runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Altså, dimittendsatsen er jo også en dagpengesats, plus at når man lige pludselig indfører karensdage, er det jo en de facto beskæring af dagpengene, fordi der vil være nogle dage, hvor man så som dagpengemodtager ikke kan få dagpenge.
Og hvis man omregner det til en ydelse, er det jo en lavere ydelse.
Det er jo at skære i dagpengene.
Så bliver jeg bare nødt til at spørge igen, om der så ikke er tale om et løftebrud, når den nuværende statsminister i en tv-debat den 7. juni siger: Jeg vil gerne give et løfte her i aften, og jeg holder mine løfter: Vi vil ikke skære i dagpengene.
Men der bliver jo skåret i dagpengene, som jeg lige har redegjort for.
Kan vi ikke få en erkendelse af eller en indrømmelse af, at her er der altså tale om et klokkeklart løftebrud fra statsministerens side?
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Nej, for det ville jo være at lyve, og det må man ikke.
For der er ikke tale om noget løftebrud.
Der er tale om, at man holder den aftale eller det løfte, kan man sige, som der blev lagt frem, og der bliver oven i købet nu tilført yderligere midler til dagpengesystemet, nemlig 300 mio. kr.
Så det synes jeg sådan set svarer meget godt til det, som vi har indgået en aftale om, og det, som der blev nævnt her tidligere.
Og i øvrigt vil jeg sige om hele dagpengeaftalen, at udgangspunktet for den jo er den Dagpengekommission, hvor arbejdsmarkedets parter har været repræsenteret, hvor fagbevægelsen har været præsenteret, hvor arbejdsgiversiden har været repræsenteret, og hvor man har indgået et kompromis.
Jesper Petersen (S), 2015-10-22:
Under SR-regeringen mente man, at det ville blive 0,6 pct., og i finanslovsforslaget bliver det så opjusteret til 0,7 pct.
Der er altså lidt flere penge i årene frem til 2020 at arbejde med, når man er regering og laver finanslovsudspil, end man troede, før man kom med finanslovsudspillet.
Hvordan harmonerer det med, at både finansministeren i den offentlige debat på tv og finansordfører Jacob Jensen her siger det modsatte, altså at der er færre penge at gøre godt med, end der var før valget?
I finanslovsforslaget skriver man, at der er flere penge, nu man har set efter, og i den offentlige debat og her fra talerstolen siger man, at der er færre penge.
Begge dele kan jo ikke stemme.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-22:
Tak for det, og tak for talen.
Noget af det, vi jo er meget optaget af i Alternativet, er de nedskæringer, der er i forhold til hele den grønne omstilling.
Og jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren, om man i partiet Venstre har overvejet, om man i forhold til de jobs, de iværksættere og de innovative tiltag, der er, og den måde, man beskærer det på, ikke er med til at ødelægge grundlaget for en grøn omstilling i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Nej, det kan det selvfølgelig ikke, men det er jo heller ikke det, der er tilfældet.
Vi kan jo se af kasseeftersynet, at de penge, man skrev om i sin økonomiske redegørelse fra foråret, vistnok i maj måned i år, ikke er der.
Og der var løfter, der blev givet af den daværende regering lige op mod folketingsvalget, bl.a. om en såkaldt børnepakke.
De penge var der ikke.
Det viste kasseeftersynet.
Og det viste ydermere, at vi ligger på et niveau, som placerer os på kanten, for der er krav fra EU, og der er de krav, vi selv har pålagt os i budgetloven.
Vi er oven i købet ude over kanten.
Det er derfor, vi lægger et finanslovsforslag frem, som gør, at vi kommer tilbage, kan man sige, om ikke helt op på midten af vejen, så i hvert fald i retning af midten af vejen – hvor vi tidligere har ligget ude i kanten af vejgrøften.
Det er derfor, vi prøver at stramme op.
Den her finanslov har jo netop det, man lidt teknisk kalder en negativ finanseffekt, men det er lige præcis derfor, vi gør det, altså for at komme tilbage på sporet, i forhold til der hvor vi var inden valget.
Ja, det er jo sådan set det, der er hele ideen.
Altså, jeg troede egentlig, det forelå som noget ganske simpelt, at det er det, der er hele tanken.
Vi har jo sagt det fuldstændig ærligt: Vi prioriterer velfærdsområder som ældre, sundhed m.v., men vi prioriterer også, at det går på to ben, hvor det andet ben så er at skabe bedre vilkår for, at vi kan få investeringerne til at blive i Danmark, få arbejdspladserne til at blive i Danmark, få indtjeningen til at blive i Danmark.
Og det kræver bl.a., at vi får lettet på afgifter og på skatteniveauet, så vores virksomheder har bedre vilkår at arbejde under, og så danskerne føler sig motiveret til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Og det er det, vi lægger op til, når vi skal lave en skattepakke senere på sæsonen.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Og det gør vi også med det krav, vi har, til den her finanslov, hvor vi gerne ser der bliver øremærket en milliard til ældreområdet, og det er netop til varme hænder ude i kommunerne, så man kan give en værdig ældrepleje.
Når vi kigger på sundhedsområdet, er vi rigtig, rigtig glade for, at regeringen har fremlagt et forslag, hvor der er øget mulighed for også at få flere varme hænder og kortere sagsbehandlingstider i sundhedssystemet.
Det er vi sådan set glade for.
Men det, der er vigtigt, er da, at tingene går i den helt, helt rigtige retning.
Og så må man bare sige, når man snakker om procenter, at den måde, som Socialdemokraterne ønsker at bruge en vækst i det offentlige på, er vi helt uenige i.
Jens Joel (S), 2015-10-22:
Tak for talen.
Jeg vil også godt have et svar.
Ønsker Dansk Folkeparti en vækst på de kommende finanslove, der er højere end 0,8 pct., så man samlet set lever op til sit klokkeklare valgløfte?
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Dansk Folkeparti vil, hvor vi har mulighed for det, kæmpe for, at vi i forbindelse med finanslovene for 2016 og 2017 og alle dem, der kommer, kan få et værdigt samfund, også i forhold til velfærdsområderne, ingen tvivl om det.
Og når vi snakker om en vækst på 0,8 pct., er det jo en lille, moderat vækst i det offentlige forbrug.
Særlig når vi kigger på demografien og ældreområdet, kan vi se, at der bliver flere ældre, og på sundhedsområdet kan vi også se, at der er stigende udgifter.
Derfor er vi gået til valg på 0,8 pct.
Det gjorde vi også i 2011, faktisk sammen med både Venstre og Konservative.
Vi blev i hele den seneste valgperiode bakket op af de økonomiske vismænd i, at det er det, der er behov for.
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det virker meget mærkeligt, at man i en valgkamp, som lige er overstået, fra Dansk Folkepartis side går ud og lover, at man vil arbejde for massevis af varme hænder i den borgernære sektor
: Massevis af hjemmehjælpere, det kan være pædagoger i børnehaven, det kan være folkeskolelærere, altså en massiv styrkelse af den borgernære velfærd.
Men når så valget er overstået og vi skal til at diskutere finanslov, og når der kommer et omprioriteringsbidrag her, som vil tage milliarder af kroner fra kommunerne og den borgernære velfærd, og som vil betyde nedskæringer, og som vil betyde fyringer af tusindvis af mennesker, så kan Dansk Folkeparti ikke klart og tydeligt fra talerstolen sige: Det vil vi ikke støtte.
Det synes jeg er højst besynderligt, og jeg synes egentlig også, det er besynderligt, at der hele tiden bliver henvist til, at der er lavet en aftale med Kommunernes Landsforening.
Jeg ved ikke, om ordføreren har bemærket, at den såkaldte aftale, som blev indgået før sommerferien, for første gang ikke hedder en aftale, og den konstaterer så egentlig faktisk bare, at regeringen har tilkendegivet, at man vil gerne gennemføre de her ting.
Så mit spørgsmål er: Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke i den situation bruge de mandater, man har, når man nu i valgkampen har lovet, at man vil kæmpe for velfærden i kommunerne?
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Jeg kan sige meget tydeligt herfra, at Dansk Folkeparti ikke støtter omprioriteringsbidraget.
Det er meget tydeligt.
Det støtter vi ikke.
Vi synes, det er dårligt.
Vi synes, at KL skulle have gået sin vej.
De skulle have sagt, at hvis det er det, der bliver lagt på bordet, så ønsker vi ikke at deltage.
Det valgte KL ikke at gøre.
Men vi anerkender selvfølgelig, at KL kommer med 98 kommuner i ryggen.
Det skal man jo ikke underkende.
Man har lavet en aftale.
KL må jo åbenbart have en forventning om, at man kan spare i milliardklassen ude i kommunerne, uden at det gør ondt.
Det tror vi simpelt hen ikke på i Dansk Folkeparti.
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Jeg synes, det er lidt mærkeligt sådan at sende aben videre.
Jeg er enig i, at KL ikke skulle have indgået den aftale.
Men Dansk Folkeparti er jo repræsenteret her i Folketinget, og vi har lige haft en folketingsvalgkamp, hvor Dansk Folkeparti har lovet, at den borgernære velfærd skulle styrkes.
Hvordan kan man så lade være med at bruge sine mandater til klart og tydeligt at sige, at vi vil ikke skære ned i den borgernære velfærd med et omprioriteringsbidrag, som vil tage milliarder af kroner?
Og det har vi gjort ved alle finanslovsforhandlinger.
Var det her omprioriteringsbidrag kommet op i forbindelse med en finanslovsforhandling med den tidligere regering, havde vi klart og tydeligt kunnet sige, at det ville vi aldrig stemme for.
Det undrer mig, at DF ikke vil bruge sine mandater her.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Men der er Enhedslisten og Dansk Folkeparti jo fundamentalt forskellige.
For Enhedslisten ønsker jo, at det skal være staten, der styrer det hele.
Vi anerkender sådan set, at der er det kommunale selvstyre.
Hvis man ikke anerkender, når der er indgået en aftale, så er der ikke kommunalt selvstyre, og så er det Folketinget, der skal lave aftalen om kommunernes økonomi.
Vi mener faktisk, det er vigtigt, at kommunerne sender KL i byen med et mandat.
Vi, undskyld, jeg bruger udtrykket, fatter ikke, at KL så havde fået det mandat, de fik.
Men det fik de så åbenbart fra deres kommuner og fra deres 98 borgmestre.
Det er vi uenige i.
Men vi ønsker faktisk ikke, at vi herinde i Folketinget hvert eneste år skal diskutere kommunernes økonomi.
Det er selvfølgelig kommunerne og regeringen, der fastlægger kommunernes økonomi.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-10-22:
På nogle stræk kan jeg sådan set
godt lide Dansk Folkeparti.
Jeg har stor sympati for Dansk Folkepartis ønske om at styrke de tyndtbefolkede områder, men det er så også her, jeg mener, at kæden hopper fuldstændig af for Dansk Folkeparti.
For regeringen fik flyttet statslige arbejdspladser ud med den aftale, der er indgået, javel, men men finanslov, som vi debatterer i dag, ja, så lukker regeringen jo langt, langt flere arbejdspladser ude i provinsen, end der er blevet udflyttet.
Kunne hr. René Christensen ikke forklare mig det?
Jeg kan forstå, at hr. René Christensen siger, at i forhold til arbejdspladser i provinsen giver man med den ene hånd og tager med den anden – det var det, der tidligere blev sagt fra ordføreren.
Der vil jeg så bare opfordre gode folk ude i provinsen til at tælle fingrene på hånden, efter at de har givet hr. René Christensen hånden, for der bliver snydt på vægten her fra DF.
Jens Joel (S), 2015-10-22:
Tak for det.
I valgkampen var Dansk Folkeparti garant for en vækst i det offentlige på 0,8 pct.
Nu kan vi så forstå på ordføreren, at man er tilfreds med en vækst på 0,3 pct.
Det svarer næste år til rundt regnet 6.000 hjemmehjælpere, som man altså alligevel ikke synes der er brug for.
Og i stedet for at anerkende, at Dansk Folkeparti faktisk ikke har fået indflydelse, har ordføreren i dag to gange sagt, at man regner med, der kommer flere finanslove.
Så mit spørgsmål er helt kort: Er DF's krav til kommende finanslove, at væksten er højere end 0,8 pct., sådan at man i gennemsnit lever op til sit løfte?
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Men man skal passe på, at det grønne område ikke bliver et beskæftigelsesprojekt.
Det grønne område, særlig når man subsidierer det med skatteborgernes penge, skal selvfølgelig være noget, der kan skabe vækst og blive selvbærende.
Hvis det bliver ved med at være sådan, at det grønne område skal være noget, der ikke er bærende i sig selv, og som kun kører på subsidier, så får vi en udfordring.
Derfor er vi sådan set enige med regeringen, når den har kastet nogle bolde op.
Vi er ikke enige i alle de bolde, der er kastet op, men man må så se på, hvad det er for områder, som efterhånden bliver nødt til at være selvbærende.
Vi ser det jo bl.a. også på vindmølleområdet, hvor man kan se, at det trods alt bliver mere og mere selvbærende.
Det er en positiv udvikling, og det skal vi selvfølgelig have overført på andre områder også.
Jeg håber og tror på, at der vil være mere end 90 mandater, som ikke kan støtte indholdet af aftalen, men som selvfølgelig anerkender aftalesystemet.
Det vil faktisk være en katastrofe, hvis vi her i Folketingssalen ikke anerkender aftalesystemet.
Så har KL, hvis KL vil bruge sit mandat, muligheden for, næste gang man skal lave en aftale med den til enhver tid siddende regering, at sige, at hvis regeringen bliver ved med at holde fast på noget, der er uholdbart, som man ikke kan acceptere, så må man lade være med at lave en aftale.
Så ender aftalen her i Folketingssalen, og så må man lave aftalen.
Men vi anerkender aftalesystemet, og KL har desværre lavet en, som vi ser det med vores briller, meget dårlig aftale.
Men de har haft 98 kommuner i ryggen, som jo åbenbart har givet KL det mandat, at man kunne gå ind og forhandle, man kunne lave et omprioriteringsbidrag, samtidig med at man også fjernede en øremærket ældremilliard.
Jonas Dahl (SF), 2015-10-22:
Jeg vil godt følge lidt op på det, fru Stine Brix spurgte ind til, for det er jo lidt absurd, at vi står her i Folketingssalen i dag og så kan høre Dansk Folkeparti tale om, at de vil indføre en ældremilliard.
Men man lagde i sommer stemmer til at fjerne en ældremilliard, da man stemte for aktstykket i Finansudvalget.
Vi kan nu høre, at man egentlig ikke er for det her omprioriteringsbidrag, men i bemærkningerne til lovforslaget, vi behandler i dag, står der: »Endelig afspejler lovforslaget indførelse af et årligt omprioriteringsbidrag på 1 pct. fra kommuner«.
Var det ikke netop her i Folketingssalen, når vi netop skal diskutere et udgiftsloft helt fremme i 2019, at man politisk skulle stå ved, hvad det rent faktisk er, man ønsker i 2019?
For det er mig ærlig talt noget uklart, hvad det er for en vækst, man vil have i det offentlige forbrug fra Dansk Folkepartis side – hvis vi nu bare konkret tager 2019, som faktisk er det, vi behandler et lovforslag om i dag.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Vi accepterer fuldt ud det kommunale selvstyre.
Vi accepterer fuldt ud, at kommunerne har valgt at organisere sig i KL, og at KL har forhandlingsmandatet.
Vi har ikke brugt vores mandater og kan ikke bruge vores mandater i kommuneaftalen.
Det er regeringen og KL, der laver den aftale.
Hvis man underkender kommunernes økonomi, hvis man underkender den aftale, der er lavet, så underkender man kommunernes selvstyre.
Det ønsker vi ikke, men vi sender et meget klart signal om, at vi ikke står bag indholdet.
Vi står bag aftalesystemet.
Vi ønsker sådan set, at det er KL og regeringen, der indgår aftaler om kommunernes økonomi, men vi vil bare sige, at den aftale, KL har lavet denne gang – ja, den må næsten stå for sig selv.
Jonas Dahl (SF), 2015-10-22:
Fra SF's side har vi tænkt os at stille et ændringsforslag netop til den del, som drejer sig om omprioriteringsbidraget til kommunerne, og jeg så meget gerne, at Dansk Folkeparti støttede det, for jeg hører jo ordføreren sige, at man sådan set er enig i, at der ikke skal være et omprioriteringsbidrag.
Men jeg må indrømme, at jeg virkelig har til gode at høre den forklaring, der skulle være på, at man i givet fald ender med, når vi nu skal trykke på knappen her om en halvanden måneds tid, at stemme grønt og stemme for et omprioriteringsbidrag.
Ordføreren er simpelt hen nødt til at forklare det, sådan bare på dansk.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-22:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Ordføreren nævnte ikke noget i sin tale om de beskæringer, der er lagt op til på det grønne område, altså både på miljø og iværksætteri og de grønne erhverv.
Og jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren, hvad Dansk Folkepartis holdning er til de nedskæringer.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Jeg gav også et svar før til De Radikale om det.
Vi er ved at kigge på listen, og vi mener, at særlig det grønne område jo er et område, der sådan har været i vækst igennem mange år.
Der er ting, som er nødt til at blive subsidieret for at komme i gang, og vi har nydt godt af det som samfund.
Men man når et punkt på et tidspunkt, hvor man ikke mere skal subsidiere, hvor områderne også må kunne være selvbærende, således at pengene kan blive frigivet til andre områder.
Så vi gennemgår simpelt hen listen punkt for punkt, og så finder Dansk Folkeparti ud af, hvad vi synes er godt, og hvad vi synes er skidt.
Og så tager vi det selvfølgelig med til vores forhandlinger.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-22:
Tak for det.
Anerkender ordføreren ikke, at f.eks. Europa-Kommissionen siger, at der frem til 2020 er 20 millioner stillinger på det her område med den grønne vækst, som jo også kunne komme Danmark til gode i forhold til at skabe vækst og arbejdspladser, også ude i yderområderne?
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Nu er det jo sådan, at vi står her ved første behandling.
Og det er sådan, at der er kommet et oplæg til finanslovsdrøftelser fra regeringen og Venstre.
Så skal vi jo drøfte, hvordan det ser ud.
Og der siger vi jo meget tydeligt – og vi håber da også, at Socialdemokratiet bakker op – at det er vigtigt, at vi bl.a. kigger på uddannelsesdelen, at man ikke på den ene side flytter nogle statslige arbejdspladser ud og på den anden side lukker uddannelser i provinsen, for så får man ikke den her gevinst, der også skulle være ved at flytte ud.
Det er jo ikke bare for at flytte arbejdspladserne ud, det er jo faktisk for at give kommunerne et bedre skattegrundlag.
Og der skal kommunerne have muligheden for at have en fuld pakke.
Det gælder om at få Danmark til at hænge bedre sammen.
Og der er det da rigtigt, at der er nogle modsatrettede forslag i forbindelse med finansloven, og det er vi fuldt ud opmærksomme på.
Men vi er jo ikke enige i det finanslovsforslag, der er lagt frem fra regeringen.
Det er jo derfor, at vi skal til finanslovsforhandlinger.
KL har lavet en aftale med 98 kommuner i ryggen.
Det anerkender vi.
Vi synes, KL og regeringen har lavet en rigtig dårlig aftale.
Det skal vi nok gøre opmærksom på, også når vi skal stemme om de to lovforslag, L 2 og L 3.
Vi prøver så på at rette op på det i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Vi vil gerne tilføre kommunerne flere penge i forbindelse med en ældremilliard.
Men hvis KL mener, de har lavet en dårlig aftale, så må KL rette op på det.
En af måderne er jo at sætte hælene i og sige: Vi kan ikke løse opgaven, det må Folketinget gøre for os.
Hvis de gør det, skal vi nok hjælpe dem.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-10-22:
Det her svar er jo meget, meget interessant.
Jeg lagde mærke til, at Dansk Folkeparti og hr. Kristian Thulesen Dahl sagde, at hvis de var uden for regeringen, ja, så ville de opnå mere indflydelse på regeringens politik.
Det blev så til 0,3 pct. vækst i den offentlige sektor.
Det var jo blevet en massakre, hvis DF var gået med i regeringen, og det er jeg så glad for at I ikke har gjort.
Men dit svar på mit sidste spørgsmål giver jo anledning til så helt klart og helt præcist at afkræve hr. René Christensen svar på det spørgsmål, der lyder: Jamen hvor stor skal væksten i den offentlige sektor så være, for at DF går med?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Tak, formand, og jeg vil allerførst indlede med at ønske ordføreren tillykke med den aftale, vi netop har indgået sammen, om dagpenge.
Det er vigtigt, også selv om det ikke har noget at gøre med denne finanslovsdebat, som vi er i gang med.
Ordføreren var meget optaget af vores finanslovsudspil og meget optaget af de tal, der står i finanslovsudspillet, og derfor må jeg sige, at vi jo havde gjort os meget umage med, at det, der så stod i vores præcise finanslovsudspil, ikke kunne misforstås.
Derfor ærgrer det mig, at ordføreren alene holdt øje med de tal, som var sidetallene, og ikke de tal, som vi henviser til, og som er regeringens egne vækstskøn.
For dem refererer vi jo som bekendt også.
Så jeg vil godt indledningsvis lige bede ordføreren om at bekræfte, at det faktisk er sådan, at kigger man i overslagsårene fra 2017 og fremefter, så ser man, at der rent faktisk er udsigt til en større realvækst end det, som lå til grund i regeringens eget kasseeftersyn.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Jamen jeg vil så også sende lykønskningen retur.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt – ikke at det er det, der ligger i spørgsmålet her – at vi nu har fået lavet et godt og robust og trygt dagpengesystem.
Men det vil der givetvis være andre der vil spørge ind til, så det kan vi jo eventuelt tage detaljerne om der.
Men bare lige for at starte dér, så husker jeg, at ordføreren i et svar til mig her tidligere på dagen sagde noget i retning af, at Venstre så gav med knytnæven, fordi vi ligesom ikke var imødekommende over for Socialdemokraternes – kaldte jeg det – sådan mellemlange kronik.
Jeg synes lige præcis, at den her aftale også viser, at vi fra regeringens og Socialdemokraternes og Dansk Folkepartis side kan finde ud af at arbejde sammen på tværs i Folketinget også på svære områder.
Men så til det konkrete spørgsmål: Jamen det er da rigtigt, men det ændrer jo ikke ved det synspunkt, at vi har en økonomi i Danmark, som er blevet kørt lige til kanten, som er lige til kanten af det, der er det tilforladelige i forhold til budgetloven og i forhold til EU-reglerne.
Og der er vi bare af den opfattelse, at vi skal være i behørig afstand, for vi ved jo ikke, hvad der måtte ske af uforudsete hændelser, som gør, at udgiftsniveauet kan stige.
Det er derfor, vi blot siger: Vi lægger en finanslov frem, som er stram, men vi lægger den også på en måde, så vi kommer væk fra, som jeg kalder det, vejgrøften og kommer ind på midten af vejen.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Der kom en mikrofon nu, tak, formand.
Jo, jo, men altså til det der med at gå helt til kanten, vil jeg sige, at jeg går ud fra, at hr. Jacob Jensen også har læst det orienterende aktstykke, som vi netop har fået over, og som vi skal behandle i det møde, vi har i Finansudvalget senere i dag, og som jo fortæller os, at regeringen helt uden blusel har kunnet gå ned og finde penge til at finansiere en boligjobordning i 2015.
Hvorfor?
Jo, fordi der faktisk er ret meget luft op til budgetlofterne.
Selv efter man har finansieret boligjobordningen, er der for at være helt præcis 4 mia. kr. op til budgetlofterne.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Det ændrer ikke ved mit synspunkt.
Det ændrer ikke ved mit synspunkt – og det er jo ikke noget, jeg står og finder på, for det kunne vi jo se af de oversigter og de økonomiske redegørelser, der er blevet givet – nemlig at vi har ligget på kanten og faktisk også på den forkerte side af grænsen for, hvad der var det tilladelige i forhold til vores budgetlov, som vi jo er fælles om, og i forhold til EU-reglerne.
Ordføreren startede med at sige, at regeringen jo kan vælge den lette løsning.
Nej, vi vælger ikke den lette løsning.
Vi vælger den ansvarlige løsning.
For det letteste i verden ville da være at sige, at nu bruger vi så løs.
Men det synes vi ikke er fornuftigt.
Vi synes, det er uforsvarligt – og det er oven i købet den finansieringskilde, som Socialdemokraterne peger på i deres såkaldte oplæg – at skulle til at bruge af råderummet i de kommende år.
Det vil vi ikke.
Vi vil være sikre inde på midten af vejen og have en sikker hånd på rattet.
Og det får vi ved at lægge et finanslovsforslag frem med luft til de grænser, som vi selv har aftalt.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Tak skal du have.
Vi har jo haft en debat i dag om omprioriteringsbidraget, som jeg gerne vil tage lidt videre fat i, for det, vi hørte fra ordføreren for Dansk Folkeparti, var jo, at det kunne man sådan set rydde op i, når man kom frem til kommuneaftalerne – altså, hvis vi vedtager L 2 og L 3, kan man lave om på det igen senere.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at når man fører pengene over til det statslige delloft, kan de jo sådan set være brugt i mellemtiden?