runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-03:
Jeg vil sådan set mere spørge ind til det første svar end til talen, for i besvarelsen til hr. Jan E. Jørgensen lød det, som om det i virkeligheden er et synspunkt, der mere handler om, at man af hensyn til det internationale samfund og til, hvad der sker i andre lande, ikke skal ændre paragraffen i Danmark.
Jeg synes, at der fik sneget sig et eller andet ind i besvarelsen om, at det sådan set ikke er i Danmark, at problemet ville være så stort.
Man fik formuleret et eller andet i den stil.
Er det i virkeligheden sådan mere signalet til resten af verden, man bekymrer sig for, end det er en egentlig ændring af racismeparagraffen?
Jeg skal undlade at gå ind i en sproglig analyse af talen og de modstridende ting, der er i forskellige dele af den.
Det er jo lidt unfair, at jeg spørger til to dele af talen, og så kommer man med en tredje, der ikke hænger sammen med de to første – så er det lidt svært at være spørger, må man sige, men det kan jo nok klares en anden dag.
Pointen er, at jeg simpelt hen ikke forstår, hvorfor Socialdemokraterne er imod øget viden og øget faglighed og bedre beslutningsgrundlag for de debatter, vi har i Folketinget.
Det kunne jo være, at det endte med, at Socialdemokraterne fik bedre argumenter imod os andre – hvem ved?
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Vi Socialdemokrater mener ikke, at vi skal bruge skatteydernes kroner på at undersøge en paragraf, som vi allerede på forhånd ønsker at fastholde.
Mike Legarth (KF), 2014-06-03:
Tak, fru formand.
Og tak for en god debat.
Der har været mange gode indlæg.
Jeg skal ikke repetere dem alle sammen, bare konstatere fra Konservative Folkepartis side, at også vi jo har været chokerede over at konstatere, hvordan personfølsomme oplysninger er behandlet.
Det, vi troede var datasikkerhed, har vist sig på den mest chokerende facon ikke at have den værdi, som vi troede det havde.
Vi har jo tidligere lænet os op ad mange regler og fine ord.
Det har vist sig at være et bolværk uden fundament, uden styrke, men nærmest en lang række af pæne ord, hvor det lyder eller lød, som om det nærmest var umuligt at misbruge personfølsomme oplysninger.
Men det har vist sig at være et glansbillede, og det er vi nødt til at tage alvorligt.
Vi mener, at der kun er én udvej, og det er, at når man har personfølsomme oplysninger, skal de data, de oplysninger, pakkes på en sådan måde, at de kun kan læses af en person, som opgiver sin identitet, når vedkommende læser oplysningerne.
Vi er nødt til at finde et middel til at få en reel beskyttelse af personfølsomme oplysninger efter de mange sager om callcentre for kreditkort og lignende, hvor man nærmest har haft tilfældige mennesker til at sidde og tage imod ordrer om lukning af kreditkort, hvis de er blevet væk, og hvor de nærmest har haft uhindret adgang til at se, hvordan folk handler med deres kreditkort.
Sundhedspersonale, patientjournaler og medicinoplysninger kan vi forstå er blevet lækket.
Vi har set eksempler fra banker og ikke mindst fra rejseselskaber og lignende, som også har afsløret helt personlige, private oplysninger til offentligheden.
For her må vi gerne slå til med
den store hammer
Det skal være fuldstændig utilgiveligt og helt uacceptabelt, hvis folk ikke lever op til de regler, der er omkring datasikkerhed, omkring personfølsomme oplysninger.
Og det gælder, uanset om de data er placeret i Danmark, i EU eller ude i verden.
Der må de samme regler gælde.
Man skal ikke kunne løbe fra det ansvar.
Så det medvirker vi gerne til at få lavet en procedure for.
Det var ordene fra Det Konservative Folkeparti.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-03:
Ja, og som lige er ramt af et allergisk anfald – så det ser vi lige an.
Jeg er egentlig lidt overrasket, for ministeren har jo ikke ret, når ministeren siger, det er en debat, vi har haft før.
Det er jo en ny debat.
Vi prøver faktisk at rejse debatten om, om vi ikke skulle lade Straffelovrådet se på fordele og ulemper ved racismeparagraffen.
Jeg er egentlig lidt overrasket over, at ministeren stoler så lidt på sine egne argumenter, at hun ikke vil lade Straffelovrådet se nærmere på sagen.
Vi har jo erfaringen fra 2011, hvor vi pålagde Straffelovrådet at se på blasfemiparagraffen.
Det troede jeg sådan set at både Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre, som vistnok udgør regeringen, støttede, og derfor synes jeg godt, man kunne se en parallel og få set på at få undersøgt det her og fremadrettet få debatten på et mere kvalificeret niveau.
Karen Hækkerup (S), 2014-06-03:
Det er korrekt, at vi tidligere støttede, at Straffelovrådet skulle se på blasfemiparagraffen.
Jeg tror, vi havde den første drøftelse i Retsudvalget allerede tilbage i 2009, og alligevel blev Straffelovrådet først bedt om at gå i gang med at kigge på den i 2011, og de kigger stadig.
Og man kan også af hensyn til Straffelovrådet og deres arbejdsbyrde overveje, hvor mange ting man skal pålægge dem at se på.
I hvert fald vil jeg sige, at jeg synes, det er lidt spildte kræfter, hvis man pålægger dem at se på ting, som man på forhånd ved man vil være imod.
Og sådan har jeg det faktisk med racismeparagraffen: Den er vigtig for mig at have, og jeg synes også, at den måde, som domstolene bruger den på, er udtryk for den helt rigtige balance.
Så jeg har egentlig ikke noget behov for at høre Straffelovrådet, for jeg stoler ikke kun på dem i den her sag, jeg stoler også på mig selv og min helt egen dømmekraft, og der ved jeg bare at jeg vil have det sådan, at jeg synes, at en racismeparagraf er en god ting at have.
Men blasfemiparagraffen skal vi derimod snart tage stilling til, og der glæder jeg mig til at høre hvad Straffelovrådet er kommet frem til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-03:
Det synes jeg egentlig er sådan en lidt speciel tilgang, altså at når man skal lade Straffelovrådet se på noget, mener justitsministeren, kan jeg nærmest fornemme, at der, hvor hun på forhånd har besluttet sig for det ene, er det rart, at de skal se på det, for så kan det være, man får sin vilje, men der, hvor man frygter forandringer, vil man søreme ikke have undersøgt fordele og ulemper.
Altså, jeg er sådan set meget åben over for generelt herinde at få undersøgt tingene nærmere, også der, hvor jeg måske ikke selv tænker, at det lige ligger til min egen politiske bane.
Det skuffer mig altså noget, at man ikke siger: Ja, lad os dog få en mere faglig og kvalificeret baggrund for at tage diskussionen fremadrettet.
Det må være en frygt for egne argumenters manglende værdi.
Karen Hækkerup (S), 2014-06-03:
Jeg synes ikke, det skal være tilladt at ytre sig racistisk.
Det behøver jeg ikke Straffelovrådets vurdering for at konkludere.
Jeg synes ikke, man skal kunne ytre sig racistisk, for jeg tror virkelig på, at når man begynder at se mennesker som mennesker, som tilhører den gruppe, som man definerer som noget og taler grimt om, er det medvirkende til, at man skaber had i befolkningen.
Derfor behøver jeg ikke nogens råd om, hvordan jeg skal se på det her.
I forhold til fordele og ulemper kan man sige: Jamen hvorfor egentlig overhovedet bede dem om at kigge på det, når jeg nu i forvejen i min tale kunne stå og sige, at det ville være problematisk i forhold til vores internationale forpligtelser?
Så ville det jo alligevel ikke kunne blive til noget, og så ville det også være spildt arbejde, og derfor synes jeg ikke, at vi skal ulejlige dem med at bruge tid på det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-03:
Jeg får næsten lyst til at sige, at intet er så skidt, at det ikke er godt for noget.
Det er jo selvfølgelig trist for de mennesker, som har fået overvåget, eller hvad man skal sige, deres personlige oplysninger omkring bankkonti og overførsler osv., m en hvis det har været en øjenåbner for, at et bredt flertal i Folketinget nu kan se, at det her med danskernes personfølsomme data rent faktisk er et vigtigt emne, så er det jo sandt, at intet er så skidt, at det ikke er godt for noget.
Når nu det her har sit udspring i den private sektor, synes jeg, det er vigtigt, at vi også herinde ser sådan lidt indad og ser på den overvågning af borgernes personfølsomme data, der foregår fra det offentliges side.
Jeg vil godt – også i forlængelse af det, fru Pernille Skipper sagde – sige, at det jo ikke kun er på forsvarsområdet, der kommer lovgivning, der giver yderligere adgang.
Det er sådan set også på sundhedsområdet og andre områder, hvor man hele tiden giver mere og mere indsigt i, hvad for nogle data der er om os alle sammen.
Jeg spurgte på et tidspunkt justitsministeren, om man ikke kunne forestille sig ligesom at sætte de lovforslag på pause, som gav yderligere adgang til danskernes data.
Det var man ikke interesseret i, og det var måske også fair nok, for det var lidt svært, i forhold til at man var så langt i nogle forskellige processer i den her folketingssamling.
Men jeg vil sådan set
opfordre til, at vi – og i hvert fald regeringen – tager initiativ til, at der ikke i den kommende samling fremsættes yderligere lovforslag, der giver yderligere adgang til danskernes personfølsomme data, før vi ligesom får en afklaring på nogle af de her spørgsmål.
Vi skulle gerne komme ind på et spor, hvor vi tager det her mere alvorligt.
Når vi nu vedtager det her forslag til vedtagelse i al enighed og fordragelighed, kan der jo ske en af to ting.
Enten vil det her betyde, at det her virkelig er vigtigt og bliver et område, der fremadrettet vil blive gjort noget ved.
Jeg kan lige så godt sige, at på nuværende tidspunkt er min største frygt, at alle dem, der ikke plejer at tage det her med overvågning så alvorligt, falder ned i deres faste positioner, når vi når frem til efteråret, eller i hvert fald når dem fra SE og HØR-sagen har fået deres behørige straffe.
Men man skal jo også være lidt optimist, så vi håber selvfølgelig, at det bliver det første scenarie, der bliver til virkelighed, og Liberal Alliance vil i hvert fald gøre vores for at holde justitsministeren og regeringen i ørerne for at sikre, at vi faktisk får en reel forandring og ikke bare en masse snak.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-06-03:
Det ærgrer mig naturligvis, at justitsministeren ikke kan støtte det her forslag, for jeg synes jo, det er ren logik.
Vi kan forestille os, at en voldsmand går ud og slår en person ned, man giver ham så en chance for at komme tilbage til samfundet ved at komme ud på en prøveløsladelse, og stort set inden vedkommende så har udstået tiden med sin prøveløsladelse, banker han en ny mand ned.
Og justitsministeren står gudhjælpemig så og siger: Nåh nej, men så må vi da kigge på, om ikke det er en konkret vurdering af den enkelte.
Nej, så har man jo misbrugt den chance, man har fået af samfundet, for at få prøvet det af ude i samfundet en gang til.
Så skal hammeren da falde, så skal man da ind at sidde igen.
Når man ikke kan det, skal man da ind at sidde igen.
Pernille Skipper (EL), 2014-06-03:
Jeg kan jo sådan set godt være meget enig med fru Trine Bramsen i, at det her er en vigtig debat, men jeg kan simpelthen ikke lade være med at tage ordet, når fru Trine Bramsen bryster sig af at være gået foran på det her område ved konkret at hive deltagelse i en databeskyttelsesdag frem.
Og det kan jeg ikke, fordi det ikke er første gang, jeg hører fru Trine Bramsen sige, at regeringen har gjort noget godt: Se, vi har deltaget i en databeskyttelsesdag.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad regeringen har gjort i forhold til at styrke Datatilsynet, anonymisering af brugere på internettet, retten til at blive gemt, Privacy by Design.
Hvad har regeringen konkret gjort, ud over at fru Trine Bramsen har deltaget i en årlig konference?
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Hvis fru Pernille Skipper selv havde deltaget i konferencen, ville hun have bemærket, at Socialdemokraterne har været værter for den, og at ministeren hvert år også har deltaget og givet en status på, hvordan det ser ud med datasikkerheden, hvad regeringen har intentioner om at gøre, og hvad regeringen har igangsat af arbejde.
Jeg deler ikke nødvendigvis opfattelsen af, at en tidobling af bevillingen til Datatilsynet er løsningen på det her problem.
Jeg anerkender, at vi har en udfordring, og at vi konstant skal følge udviklingen på databeskyttelsesområdet, men det, der er afgørende, er, at vi fremadrettet sikrer løsninger, der virker.
Det handler om, at vi måske får nogle nye kontrolmekanismer, nogle nye rammer for, hvordan man opbevarer data, og ikke mindst at vi sætter fokus på de regler, der allerede gælder.
For det er jo ikke sådan, at det, der er foregået, er lovligt; meget tyder på, at det er eksisterende regler, der er blevet brudt, hvorfor der altså allerede er helt klare retningslinjer på det her område.
Det handler i høj grad også om, at vi igangsætter debatten og får et massivt fokus på det her.
Pernille Skipper (EL), 2014-06-03:
Jeg bad hverken om en dagsorden eller en deltagerliste fra en konference, og hvis det er sådan, vi måler politisk engagement og resultater, synes jeg da, vi skal gå igennem vores alle sammens kalendere, og så kan vi finde ud af, hvem det er, der er bedst, fordi vi har deltaget i flest konferencer.
Fru Trine Bramsen siger, at regeringen og Socialdemokratiet er gået forrest, og derfor vil jeg spørge: Hvad er det for nogle konkrete forslag, man er gået forrest med?
Man har jo tromlet forslag fra Enhedslisten, men også andre, ned i hele den her regeringsperiode.
Jeg vil gerne gøre det her konstruktivt, men fru Trine Bramsen sagde, at Socialdemokraterne er gået forrest – hvordan?
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Nu var det jo sådan set ikke mig, der betvivlede Socialdemokraternes engagement på det her område, det var fru Pernille Skipper, og derfor nævnte jeg den her konference som eksempel på, at Socialdemokraterne har taget den her problemstilling op, at vi løbende har drøftet det.
Et af de områder, jeg synes er helt afgørende, og som vi også har diskuteret med de øvrige af Folketingets partier, særlig i Europaudvalget, de seneste år, er den fælles databeskyttelsesforordning.
Den er helt afgørende, fordi den handler om at give borgere ret til egne data.
Det er helt korrekt, at der foregår en forhandling lige nu på området i EU, men den handler jo netop om, at vi tager databeskyttelse skridtet videre.
For det er jo ikke kun i Danmark, at danskernes data ligger, og det er jo også det, der er afspejlet i forslaget til vedtagelse her i dag.
Danskernes data ligger også i mange andre lande, så derfor er fælles linjer på det her område helt centralt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-03:
Jeg er sådan set lidt ærgerlig over, at diskussionen ender der, hvor den gør, for man kan sige, at det jo er på en meget alvorlig baggrund, at vi diskuterer de her ting, nemlig beskyttelse af folks privatliv.
Jeg tror bare, at det, der provokerer flere spørgere, er, at den her regering har siddet i over 2½ år og ikke har gjort noget som helst.
Regeringspartierne vil ikke engang være medindkalder til denne forespørgsel.
Og så står ordføreren deroppe og lyder nærmest, som om Socialdemokraterne har gjort en særlig indsats og har gjort en masse for borgerne på det her område.
Jeg vil gerne takke Socialdemokraterne for at være vågnet op og for, at de er kommet med ind i diskussionen, og jeg kan høre på justitsministeren, at der nu kommer til at ske noget, men nogle gange synes jeg, at man skulle have så meget respekt for sig selv, at man dæmpede retorikken, når man ikke har leveret.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Tak for det.
Vi er også i Det Radikale Venstre meget optaget af at styrke sikkerheden med danskernes personfølsomme oplysninger.
Det handler om tryghed, det handler om sikkerhed, og det handler om grundlæggende menneskerettigheder – den menneskeret, det er at kunne have sit privatliv i fred.
Og den ret skal staten værne om.
Der har, som adskillige ordførere været inde på, været alt for mange uheldige sager, og de har skabt utryghed.
Grundlæggende regler og rettigheder er blevet overtrådt, og derfor har vi et ansvar for at gøre noget.
Vi er derfor klar til at se på, hvilke oplysninger man indsamler, hvor mange oplysninger om danskerne man indsamler.
Og hvordan sikrer vi de oplysninger, både når de samles ind, og når de opbevares?
Det gælder både, når det offentlige samler oplysninger ind, og når private aktører gør det.
Vi glæder os over, at justitsministeren allerede har sat en række undersøgelser i gang.
Ministeren har meldt ud, at Danmark har behov for en ny persondatalov.
Ministeren meddelte i går, at sessionslogningen bliver suspenderet.
Det er gode og rigtige initiativer.
Vi skal have lavet en samlet strategi, og derfor kan vi Radikale også bakke op om forslaget til vedtagelse, som er blevet fremført tidligere i debatten.
Det handler om tryghed, om sikkerhed, om grundlæggende rettigheder for borgerne, for danskerne.
Tak for ordet.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-06-03:
Jo tak.
Jeg vil prøve at tale til justitsministerens demokratiske sindelag og henvise til justitsministerens ønske om ikke at føre blokpolitik, men forsøge at få brede beslutninger bag det, man går ud med.
Ville det ikke være rimeligt?
Karen Hækkerup (S), 2014-06-03:
Jeg synes, det er fornuftigt, at vi har en racismeparagraf, og jeg mener virkelig det, jeg sagde, inderligt: I et demokratisk samfund skal vi passe på de værdier, vi har, og en af de værdier vi har, er også, at vi har respekt for hinanden, og at vi sørger for ikke at tale had op.
Derfor synes jeg ikke, der er nogen grund til at bede Straffelovrådet ulejlige sig med at bruge tid og ressourcer på at kigge på det her, når vi for det første ved, at det vil være i strid med vores internationale forpligtelser, hvis vi gjorde noget ved det, og når vi for det andet også, i hvert fald jeg, har det sådan, at deres tid i forvejen er meget booket op – jeg ved jo, hvilke store arbejder de sidder og kigger på, og i Folketinget er man tit ærgerlig over, at det tager for lang tid, inden der kan leveres.
Hvorfor så bede dem om at kigge på noget, som man for det første i forvejen ved vil være i strid med vores internationale forpligtelser, og som jeg for det andet personligt vil være inderligt imod, fordi jeg ikke synes, det skal være tilladt at gå rundt og ytre sig racistisk?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Tak for det.
Jeg vil blot høre ordføreren, om ordføreren mener, at der kunne være lande fra fjerne kontinenter, hvor det er fornuftigt, at man med internationale konventioner og lokal lovgivning beskytter mindretal, udsatte grupper mod racistiske ytringer, som kan opildne til had?
Jan E. Jørgensen (V), 2014-06-03:
Med hensyn til den sidste del af det, det med at opildne til had, er vi jo inde ved kernepunktet, for det er rigtigt, at ytringer kan opildne til had, og en beskyttelse mod det, altså overgreb på etniske minoriteter osv., synes jeg og Venstre bestemt der er fornuft i.
Men derfra og så til en racismeparagraf med det indhold, som vi har i Danmark, og med den retspraksis, vi har i Danmark, er der meget langt.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-03:
Jeg fik ikke svar på spørgsmålet.
Er det fornuftigt, at man med internationale konventioner og lokal lovgivning i andre lande beskytter mod racistiske ytringer, fordi det i de lande måske kunne føre til en kæde af begivenheder, som kunne føre til voldelige samfund?
Er det derfor fornuftigt, at man beskytter mod racistiske ytringer andre steder i verden?
Og hvis det er tilfældet, er det så ikke fornuftigt, at vi så også fastholder en lignende lovgivning i Danmark for at kunne statuere, at vi mener, at man i resten af verden også skal stå op imod racismen?
Jan E. Jørgensen (V), 2014-06-03:
Jeg synes, det er fornuftigt at have lovgivning, der beskytter befolkningsgrupper mod diverse former for overgreb.
Jeg erkender, at der kan være situationer, hvor en meget hadsk retorik kan føre til den slags overgreb, og det synes jeg er fornuftigt at beskytte imod.
Men det betyder ikke, at vi ikke kan ændre vores racismeparagraf i Danmark, det vil vi sagtens kunne.
Men debatten handler om, om vi skal lytte til nogle kloge mennesker i Straffelovrådet.
Jeg ved, at Det Radikale Venstre har et slogan, der hedder: Vi lytter – punktum, ny linje – også til eksperter – punktum.
Hvorfor vil man så ikke gøre det i denne sag?
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Med forslaget her pålægges regeringen at anmode Straffelovrådet om at afgive en udtalelse om fordele og ulemper ved en hel eller delvis ophævelse af straffelovens § 266 b, også kendt som racismeparagraffen.
Når man indleder en undersøgelse eller en kortlægning, må det jo være, fordi man har til hensigt at ændre noget.
Jeg vil godt tage jer med på en lille rejse tilbage i tiden til 1939, hvor de første dele af bestemmelsen om racismeparagraffen stammer fra.
Lovens formål var at beskytte de danske jøder med et forbud mod at udsprede falske rygter eller beskyldninger og at forfølge eller ophidse til had mod en gruppe af den danske befolkning på grund af dens tro, afstamning eller statsborgerforhold.
Ordlyden af loven blev ændret i 1971 med indarbejdelsen af FN's konvention om afskaffelse af racediskrimination, og i 1987 blev paragraffen, som justitsministeren også sagde, udvidet med seksuel orientering.
I straffelovens § 266 b, som vi her i dag diskuterer, står der: »Den, der offentligt eller med forsæt til udbredelse i en videre kreds fremsætter udtalelse eller anden meddelelse, ved hvilken en gruppe af personer trues, forhånes eller nedværdiges på grund af sin race, hudfarve, nationale eller etniske oprindelse, tro eller seksuelle orientering, straffes med bøde eller fængsel indtil 2 år.« For os Socialdemokrater er respekt for hinanden en grundpille i vores samfund.
Der er meget vide rammer for, hvad vi kan sige i den offentlige debat, også om hinanden.
Set med socialdemokratiske briller er det svært at forstå, hvorfor nogle partier her i dag ønsker at kunne fremsætte udtalelser, der truer, forhåner og nedværdiger folk på grund af deres race, hudfarve, nationalitet eller etnicitet.
Hvorfor skal man ophæve den lov, der forhindrer mærkbare krænkelser af tro og seksuel orientering?
Hvorfor?
Med ytringsfriheden følger også en pligt til at respektere hinanden.
Det er den respekt, som forslagsstillerne åbenbart ikke mener er nødvendig.
Heri er vi Socialdemokrater uenige.
Vi vil ikke give carte blanche til at kunne svine hinanden uhæmmet til.
Vi mener, at respekt for hinanden er en forudsætning for demokratiet og for ytringsfriheden.
Det handler ikke om at være bange, som der var en tidligere ordfører der sagde.
Det handler ikke om at have manglende politisk mod til at ændre ting.
Det handler om politik, og det handler om ideologi, og ikke mindst handler det om menneskesyn.
Vi Socialdemokrater ønsker at fastholde vores nuværende lovgivning – den paragraf, der kraftigt signalerer, at racediskrimination ikke er velkommen i Danmark.
Som nævnt ønsker vi Socialdemokrater ikke at bruge skatteydernes kroner på at undersøge en lov, som vi på forhånd kan meddele at vi med udgangspunkt i vores demokrati- og menneskesyn ikke ønsker at ophæve.
Med de ord skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater ikke kan støtte forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-03:
Vi behandler faktisk ikke et beslutningsforslag om at afskaffe racismeparagraffen.
Liberal Alliance har tidligere fremsat forslag her i Folketingssalen om at ændre racismeparagraffen, hvad der jo er en mulighed ud over bare at afskaffe den eller fastholde den.
Det vil jeg da altid gerne, og det undrer mig bare, at min socialdemokratiske kollega ikke ønsker det samme.
Karen Hækkerup (S), 2014-06-03:
Nej, man har selvfølgelig ikke præcis den samme formulering, men vi har nogle principper, vi knytter vores lovgivning op på.
Der kommer også fra tid til anden nogle domme, eksempelvis domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som går ind og vurderer i forhold til konventionens artikel 10, som handler om retten til ytringsfrihed.
Derfor kan jeg heller ikke anbefale, at vi gør det.