runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2013-11-27:
Jeg må nok sige, at jeg ser den her sag i et noget større perspektiv, for det er jo ikke nogen hemmelighed, hvis man har fulgt med i debatten de seneste år, at Vollsmose er ved at udvikle sig til en stat i staten, hvor postvæsen, politi og brandvæsen bliver mødt med stenkast, og hvor Odense Kommune – det stod at læse den 20. september i Politiken – anmoder justitsministeren om mere politi derude.
Det, der så er mit spørgsmål, angår selvfølgelig den her sag, for
da jeg første gang hørte politiets afvisning af, at det kunne foregå i Vollsmose, hørte jeg politimanden sige, at det var under henvisning til god ro og orden og det gode, trygge og stille liv, der foregår ude i Vollsmose.
Når man så sætter det over for de trusler, der har været imod den unge digter – han er jo også blevet slået ned på Hovedbanegården – så synes jeg, det er alarmerende, at vi er nået ud i den situation, at der i Danmark er steder, hvor man ikke tager hånd om de her ting, og hvor tingene får lov til at udvikle sig.
Og jeg ved godt, at det endte lykkeligt, ved at man satte et ekstra politiopbud ind, men det skete vel egentlig, fordi kulturministeren trumfede igennem, at mødet skulle foregå derude.
Morten Bødskov (S), 2013-11-27:
Spørgsmålet er, hvad jeg vil foretage mig i forhold til politiet i sagen, og svaret på det er sådan set bare, at jeg faktisk gerne vil rose politiet for under svære betingelser at have løftet en stor opgave, som også var en vanskelig politiopgave både under planlægningen og under afviklingen af selve arrangementet.
Så der er ros til politiet fra min side, og det håber jeg at også hr. Christian Langballe bakker op om.
Morten Bødskov (S), 2013-11-28:
Nu skal jeg belært af erfaringen og hr. Tom Behnkes reaktion passe på med at sige nej, for så risikerer jeg jo bare at skuffe hr. Tom Behnke yderligere.
Jeg synes, at hr. Tom Behnke skal vælge at være glad og tilfreds med det forslag, som regeringen har fremlagt her i dag.
Det er rigtigt, at vi tidligere har haft en diskussion om problematikkerne for vejarbejdere og det faktum, at folk kører alt for stærkt, selv om der også er meget klar skiltning ved vejarbejder.
Det er der simpelt hen behov for at få sat ind over for.
Det vil man jo i øvrigt også kunne med de ATK-vogne, som regeringen nu sikrer kommer på gaden.
Man ville kunne gøre det med andre former for automatisk trafikkontrol, og så synes vi, at det er en rimelig balance, at så skærper man også sanktionerne.
Det gør man, både når der er folk på arbejde med vejarbejdet, og også når der ikke er folk, der arbejder.
Og hvorfor? Fordi det jo oftest er ved vejarbejder, at der er lavet chikaner, der er nye køremønstre og andet, som jo både udsætter den, der kører omkring et vejarbejde, og andre trafikanter for fare, hvis man kører for stærkt.
Tom Behnke (KF), 2013-11-28:
Jamen det er jo godt, så vi får fastslået, at det, det handler om, er sikkerhed i arbejdstiden, og uden for arbejdstid er det en ren pengemaskine.
Det er jo det, ministeren står og siger, ved at han ikke ville svare på mit spørgsmål.
Det er jo fair nok, det er en holdning, man kan have.
Vi er dybt imod fra konservativ side, vil jeg så sige.
Så lad mig springe til et andet emne.
Ministeren gjorde det ligesom til en stor sag og understregede, at i fremtiden ville man få lov til at se billedet, der er blevet optaget, sådan så man, hvis man er i tvivl eller sådan noget, kan få lov til at se billedet.
Det sker automatisk i dag.
Til alle, der får tilsendt et bødeforelæg for at køre for stærkt, vedlægges der fotodokumentation.
Har man tænkt sig at slette det i fremtiden?
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Som den konservative ordfører må jeg sige, at jeg finder det lidt beskæmmende, at justitsministeren vil indføre et nyt princip med blot et enkelt mandats flertal her i Folketingssalen.
Det er jo noget – det er ministeren selvfølgelig klar over – Straffelovrådet på det kraftigste har advaret imod, og som jeg har forstået det, er Straffelovrådet, som jo består af de fremmeste juridiske eksperter, nogle, som justitsministeren normalt lytter meget til, dog med undtagelse af, når de anbefaler noget, ministeren ikke er enig i.
Så lytter ministeren ikke til dem, og det er så tilsyneladende tilfældet her.
Det vil sige, at det grundlæggende princip, der selv efter justitsministerens justeringer med billeder og andet indføres her, er, at det er ejeren, der bliver ansvarlig for bøden, i stedet for føreren, der begik fartforseelsen.
Morten Bødskov (S), 2013-11-28:
Det er jo derfor, at det hedder et ejeransvar, så det er sådan set rigtigt.
Men inden man kommer dertil, er der jo muligheder for at få lov til at se billedet, hvis man er i tvivl.
Jeg tror dog, at det er i de færreste tilfælde, at man vil rejse en sag.
Jeg tror trods alt, at langt, langt de fleste af os, når vi låner vores bil ud til en anden, gør det for at hjælpe den pågældende.
Altså, det er folk, der måske ikke har en bil; det kan være folk, der har en bil, der er på værksted – der kan være mange forhold, men i langt, langt de fleste tilfælde sker det inden for familien; det er til en ven eller en nabo, fordi der lige er et ærinde, der skal ordnes, en bil, der er på værksted, eller andet.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Er ministeren enig i, at man med det her lovforslag lægger opgaven med at løfte bevisbyrden for, hvem der i virkeligheden er den skyldige, fra politiet over til ejeren af bilen?
Er justitsministeren enig i, at det er det, man i virkeligheden gør?
Man siger, at man som udgangspunkt peger på ejeren, og hvis det er en anden, er det ejeren, der må løfte den bevisbyrde; så må ejeren få føreren til at erkende det.
Derved løfter man en opgave, der ellers lå hos politiet, over på ejeren af en bil.
Er justitsministeren enig i den fremstilling?
Morten Bødskov (S), 2013-11-28:
Det er jo stadig væk sådan, at anklagemyndigheden også kan blive bragt i situationer, hvor de skal løfte bevisbyrden for, hvem der har kørt bilen på det pågældende tidspunkt, og så kører sagen helt automatisk efter domstolene ligesom på en hel række områder.
Så det er ikke så isoleret, som hr. Karsten Lauritzen siger.
Her er der jo grundlæggende tale om, at det nu er et ejeransvar, vi går over til.
Det er selvfølgelig det, der står på bundlinjen.
Men inden vi kommer dertil, er der jo altså muligheder for at få det afklaret.
Så synes jeg bare, at det bør siges, hvis det er det sidste spørgsmål, at det med et objektivt strafansvar altså ikke er noget, som burde være fremmed for den tidligere regering.
Ser vi på færdselsloven i øvrigt, restaurationsloven, arbejdsmiljøloven, medieansvarsloven kendes det princip allerede på en række områder i lovgivningen i dag.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-28:
Det var i virkeligheden hr. Karsten Lauritzen, der fik mig til at rejse mig.
Det er bare lige for at høre, hvordan det i praksis foregår i dag sammenholdt med den nye lov.
For hvis det er sådan, at man i dag får et bødeforelæg, så er man selvfølgelig ikke nødvendigvis sigtet som ejer, men man får jo et skema med ud – jeg har selv prøvet det – til at udfylde.
I det her tilfælde var det min kone, som så skrev på, at det var mig, der havde ført bilen.
Så ryger forlægget tilbage, og så får jeg et og erkender selvfølgelig, at det har jeg gjort.
Hvordan vil det være efter den nye lov?
Så ryger det vel tilbage, og så ryger det vel igen ud til den fører, man så har udpeget.
Og hvis der så ikke sker noget, hvis sigtelsen ikke inden for 3 måneder, tror jeg det er, forfølges, så er man jo ude af det, og så er det jo føreren, der står med bødeforlægget.
Er det ikke sådan?
Jeg vil bare gerne lige have det præciseret.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Hr. Jonas Dahl kunne ikke rigtig forstå gryden og frø-eksemplet.
Jeg kan jo komme med et andet eksempel for ligesom at illustrere det for hr. Jonas Dahl.
Man kan tage SF i regeringssamarbejdet.
Det, der sker, er, at De Radikale stille og roligt skruer op for blusset, sådan at det ikke går op for SF, at vandet koger; man kommer til at gennemføre en masse politik, som i virkeligheden ikke er SF's politik, og som kan føre til, at partiet falder sammen eller andet.
Det er frø og gryde-metoden – det hedder også salamimetoden.
Det, der jo er det afgørende her, er, at man tager et lille, men principielt skridt i den forkerte retning.
Det forstår jeg til fulde.
Men gør det ikke indtryk på SF, at nærmest alle høringssvar, inklusive det fra Østre Landsret, advarer mod at tage det her måske lille, men meget principielle skridt om at indføre objektivt ejeransvar?
Jonas Dahl (SF), 2013-11-28:
Man kan jo sammenligne det med, at jo længere hr. Lars Løkke Rasmussen flyver på første klasse betalt af skatteyderne, jo mere mister Venstre jordforbindelsen.
Hvis det er den retorik eller forståelse, man skal ud i, skal vi da gerne gå i gang med en bredere diskussion.
Om det så er hr. Lars Løkke Rasmussen, der er frøen, og om han er kogt eller bare er på vej til at blive kogt, må man jo så forholde sig til i Venstre.
For mig at se er det helt afgørende, at det her forslag sådan set rummer en række forbedringer.
Det er i forhold til at beskytte de medarbejdere, der arbejder med vedligeholdelse af vores veje, og det glæder jeg mig over.
Og så er jeg faktisk også positiv over for den del om, at ejeren af et køretøj selvfølgelig er ansvarlig for udlånet af sin bil.
Det vil sige, at man selvfølgelig også har ansvar, hvis man som ejer af et køretøj får en bøde.
Man har selvfølgelig også et ansvar for den del.
Det er i øvrigt noget, SF har ment både før og efter, vi er kommet i regering, så der er sådan set ikke noget nyt under solen i SF's synspunkter.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Det sidste er rigtigt.
Min Infomediasøgning har også vist, at det er et synspunkt, SF har haft før.
Det er så et af de få, der er tilbage, og det er jo fint nok, at man holder fast der.
Det forstår jeg udmærket.
Og jeg kan forstå, at jeg med hensyn til det her med SF i regering ramte en øm tå, så det skal jeg ikke gå nærmere ind i.
Jeg skal bare spørge: Når nu Østre Landsret skriver, at dommerne i Østre Landsret finder, at der kan komme situationer, hvor det er åbenbart urimeligt, gør det så ikke indtryk på SF?
Gør det ikke bare lidt indtryk, at Østre Landsret kommer med sådan et usædvanligt høringssvar?
Jonas Dahl (SF), 2013-11-28:
Jo, vi har faktisk lyttet til høringssvaret.
Det er også baggrunden for, at man netop sikrer, at der er en række vejledninger, der følger med det her bødeforlæg.
Dermed sikrer vi, at man i allerhøjeste grad også beskytter de borgere, der af den ene eller den grund åbenbart ikke skulle have kendskab til, hvem der har ført deres bil.
Så jeg synes faktisk, at vi netop har lyttet til de høringssvar og tilpasset det på en sådan måde, at det imødekommer de høringssvar.
Men jeg synes også, det er rimeligt og rigtigt at sige, at man også har et ansvar.
Hvis man er ejer af en bil, må man også forholde sig til, hvem der i givet fald på et givet tidspunkt er fører af ens bil.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-28:
Den der revolution, som Enhedslisten vil foranstalte, har jeg tidligere egentlig været ganske nervøs for, for hvad kan den dog føre til?
Men jeg må sige, at jeg efter at have set Enhedslisten i aktion her i Folketinget ikke er så nervøs længere.
For hvis Enhedslisten ikke engang kan tage sig sammen til at vælte den siddende regering, er det altså svært at forestille sig, at Enhedslisten kan tage sig sammen til at foranstalte en hel revolution ude i samfundet.
Men det var nu noget andet, vi skulle snakke om her.
Enhedslisten er villige til at tage det her drastiske skridt for at sikre, at også beløbene fra de 12 pct. af bøderne, som bliver udskrevet i tilfælde, man ikke umiddelbart kan genkende føreren, bliver indkradset.
Størstedelen af de folk, der kører for hurtigt, bliver jo ikke engang fotograferet eller taget af politiet, så jeg vil høre: Hvilke drastiske skridt er Enhedslisten villige til at tage for at fange alle dem, som i dag ikke engang bliver fanget i en fotofælde?
Jo, men der er jo mange flere end de mange tusinde – jeg husker ikke tallet – som ikke kan genkendes på billedet, som slipper for en bøde, selv om de kører for stærkt.
Det er alle dem, der ikke bliver taget, når de kører for stærkt
Der har vi jo nogle retssikkerhedsprincipper, som vi ikke vil bryde, nogle ting, vi ikke vil gøre, fordi det er for hårdt i forhold til at gribe ind over for den situation.
Hvorfor kan Enhedslisten ikke også acceptere, at der også i det her tilfælde er nogle retssikkerhedsprincipper, som man ikke må bryde for at få fat i de sidste 12 pct.?
Henning Hyllested (EL), 2013-11-28:
I dag er det jo sådan – det er rigtigt nok – at der er rigtig mange, der slipper, selv om de kører for stærkt.
Det er jo bl.a., fordi kontroltrykket er så ringe, som det i virkeligheden er.
Så det er jo en af grundene til det, og det er også derfor, vi har lavet en ganske glimrende aftale med regeringen og med justitsministeren om, at nu øger vi det her kontroltryk, og at politiet nu får flere forskellige værktøjer i den indsats.
Dermed regner vi selvfølgelig også med, at vi får fat på mange flere af dem, som i dag ikke bliver taget for at køre for stærkt.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Men det er jo en anden diskussion.
Jeg vil godt spørge hr. Henning Hyllested om noget andet.
Normalt er det noget, gør indtryk på Enhedslisten, at Institut for Menneskerettigheder påpeger nogle ting i et lovforslag.
Det gør normalt stort indtryk på Enhedslisten.
De har jo skrevet et langt, langt høringssvar, hvor de påpeger det principielt problematiske i det her betingede objektive ejeransvar.
Gør det slet ikke indtryk på hr. Henning Hyllested?
Er man bare ligeglad med Institut for Menneskerettigheder i denne sag, fordi man kan få ram på nogle fartsyndere?
Eller hvordan skal man tolke Enhedslistens vurdering af høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder?
Henning Hyllested (EL), 2013-11-28:
Jo, vi er, som jeg sagde, ret betænkelige ved det, og vi er selvfølgelig meget opmærksom på nogle af de høringssvar, der er.
Det er jo også derfor, vi her i forbindelse med udvalgsbehandlingen vil sætte ind, så der bliver en evalueringsklausul på den her lov.
For vi vil se på, hvordan den virker.
Vi vil også se på, om problemet i virkeligheden er så stort, som man vil gøre det til.
Er det i virkeligheden i sidste ende nødvendigt med det her objektive ansvar?
Det er der, vi ligesom vil prøve at sætte en bremse ind, for vi er betænkelige ved det.
Det vil jeg overhovedet ikke lægge skjul på og har heller ikke lagt skjul på.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-28:
Er den her evaluering, som hr. Henning Hyllested taler om, en egentlig revisionsklausul i lovgivningen?
Det er jo noget, vi gør en del gange, og det forslag vil Venstre gerne stemme for, altså at man sætter en egentlig revisionsklausul ind, så man ligesom reviderer hele lovgrundlaget.
Det ville være en klar forbedring af det, der ligger.
Det var det ene.
Det andet er: Hvis man gerne vil kradse pengene fra de her sidste 36.000 bøder ind – det er altså de tilfælde, hvor billederne ikke er klare nok – så kunne man jo vælge at få noget bedre fotoudstyr.
Vil hr. Hyllested være med til at undersøge nærmere, om politiet kunne løse det ad den vej, i stedet for at vi bryder et grundlæggende retsprincip?
Henning Hyllested (EL), 2013-11-28:
Vi vil ikke tage yderligere skridt end dem, der i forvejen er taget.
Det her handler om dem, som bliver fanget i de såkaldte fotofælder – fotovogne eller ubemandet ATK – og det drejer sig, som også spørgeren siger, om 10-12 pct.
Det er 36.000 i øjeblikket, men der kan forventes en kraftig stigning af det antal, og vi synes, at det er betænkeligt, hvis mange, mange tusinde mennesker slipper for at betale for de hastighedsovertrædelser, de rent faktisk begår.
Det er derfor, vi ligesom sagt, at det vejer vi så op imod de betænkeligheder, vi har – og dem vil jeg gerne indrømme og gentage at vi har – ved at operere med et betinget objektivt ansvar.
Morten Bødskov (S), 2013-11-28:
Tak for det, formand.
Det vil jeg benytte mig af, og jeg håber, at det kan lykkes.
Først vil jeg selvfølgelig lige starte med at takke ordførerne for den, kan man sige, meget positive modtagelse, der er her af lovforslaget.
Det er jo et emne, vi har diskuteret før, hvor der også var stor opbakning til, at vi skulle bevæge os i den her retning.
Der er jo tale om et lovforslag, som først og fremmest har til formål at indhente, som det hedder, Folketingets samtykke til, at vi fra dansk side tiltræder Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, populært kaldet Europarådets konvention om vold mod kvinder.
Lovforslaget går som sagt samtidig ud på at ændre straffelovens forældelsesregler, så forældelsesfristen i sager om tvangsægteskab, tvangsabort og tvangssterilisation, der begås over for et barn under 18 år, tidligst begynder at løbe, når offeret fylder 21 år.
Dermed vil lovforslaget være med til at sikre, at dansk lovgivning fuldt ud lever op til de krav, som Europarådets konvention om vold mod kvinder stiller os over for.
Der har været nogle spørgsmål til enkelte artikler, bl.a. har artikel 34, og andre, været til debat.
Det kan vi godt tage her, men det er meget kompliceret, og måske tjener det til den fælles forståelse af omfanget af det, at vi gør det på skrift i udvalgsarbejdet.
Men hvis der er spørgsmål, så svarer jeg selvfølgelig gerne på dem her.
Jane Heitmann (V), 2013-11-28:
Denne forespørgsel retter sig mod regeringens initiativer på astmaområdet og særlig på børneastmaområdet.
I Danmark lider 300.000 mennesker af astma.
75.000 af de mennesker er børn i førskolealderen, og 60.000 er børn i skolealderen.
Astma er den hyppigste kroniske børnesygdom, og det er den sygdom, som forårsager flest indlæggelser på de pædiatriske afdelinger.
Der er absolut brug for en styrket indsats.
I Venstre efterspørger vi, at vi i fremtiden sikrer området højere prioritet, ved at der iværksættes initiativer, som sikrer, at de retningslinjer, der er for behandlingen af børneastma, følges, og gerne, at der indføres nationale kliniske retningslinjer, ligesom vi gerne ser, at der tages initiativer, som kan forbedre den tidlige opsporing af astmabørn.
Jeg ser frem til en god debat.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-11-28:
Tak, hr. formand.
Jeg synes, det er en rigtig vigtig debat, bl.a. fordi der er så mange mennesker i Danmark, som er berørt af det – så mange børn, så mange unge og så mange voksne.
Jeg er en af dem, man nok vil betegne som multiallergiker, fordi jeg både har bronkitis-astma, høfeber, astmaallergi, støvallergi, parfumeallergi og latexallergi – det sidste forårsagede tit nogle grin, da jeg gik i skole.
Men det betyder jo så også, at jeg godt kender de bekymringer, som berøres af fru Jane Heitmann, som har rejst den her forespørgselsdebat.
Det er en hverdag, som mange familier kender, hvor selve hjælpen kommer alt for sent, og når den så endelig kommer, er den ekstremt ukoordineret.
Og efterfølgende er det sådan, at der, hvor man får hjælpen, ikke nødvendigvis er der, hvor der er en stor viden, og nogle gange mangler man også rådgivning.
Det betyder, at selve forløbene er ret problematiske, og det koster også samfundet utrolig mange penge.
Jo senere man begynder at forebygge, jo senere man begynder at behandle, desto flere børn er der, som ikke bliver en del af en helt almindelig hverdag med leg og glæde og læring, og desto flere voksne, der faktisk også er nødt til at være væk fra arbejde og uddannelse.
Så alt i alt er det her jo en utrolig vigtig debat, som jeg tror vi skal blive ved med at tage.
Jeg vil ikke stå og remse alle de ting op, man har gjort herfra.
Det var der tidligere ordførere der gjorde, og der er jo også rigtig meget, man kan gøre fra Christiansborg.
Der blev både nævnt rygeloven og forebyggelsespakken fra Sundhedsstyrelsen og fokus på børn og unge – alt sammen rigtig, rigtig gode ting.
Problemet i dag er jo, at når et barn bliver indlagt med astma, så er det hospitalet eller egen læge, der styrer, og så er der måske også nogle andre problemstillinger på skolen eller i den kommune, barnet bor i, og der er ikke rigtig meget koordinering, heller ikke særlig meget fokus på det her.
Alene det at have for eksempel en parfumeallergi gør jo, at jeg altid ved, hvornår der er blevet gjort rent på mit kontor her på Christiansborg.
Hvis der er parfume i det, man har gjort rent med, så ved jeg, at den dag har jeg sindssygt meget hovedpine og kløe.
Det vil sige, at hvis det her skal løses rigtigt, så er man nødt til at sige, at alle skal løfte deres del af ansvaret, og der tror jeg grundlæggende, det handler om at være bedre til at koordinere ...
Jeg bliver helt distraheret, for jeg tænker: Gad vide, om det, jeg siger, er meget sjovt, siden der er nogle, der griner?
Nej, det er det ikke ...
Jeg tænker, det er vigtigt, både at sektorerne koordinerer, men også at man videndeler den viden, der er hos fagpersonerne.
Derfor vil jeg gerne slutte af med at takke fru Jane Heitmann, ordføreren for Venstre, for at hun har rejst den her meget vigtige debat, som også personligt betyder rigtig meget for mig; for jeg ved, at der er utrolig mange problemer derude.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-28:
På vegne af Liberal Alliances sundhedsordfører, hr. Simon Emil Ammitzbøll, skal jeg holde denne tale
: Lungeproblemer hører til blandt de allerstørste udfordringer i vores sundhedssystem.
Desværre er det sådan i dag, at der ofte ikke sættes tidligt nok ind, hvilket betyder et unødigt stort omfang af specielt astma.
Det er et stort problem, at børn med astma bliver underbehandlet, når man ved, at tidlig diagnosticering og korrekt behandling kan fjerne størstedelen af symptomerne, som ellers både kan resultere i reduceret arbejdsevne og mistet livskvalitet.
For samfundet koster astma i dag op til 7,5 mia. kr. i produktionstab på grund af arbejdsfravær og udgifter til offentlige overførsler på 3 mia. kr.
Dette betyder, at der er rigtig god fornuft i at gøre mest muligt for at sikre en tidlig behandling og forebyggelse.
Derfor er Liberal Alliance i høj grad villige til at se på det her område og have et konstruktivt samarbejde om de ting, vi kan gøre bedre.
Benedikte Kiær (KF), 2013-11-28:
Astma er en af de hyppigst forekommende lungesygdomme hos børn.
Derfor er det jo ekstremt vigtigt, at vi har en tidlig opsporing, når astma opstår eller er der, og gør, hvad vi nu kan for eventuelt at forebygge det, men også at vi sætter ind med den rigtige behandling.
Og som en af de andre ordførere – jeg tror, det var ordføreren for Dansk Folkeparti –
sagde, er det ekstremt vigtigt, at man også sørger for, at de rette specialister er til stede, og at de praktiserende læger henviser til specialisterne, når der er behov for det.
Der er ikke nogen tvivl om, at med den rigtige behandling kan man give børnene de bedste muligheder for at kunne deltage på lige vilkår med de andre kammerater og de andre børn.
Derfor er det vigtigt, at vi har et stærkt fokus på det her område, og derfor er jeg meget glad for, at vi er enige her i Folketinget om det forslag til vedtagelse, hvori regeringen har listet de initiativer op, som er blevet nævnt i ministerens tale.
Men det er også vigtigt, at der bliver udarbejdet nogle retningslinjer, at der bliver udarbejdet en vejledning, og at man sørger for, at der er en vis form for sammenlignelighed mellem de behandlinger, der er i de enkelte regioner, og at der ikke er nogen forskel på behandlingen, i forhold til hvor man lever og hvor man kommer fra.
Der er sagt mange gode ting i den her debat, og der er ikke nogen grund til at gentage dem alle sammen på en gang.
Så jeg vil blot konstatere med glæde, at Det Konservative Folkeparti er glad for, at vi alle sammen er enige.
Vi er glade for, at debatten er blevet rejst, og vi ser frem til arbejdet med at styrke det her område.
Morten Bødskov (S), 2013-11-28:
Det er helt korrekt.