Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-17:
Hvor er jeg glad for, at ordføreren, hr. Kristian Thulesen Dahl, starter på den måde.
For det giver mig lejlighed til at dykke ned i noget, der betyder noget for os alle sammen.
Det er rigtigt, at jeg havde en rigtig god tid, da jeg gik på Europakollegiet.
Det var nu ikke så meget som politisk person og som politisk menneske, jeg havde en god tid, det var mere, fordi det var det år, hvor jeg mødte den mand, som jeg senere hen blev gift med, og som er far til mine børn.
Så det var en rigtig god tid; det vil jeg godt indrømme over for hr. Kristian Thulesen Dahl.
Jeg håber, at han har lignende minder i sin tilværelse.
Men vi skal til noget helt andet.
Vi skal diskutere EU, et EU i flere hastigheder.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at EU befinder sig i en brydningstid, en tid med store udfordringer.
Den økonomiske og den finansielle krise har sat fællesskabet under pres, men samarbejdet har vist, at det fungerer, også når der er modvind.
Danmark er et lille land med en åben økonomi, og derfor er vi jo helt afhængige af den økonomiske udvikling, der er i Europa og i resten af verden.
Et stærkt EU og en stærk euro er af central betydning for vækst og beskæftigelse i Europa og i Danmark.
Og et styrket EU-samarbejde er derfor også en vigtig del af løsningen på krisen.
Euroen er et godt eksempel på et fleksibelt samarbejdsområde, hvor ikke alle medlemslande deltager, men det er ikke det eneste eksempel.
Man benytter sig i det europæiske samarbejde i vidt omfang af fleksibilitet – eller af flere hastigheder, om man vil.
For det giver jo nogle muligheder i EU-samarbejdet, og det giver Danmark nogle muligheder, som vi skal være klar til at gribe.
Fleksibilitet eller et EU i flere hastigheder er ikke et mål i sig selv.
Tværtimod vil jeg godt understrege, at EU altid vil være stærkest, når alle 27 lande optræder sammen.
Og det synes jeg vi beviste mange gange under det danske EU-formandskab sidste år.
Derfor ser jeg sådan på det, at fleksibilitet er en sidste udvej og et pragmatisk middel til at sikre nødvendige fremskridt på bestemte samarbejdsområder.
Det, der er vigtigt, når vi taler om et EU i flere hastigheder eller fleksibel integration, er, at det er baseret på nogle klare grundprincipper.
For det første skal der være et klart formål.
Det vil sige, at fleksibel integration aldrig må blive et mål i sig selv.
For det andet skal fleksibel integration være baseret på integritet.
Det vil sige, at der ikke skal sættes spørgsmålstegn ved det, som entydigt hører under de 27 lande, f.eks. vores fælles værdier, vores fælles institutioner og det indre marked.
Vi skal simpelt hen respektere de kerneområder, der binder os sammen i Europa.
For det tredje skal et EU i flere hastigheder være åbent for alle.
Det vil sige, at døren ikke må være lukket og låst for lande, der gerne vil være en del af det.
Det er tre grundprincipper.
Så længe vi overholder de tre grundlæggende principper, tror jeg ikke, at et Europa i flere hastigheder vil skade Europa.
I stedet vil det give EU-samarbejdet nogle muligheder for at udvikle sig, muligheder, som vi ellers ville have været afskåret fra.
Det er også udgangspunktet for det arbejde, regeringen lægger i EU.
Vi støtter en styrkelse af det europæiske samarbejde der, hvor det er nødvendigt.
Vi deltager altid aktivt og konstruktivt i forhandlingerne.
Vi byder ind med danske synspunkter.
Vi skal selvfølgelig vurdere nye initiativer fra sag til sag, men vi har et grundlæggende ønske om, at Danmark skal være så tæt på kernen i Europa som muligt.
Det er jeg og regeringen helt overbeviste om er det, der tjener danske interesser bedst.