Karen Ellemann (V), 2009-11-05:
Med det her beslutningsforslag vil forslagsstillerne pålægge regeringen at fremsætte forslag til ændring af den kommunale styrelseslov.
De kommuner, der i dag kan vælge en styreform med delt administrativ ledelse, får med forslaget mulighed for på forsøgsplan at afprøve nye styreformer efter flertalsprincippet som f.eks. parlamentarisk styre.
De kommuner, det drejer sig om, er Frederiksberg, København, Odense, Aalborg og Århus
kommuner
Regeringen kan ikke støtte forslaget.
Og det skyldes ikke, at vi er uenige i, at forslaget indeholder nogle spørgsmål, som vi skal se nærmere på.
Forslagsstillerne vil pålægge regeringen uden videre at ændre nogle helt centrale elementer i det danske kommunestyre.
Dette sker, ifølge bemærkningerne til forslaget, især på baggrund af en række offentlige tilkendegivelser om, hvilke ulemper der er ved de nuværende styreformer.
Regeringen mener ikke, at lovændringer vedrørende noget så centralt som nye former for flertalsstyre for det lokale demokrati bør gennemføres på så spinkelt et grundlag, som forslagsstillerne lægger op til.
Sådanne lovændringer forudsætter efter regeringens opfattelse, at man direkte inddrager kommunerne i de konkrete overvejelser om det.
De skal have mulighed for at komme med deres erfaringer og ikke mindst at bringe deres ønsker til torvs.
Det er sådan set
sund fornuft, at man skal vide, hvad problemet helt præcist er, før man giver sig i kast med at løse det.
Overvejelser om ændringer på dette område bør også direkte inddrage de forskere, som har beskæftiget sig med emnet.
Forslagsstillerne har nævnt en enkelt forsker, som har skrevet om emnet, men der findes faktisk flere forskere, som har beskæftiget sig med emnet, og som kan have en anden opfattelse end den, som forslagsstillerne har citeret.
Så regeringen vil altså med andre ord ikke basere et lovforslag på forskercitater fra dagspressen. Regeringen har derfor sammen med den helt centrale aktør på området, dvs. kommunerne selv, allerede iværksat et initiativ på området, som sikrer, at sagen gribes grundigt an.
Som led i kommuneøkonomiforhandlingerne for 2009 nedsatte regeringen sammen med KL en arbejdsgruppe om kommunalpolitikeres rolle og arbejdsvilkår.
Arbejdsgruppen har deltagelse af KL, Finansministeriet, Økonomi- og Erhvervsministeriet samt Indenrigs- og Socialministeriet.
Ifølge arbejdsgruppens kommissorium, som KL og regeringen er enige om, skal arbejdsgruppen i 2009 og 2010 belyse bl.a. følgende temaer, og det ene er: Skal den vifte af muligheder, der ligger i den kommunale styrelseslovs regler om de kommunale styreformer, udvides?
Den anden ting er: Hvordan kan de særlige problemstillinger vedrørende styreformer i landets største kommuner løses?
Det sidste tema er netop emnet for det beslutningsforslag, vi diskuterer nu.
Arbejdsgruppens arbejde med temaet er i fuld gang, og arbejdsgruppen skal aflægge sin rapport til regeringen og KL senest den 1. maj 2010.
Det er helt centralt for arbejdet, at KL står bag initiativet og er med i arbejdsgruppen.
KL vil ad den vej formidle både kommunernes erfaringer og ønsker til eventuelle ændringer af styreformerne.
Arbejdsgruppen inddrager imidlertid også kommunerne på anden måde end gennem KL's repræsentation i arbejdsgruppen.
I oktober har gruppen afholdt høringer med repræsentanter for kommuner for netop på første hånd at høre deres erfaringer, ønsker og vurderinger.
En af disse høringer omfattede kun repræsentanter for de største kommuner og var dermed specifikt koncentreret om det emne, som beslutningsforslaget drejer sig om.
Arbejdsgruppen inddrager også forskersiden.
Gruppen afholdt den 3. november en forskerhøring med deltagelse af professor i statskundskab Jørgen Grønnegård Christensen fra Aarhus Universitet og professor i forvaltningsret Carsten Henriksen fra Københavns Universitet.
Regeringen har med andre ord sammen med KL iværksat et initiativ på dette område, som vil give en grundig udredning af, hvad problemerne er, hvordan de bedst løses, og hvilke lovændringer dette eventuelt bør føre til.
Denne udredning vil som nævnt foreligge i maj måned, og den vil danne grundlag for regeringens overvejelser om eventuelle ændringer på det her område.
Og derfor skal vi selvfølgelig ikke nu på det lidt sparsomme grundlag, som forslagsstillerne lægger frem i deres forslag, træffe vidtgående beslutninger om at indføre nye styreformer for de store kommuner.
På den baggrund er der heller ingen grund til, at jeg i detaljer kommenterer de bemærkninger, som beslutningsforslaget er baseret på, eller nærmere går ind i, hvilke muligheder de nævnte kommuner allerede har med hensyn til valg af styreform.
Jeg vil dog gerne benytte lejligheden til at gøre klart, at det ikke er korrekt, når der i bemærkningerne til beslutningsforslaget står, at den kommunale styrelseslov ikke giver mulighed for at indføre styreformer med delt administrativ ledelse valgt efter flertalsprincippet.
De kommuner, forslaget omfatter, har mulighed for at kombinere delt administrativ ledelse med almindeligt udvalgstyre.
Det indebærer, at udvalgsformændene, altså svarende til fagborgmestrene i København og rådmændene i Odense og Aalborg, vælges ved flertalsvalg i de enkelte udvalg, samtidig med at de har del i den administrative ledelse.
Derimod vælges udvalgsformændene efter forholdstalsvalg, såfremt den delte administrative ledelse kombineres med mellemformstyre, hvor alle udvalgsformændene sidder i økonomiudvalget.
Det er denne kombinerede styreform, mellemformstyre med delt administrativ ledelse, som København, Aalborg og Odense kommuner har valgt.
Så på den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget, men vi vil vende tilbage til emnet, når afrapporteringen fra arbejdsgruppen foreligger.