runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2010-11-30:
Jeg vil så apropos det her med harmonisering sige, at det jo kunne være, beskæftigelsesministeren kunne redegøre for følgende.
Det her har jo været et ønske fra Dansk Folkeparti i mange år.
Nu har regeringen jo haft 9 år til at harmonisere de her regler, som ellers har eksisteret i ganske mange år, fordi det jo for enhver er åbenlyst, at flygtninge ikke har noget alternativ.
De kan ikke som folk, der indvandrer som arbejdskraft, eller danskere, der eventuelt rejser ud i en periode, vælge at indrette sig anderledes.
Hvis de bliver anerkendt, er det her, de skal være.
Det kunne være, at beskæftigelsesministeren kunne redegøre for, hvad der har ført frem til, at regeringen har foretaget den her kovending og ikke længere har kunnet stå imod presset fra Dansk Folkeparti.
Hvorfor har man ikke gennemført den her helt naturlige harmonisering noget før, hvis det er så naturligt?
Skyldes det her ikke bare, at man har været nødt til at smide endnu en luns til Dansk Folkeparti for at holde sammen i regeringsblokken?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Nu ved jeg jo både fra historiebøgerne og også af egen erfaring, at Det Radikale Venstre også har deltaget i regeringssamarbejde tidligere.
Derfor er hr. Morten Østergaard helt sikkert bekendt med, at når man fremsætter et lovforslag som det her, som er en udløber af finanslovaftalen, står samtlige partier jo selvfølgelig bag det lovforslag, som der nu ligger.
Hvem der så har fået ideen, hvordan ideen er opstået, hvordan diskussionerne har været, er sådan set ikke noget, man nødvendigvis skal redegøre for i Folketingssalen.
Jeg kan blot sige, at regeringspartierne, Dansk Folkeparti og så også Kristendemokraterne naturligvis bakker fuldstændig op om det her lovforslag, som vi nu har til første behandling.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Vi kunne ikke få svar fra Venstres ordfører før, så derfor vil jeg høre, om ministeren kan forklare, hvordan man som flygtning skal planlægge, hvornår man skal komme til Danmark for at få fuld folkepension.
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Fru Line Barfod har naturligvis fuldstændig ret i, at man som flygtning ikke sidder og planlægger, hvilket tidspunkt man skal flygte på, hvilket tidspunkt der f.eks. skulle opstå uro på eller en eller anden anden grund til at flygte fra sit land.
Det har fru Line Barfod fuldstændig ret i.
Når det så er sagt, må jeg sige, at jeg fuldstændig på lige fod med, hvordan Dansk Folkepartis ordfører, hr. Martin Henriksen, har fremstillet sagen, mener, at det er fuldstændig rimeligt, at man nu foretager den her harmonisering.
Men fru Line Barfod behøver ikke at bruge tiden her i Folketinget til at prøve at få hverken regeringspartiernes ordførere eller mig som minister til at forklare, at flygtninge sidder i hjemlandet og planlægger en eller anden flugt for at rejse til et andet land for at få folkepension.
Sådan hænger tingene selvfølgelig ikke sammen, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Det, vi skal sørge for, er, at man kan få et eksistensgrundlag.
Det kan man stadig væk, og nu får man oven i købet et eksistensgrundlag, der er fuldstændig harmoniseret med alle andre, der har været rejst udenlands for en periode.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-30:
Jamen altså, der er også inden for hele integrationsområdet og integrationsloven en lang række områder, hvor man giver flygtninge nogle andre muligheder end folk, der er kommet hertil frivilligt.
Men ikke desto mindre er jeg da glad for, at hr. Martin Henriksen anerkender mit svar, fordi det jo trækker tæppet væk under hans eget argument om, at vores synspunkt og den eksisterende status, som den har været i en lang årrække, skulle være diskriminerende.
Men jeg kan da godt nævne nogle af de ting, vi også gerne vil lave om: Vi vil gerne afskaffe starthjælpen, så det ikke er sådan, at folk, der kommer hertil efter ikke at have været i Danmark i få ud af de sidste 7 år, skal leve for lavere ydelser end det eksistensminimum, vi andre må klare os for, hvis vi er på kontanthjælp, for nu bare at nævne et eksempel.
Og vi vil afskaffe 450-timers-reglen.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-30:
Jeg vil sige, at jeg har stor respekt for iranere, der gør oprør mod det iranske regime, og som på forskellig vis er kommet til Danmark, er i Danmark nu og har opholdstilladelse og herfra forsøger at lave oplysningskampagner om det iranske regime.
Nogle af dem er medlemmer af Dansk Folkeparti og er i øvrigt foruroliget over, at bl.a. venstrefløjen ikke har forstået, at det er dybt problematisk, når det iranske regime forsøger at få en fod inden for i Danmark, f.eks. ved at etablere en stormoské på Vibevej i Nordvestkvarteret i København.
Dansk Folkeparti har den opfattelse, at de folkepensionister, der har mindst at gøre godt med, ønsker vi at bakke op om.
Det er derfor, vi har indført ældrechecken, som langt de fleste partier i Folketinget jo var imod.
Det er selvfølgelig ikke alverden, det er jeg godt klar over, men det er bedre end det, der var, før Dansk Folkeparti havde mulighed for at få indflydelse.
Derudover er pensionstillægget jo så også blevet hævet. I forhold til det her forslag er der bare det at sige til det, at det i dag er sådan, at folk, der har asylstatus, er økonomisk bedre stillet end danske statsborgere, og med det her lovforslag bliver der ligestilling.
Det er rimeligt.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-30:
Jeg ville bare høre, om ikke jeg kunne få Dansk Folkepartis med rette stolte ordfører til at bekræfte det, hr. Erling Bonnesen ikke ville, nemlig at det her jo er noget, som Dansk Folkeparti har arbejdet på i årevis og ikke har kunnet få regeringen med til, fordi det ikke har været regeringens politik, og fordi et bredt flertal i Folketinget indtil i dag har haft den opfattelse, at flygtninge, som jo altså ikke selv afgør, hvornår de vil komme til landet, og ikke selv afgør, om de vil rejse tilbage til deres hjemland, skulle være undtaget for det her optjeningsprincip og i stedet for kunne få en folkepension, uanset hvor længe de har været i landet.
Er det ikke korrekt forstået, at det har været et ønske fra Dansk Folkeparti i årevis, men at det først er i år, man har kunnet skabe hul i muren hos VK, som ellers indtil i dag har været en del af et meget bredt flertal i Folketinget, som har syntes, at det her er for meget at byde folk, som er flygtet, kommet hertil og blevet anerkendt som flygtninge?
Martin Henriksen (DF), 2010-11-30:
Det var i øvrigt også noget, vi gjorde noget ud af helt tilbage i valgkampen i 2001 osv., hvor der også var nogle andre områder, hvor folk, der havde fået asylstatus, fik positiv særbehandling i forhold til danske statsborgere.
Det synes vi er urimeligt.
Hvis folk lever op til de kriterier, der er for at få asyl, så skal de have asyl, så skal vi give dem beskyttelse her i Danmark.
Sådan er reglerne i dag, og det ønsker vi i Dansk Folkeparti at efterleve.
Men at de så derudover skal være økonomisk bedre stillet end en dansk statsborger, der måske heller ikke selv er skyld i, at vedkommendes forældre har valgt at bosætte sig et andet sted i verden, og kommer tilbage på et senere tidspunkt, eller at de skal være bedre stillet end en indvandrer, der kommer til Danmark for at arbejde, har jeg altså svært ved at forstå skulle være rimeligt.
Jeg synes, Det Radikale Venstre tit taler om, at man skal have lige rettigheder, men på det her område mener Det Radikale Venstre altså, at når man har fået asylstatus, skal man have positiv særbehandling.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-30:
Det handler jo i al væsentlighed om, at alle de grupper, som hr. Martin Henriksen ridsede op, selv har bestemt, om de vil være i Danmark eller i deres oprindelsesland.
En, der vælger at komme til Danmark for at arbejde, gør det frivilligt og på de vilkår, man kender, og kunne vælge noget andet.
En, der rejser ud og er ude med sine forældre og bliver myndig, kan jo i sagens natur vælge at rejse tilbage til Danmark.
Det, der er kendetegnende for flygtninge, er jo, at de er flygtet og er kommet til Danmark som det første land og er blevet anerkendt som folk, der ikke kan vende tilbage til deres hjemland, fordi de er individuelt forfulgte.
Det er jo det, der gør hele forskellen.
Jeg hørte hr. Martin Henriksen bekræfte, at det har været et ønske fra Dansk Folkeparti længe.
Jeg forstår også, at der deri ligger, at det først er i år, man har kunnet komme igennem hos Venstre og Det Konservatie Folkeparti, som har foretaget en kovending i behandlingen af flygtninge, for man har hidtil sagt: Hertil og ikke længere.
Det her kan man ikke byde folk, som er forfulgte, og som er blevet anerkendt som flygtninge her i landet.
Først i år er det lykkedes Dansk Folkeparti.
Jeg vil selvfølgelig som politisk kollega anerkende, at her har Dansk Folkeparti taget en politisk sejr.
Men jeg må også sige, at det får hr. Erling Bonnesens tale til at lyde noget hyklerisk, når man står her og bryster sig af, at det skulle være Venstres politik.
Det er det vist først blevet her for ganske nylig.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-30:
Hr. Morten Østergaard kan jo beskylde alle mulige for at være hykleriske.
Jeg synes jo så også, at den betegnelse passer meget godt på hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre, der til hver en tid taler om, at det er vigtigt, at man har lige rettigheder i det danske samfund.
Men hvis der er nogen, der har asylstatus i det danske samfund, er det ikke nok med lige rettigheder, så skal man have bedre rettigheder end danske statsborgere og indvandrere, der er kommet ind i Danmark for at arbejde.
Det er en mærkelig måde at skrue sin politik sammen på, fordi man fra Det Radikale Venstres side jo netop tit og ofte taler om, at vi skal have ligestilling i det danske samfund.
Men når det handler om, at Dansk Folkeparti går ind og skaber ligestilling på et område, sådan at folk, der har asylstatus, nu bliver sidestillet og ligestillet med indvandrere, der er kommet for at arbejde, og danske statsborgere, så er det galt, så er det forfærdeligt, så kommer Det Radikale Venstre op på barrikaderne.
Så jeg ved ikke, hvem det er, der er hyklerisk her.
Vivi Kier (KF), 2010-11-30:
Som andre før mig har sagt, er det her forslag et forslag om harmonisering, og det er et led i finansloven for 2011.
Flygtninge, der overgår til folkepension, omfattes nu af de samme optjeningsregler, som gælder for øvrige indvandrere og for danskere, der har haft ophold i andre lande.
Loven træder i kraft den 1. januar 2011 for alle nytilkomne flygtninge, og samtidig indføres der en overgangsordning på 10 år for herboende flygtninge.
Fra konservativ side kan vi tilslutte os lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-30:
Det er bare sådan for god ordens skyld: Det vil ikke være sådan, at man slet ikke kan få noget fra det offentlige, hvis man er kommet hertil som flygtning.
Det får man det jo til at lyde som om fra Det Radikale Venstres side.
Jeg kan forstå på hr. Morten Østergaard, at alle danskere, der har været ude i verden og kommer hjem, og alle indvandrere, der kommer ind i landet, har en stor kapitalpension med sig – det må de jo have, jævnfør hr. Morten Østergaards logik – men asylansøgere har så pr. definition ikke nogen.
Alle andre har pr. definition en stor kapitalpension med sig hjem til Danmark.
Det synes jeg ikke rigtig hænger sammen, men det er så, hvad det er.
Jeg vil høre, på hvilke andre områder Det Radikale Venstre – såfremt de kommer til magten – forestiller sig at der skal indføres positiv særbehandling af folk, der har fået asylstatus, så man dermed giver dem særrettigheder i forhold til danske statsborgere.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-30:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Martin Henriksen stiller det spørgsmål, fordi det jo giver mig lejlighed til at forklare hr. Martin Henriksen, at der er masser af steder, hvor anerkendte flygtninge i dag særbehandles i den danske lovgivning.
Vi kan jo tage noget af det, som hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti går allermest op i: familiesammenføringsområdet.
Der er det jo sådan, at hvis ikke man kan henvise folk til at have deres samliv i et andet land, får de altså undtagelse fra de regler, som hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti jo har så stor aktie og andel i.
Det gør de til forskel fra indvandrere eller danskere, der er rejst ud.
Vi synes, det er nogle tåbelige regler, og det er nogle regler, som behandler danske statsborgere på et niveau, der er langt under, hvad der er rimeligt.
Ikke desto mindre er det jo sådan, at flygtninge er undtaget, fordi de ikke har det alternativ at kunne vende hjem til deres oprindelsesland, fordi de netop er flygtninge.
Derfor adskiller det her sig, som det er i dag, ikke så meget fra resten af området, men det vil det gøre fremover, for hr. Martin Henriksen synes, at når vi nu skal trækkes med dem som flygtninge, skal de i hvert fald være fattige.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-30:
jeg går ud fra, at man her vil genindføre den positive særbehandling, hvis man får mulighed for det.
Og hvis man skal tro Det Radikale Venstres ordfører, vil der vel også være – det fornemmer man ligesom – en lang række andre områder, hvor man kan forestille sig at flygtninge skal have positiv særbehandling i forhold til danske statsborgere.
Så kunne man ikke få nogle bud på det?
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
De kan ikke selv planlægge, hvornår de flygter.
De kan risikere at komme hertil i en senere alder, så de slet ikke vil kunne få de ydelser, ministeren nu snakker om, men i stedet kommer på starthjælp.
Derfor er mit andet spørgsmål: Ministeren lancerede jo en kampagne, som hun kaldte »Væk med bøvlet, Inger«, så hvorfor fremsætter ministeren så her et forslag, som kommer til at betyde en frygtelig masse bøvl?
Nu snakker vi ikke om folk, der er på folkepension.
Vi snakker om de mennesker, der ikke kan få pension, fordi de ikke har boet i Danmark i tilstrækkelig mange år til at optjene retten til folkepension.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti ønsker at nedbryde den måde, vi ellers har opbygget velfærdssamfundet i Danmark på, med velfærd for alle.
Man ønsker, at flere i stedet for skal være på almisser.
Derfor skal jeg bare høre, om det virkelig er Dansk Folkepartis holdning.
Jeg har forstået, at man ikke bryder sig om flygtninge.
De kunne bare lade være med at gøre oprør imod det iranske regime og blive i Iran.
De skal ikke flygte til Danmark.
Det er noget værre noget, at de gør det.
Men heller ikke danske statsborgere, der har været ude i verden i mange år, synes man – kan jeg forstå – egentlig burde have ret til folkepension.
De skal også fortsat være henvist til brøkpension og almisser.
Er det rigtigt forstået, at det er det, der er Dansk Folkepartis holdning, nemlig at det er glimrende, at vi har et system, hvor man ikke får ret til folkepension, hvis ikke man har boet her i tilstrækkelig mange år?
Men der er jo intet, der havde forhindret Dansk Folkeparti i at sige, at det her skal fortsætte, og at det skal på finansloven fremover; vi ønsker, at man over finansloven finansierer de 13 mio. kr. til efterlønsmodtagerne; ligesom man over finansloven finansierer frikort til folketingsmedlemmer, ligesom man over finansloven finansierer, at folkepensionister får rabat på den offentlige transport, kunne man jo også gøre det for efterlønsmodtagere.
Det er der intet, der forhindrer dem i.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Da der ikke har kunnet skaffes opbakning i kredsen af satspuljepartier til at bevilge pengene til en fortsættelse af befordringsrabatten til efterlønsmodtagere, stemmer vi i SF for dette lovforslag.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Nu var det jo en meget, meget kortfattet begrundelse, og derfor vil jeg bare høre, om SF's ordfører kunne sige lidt mere om, hvorfor SF går med på det her, og om det resultat, vi ser her af satspuljen gør, at det får SF til igen at overveje, om man måske skulle trække sig ud at det her satspuljehalløj og få nedlagt den satspulje og i stedet sikre, at vi får en finansiering over finansloven, så vi f.eks. kan sikre, at efterlønsmodtagere har mulighed for at køre med den offentlige transport.
Jeg ville bare høre hr. Bent Bøgsteds argument for, hvorfor det er efterlønsmodtagere, der skal betale.
Der er jo ikke nogen, der siger, at den her betaling på 13 mio. kr. – det er jo et meget lille beløb i det store statsbudget – skulle fortsætte med at komme fra satspuljen.
Man kunne jo have sat det på finansloven, hvis man ønskede, at efterlønnere skulle have mulighed for fortsat at bruge den kollektive trafik.
Så hvad er Dansk Folkepartis argument for, at det er efterlønnere, der skal være med til at betale for, at man giver skattelettelser til de rigeste?
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
SF har jo den principielle holdning, at det kunne være en fordel, hvis man ændrede det her system til, at man finansierede alle de her gode sociale projekter på andre måder.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Men hvorfor er det, at SF stemmer for det her forslag?
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Nu var det jo oprindelig SF, der fik det her indført.
Det blev indført i 1996 på SF's forslag, så det har altså eksisteret i 14 år, og det har vi da grund til at glæde os over.
Vi har altså vurderet, at vi ikke ville lade de gode resultater falde på gulvet på grund af et enkelt punkt, nemlig det, vi taler om her.
Helle Sjelle (KF), 2010-11-30:
Lovforslaget fra beskæftigelsesministeren fjerner det statslige tilskud til offentlig transport, som efterløns- og fleksydelsesmodtagere i dag får, og det forslag er en konsekvens af årets forhandlinger om satspuljen, som alle partier på nær Enhedslisten jo står bag.
På grund af krisen, der var særlig slem i år 2009, er der langt færre satspuljemidler at fordele i 2011, end der er i år.
Hvis det derimod går mindre godt for dansk økonomi, stiger lønningerne og overførselsindkomsterne nærmest ikke, og så er der bare færre penge i satspuljen.
I årets forhandlinger om fordeling af puljemidlerne har det derfor været nødvendigt at træffe en række vanskelige valg og især en række fravalg.
Et af områderne, som vi har fravalgt at støtte i de kommende år, er befordringsrabatten til personer, der modtager efterløn eller fleksydelse.
I dag får trafikselskaberne en refusion fra staten, så de kan yde efterlønnere og fleksjobbere en rabat på abonnementskort.
Omkring 9.000 personer har haft glæde af den rabat, og det koster skatteborgerne godt 10 mio. kr. om året.
Fremover vil det statslige tilskud til befordringsrabatten blive fjernet, og det betyder, at satspuljemidlerne kan bruges til andre formål, f.eks. at hjælpe de allersvageste grupper i det danske samfund: de psykisk syge, de hjemløse og de børn, der anbringes uden for hjemmet.
Som konservativ må jeg sige, at jeg kun kan være tilfreds med, at satspuljemidlerne i stigende grad bliver målrettet de svageste.
Hånden på hjertet: Efterlønsmodtagerne er ikke på nogen måde en svag eller udsat gruppe, og de behøver derfor heller ikke modtage rabat på offentlig transport, som bliver betalt af skatteyderne.
Samlet set støtter vi Konservative altså forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-30:
Som en del af satspuljekredsen kan Det Radikale Venstre naturligvis også støtte det her lovforslag.
Det kunne vi også have gjort, selv om det var blevet fremsat sidste år, forrige år eller året før.
Men der er jo forskellige holdninger i satspuljekredsen, både til efterlønnen generelt og til befordringsrabatten, og derfor vil jeg gerne rose de partier, som har haft den praktiske indstilling til årets uddeling af satspuljemidlerne, at vi ikke skulle bruge en tredjedel af de midler, der var på beskæftigelses-, integrations- og uddannelsesområdet, til alene at finansiere et befordringsfradrag for efterlønsmodtagere.
Det synes jeg er uansvarligt.
For satspuljemidlerne har betydet, at vi har kunnet lave en lang række initiativer for folk på kanten af arbejdsmarkedet, som målrettet går ind og hjælper nogle af dem, der måske kan få fodfæste på arbejdsmarkedet. Derfor er jeg rigtig glad for, at det er endt på den her måde, og kan fra radikal side sige, at vi græder tørre tårer over, at der nu ikke længere er befordringsrabat for efterlønsmodtagere.
Men vi ved også godt, at der er andre synspunkter i forligskredsen, og derfor vil jeg bare nøjes med at glæde mig over, at vi var enige om, at der var andre formål, der krævede, at årets ganske beskedne satspulje blev allokeret til dem i stedet for.
Vi støtter lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Det er et meget beskedent beløb, vi taler om: mellem 10 og 13 mio. kr.
Det er altså ikke noget, der vælter statsbudgettet, men for den enkelte efterlønsmodtager, den, der ikke har særlig mange penge, har en rabat på mellem 150 og 500 kr. om måneden stor betydning for den daglige økonomi.
Det er det, der kommer til at gøre en forskel på, hvor meget man kan deltage i et aktivt liv, sådan som det også bliver påpeget i nogle af høringssvarene.
Efterlønnen er altså ikke den der kæmpestore ydelse, som nogle forsøger at gøre den til.
Derfor har det været afgørende for mange mennesker at have den befordringsrabat, så de har muligheden for at komme rundt.
Vi synes, der er andre med en langt bedre økonomi, som hellere skulle være med til at betale til det danske samfund, nogle af dem, der har fået kæmpe skattelettelser.
Det er der, vi synes man skal tage pengene og ikke fra efterlønsmodtagerne.
Movia og Danske Regioner har i deres høringssvar gjort opmærksom på, at de forventer, at der vil være klart færre efterlønsmodtagere, der bruger den kollektive trafik, og at de derfor også kommer til at miste nogle penge.
Det tager ministeren ikke rigtig højde for.
Så er der noget, som heller ikke rigtig fremgår, nemlig at regeringen jo for nogle år siden definerede skattestoppet og herunder definerede, at priserne på den kollektive trafik var en del af skattestoppet.
Hvordan passer det ind, at man nu lige pludselig mener, at man gerne må gå ind og ændre på skattestoppet i forhold til efterlønsmodtagere?
Det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på fra ministeren, for vi hører så meget om det her hellige skattestop, og tidligere i dag har man været ude i at ville give skattenedsættelser på 40 kr. til en række borgere, fordi kommunerne hæver skatten og skattestoppet er helligt.
Hvordan kan man så her tillade sig at ændre på det i forhold til efterlønsmodtagere?
Så synes jeg også, det her forslag understreger det kæmpe problem, der er med hele den der besynderlige konstruktion omkring satspuljen, det, at man vælger at sige, at der er en gruppe borgere i det her land, kontanthjælpsmodtagere, pensionister og andre med de allerlaveste indkomster, som skal være med til at betale for en række gode sociale projekter.
Hvorfor er det ikke på finansloven, og hvorfor skal dem, der har allermindst i det her land, ikke have deres penge?
Det synes vi er et kæmpe problem, og vi synes, det her er med til at understrege, at den ordning bør afskaffes, og at man fremover via finansloven skal finansiere både de gode indsatser på psykiatriområdet, indsatser for socialt udsatte og andre steder og også rabat til efterlønsmodtagere i den kollektive trafik.
Det synes vi vil være den rigtige måde at gøre det på.
Så vil alle vi, der har høje indkomster, være med til at betale for den sociale indsats her i landet, frem for at det kun er dem med de allermindste indkomster, og så skal man ikke sidde og sige: Jamen hvis vi skal opretholde et minimum af den sociale indsats i Danmark, er man nødt til at tage fra andre, f.eks. fra efterlønsmodtagerne.
Tage Leegaard (KF), 2010-11-30:
Fru Mette Gjerskov vil åbenbart ikke svare på, om al klageadgang i samfundet skal være gratis.
Jeg ved ikke, om det er, fordi ordføreren mener, at al klageadgang skal kunne lade sig gøre for hvem som helst, når som helst og hvor som helst.
Jeg synes heller ikke, ordføreren forholder sig til det, der bliver sagt, om, at man, hvis man har en begrundet klage, altså også får sine penge tilbage.
Det vil jeg også godt have at man forholder sig til.
Bent Bøgsted (DF), 2010-11-30:
Det er en del af aftalen i forbindelse med satspuljen, og som det er sagt, kneb det med penge til velgørende formål på satspuljeområdet, og der er satspuljepartierne så blevet enige om, at befordringsrabatten til efterlønnere skal fjernes, fordi pengene skal bruges til nogle andre formål, hvor der er, hvad skal man sige, værdigt trængende modtagere til de få midler, vi har i satspuljen.
Så Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig ordningen som en del af aftalen om satspuljen.