Bertel Haarder (V), 2010-05-04:
Jeg tror, at det er klogt af fru Barfod at se den danske fødevaresektor som en helhed med de næsten halvanden hundrede tusinde arbejdspladser, der findes der.
Hvis en del af den helhed bukker under, får det konsekvenser for andre.
Når man så, hvis man er fru Line Barfod, vil sige, at så kan vi jo købe råvarer i udlandet, hvis de ikke produceres i Danmark, vil jeg spørge: Jo, det kan man godt, men er det til fordel for Danmark?
Og hvad er det egentlig, der sker ved, at man laver den ordning her?
Hvem er det egentlig, der lider skade ved den ordning, vi gennemfører her?
Det kan jeg ikke se.
Der er ingen tvivl om, at personer, der har forsøgt at begå selvmord, eller som er selvmordstruede, har behov for hurtig, intensiv og relevant behandling.
Det står også i regeringsgrundlaget fra 2007.
Spørgsmålet er, om en behandlingsret på 48 timer er den rigtige vej at gå.
Ifølge Sundhedsstyrelsen kan en garanti for behandling inden for 48 timer i værste fald tilskynde nogle sårbare unge til at forsøge selvmord alene for at få behandling.
Jeg ved, at selvmordsforsøg ofte er det desperate udtryk for et ønske om opmærksomhed.
Antallet af selvmord i befolkningen har jo været faldende i de senere år.
Fra 1980 til 2001 er antallet af selvmord halveret, hvilket er bemærkelsesværdigt.
Jeg kan huske hele debatten om velfærdsstaterne, som man sagde havde den skyggeside, at livet blev meningsløst og folk begik selvmord.
Det passer ikke.
Antallet af selvmord er halveret fra 1980 til 2001.
I handlingsplanen for psykiatri er der også initiativer, der sigter på forebyggelse af selvmord.
I Center for Selvmordforskning har regeringen sidste år fået kortlagt den eksisterende viden om selvmord og selvmordsforsøg blandt unge piger og drenge og om årsagerne til det stigende antal forsøg på selvmord.
Der bliver bl.a. risikofaktorer i relation til unges selvskadende adfærd kortlagt.
Skilsmisse, ensomhed og alvorlig sygdom blandt familie eller venner er faktorer, der kan påvirke unges selvmordsrisiko og selvskadende adfærd.
Hvis man læser om unges selvmordsforsøg, kan det undertiden være små ting, der udløser selve handlingen.
Jeg har f.eks. læst om en pige, der beskriver sit selvmordsforsøg sådan her, og jeg citerer: Min kæreste sagde, at han aldrig kunne tilgive, at jeg havde flirtet med hans bedste ven, og så fór jeg ud på badeværelset og tømte et glas Panodil.
Det var meget impulsivt, og jeg ved ikke, hvad jeg ville opnå, men det var i hvert fald ikke at dø.
Citat slut.
Ofte, som i dette tilfælde, ligger der helt andre hensigter end et ønske om at dø bag selvmordsforsøg.
Livet kan være gået i hårdknude, der kan være brug for hjælp til at rede trådene ud.
Derfor peger regeringens kortlægning på, at grundlaget for at fremme unges trivsel og forebygge selvskadende adfærd er, at der er kontakt til de unge, at forældre, lærere og pædagoger opdager det og får talt med den unge, inden det går galt.
Der skal sættes ind med egentlig forebyggelse, også med diagnostik og relevant behandling.
Som noget nyt har Sundhedsstyrelsen i specialevejledningerne for psykiatrien og børne- og ungdomspsykiatrien fastsat selvmordsforebyggelse som en regionsfunktion med henblik på at styrke og udvide indsatsen i relation til selvmord.
Der stilles særlige krav til forebyggelse og behandling af selvmordsforsøg for den ikkepsykisk syge eller den lettere psykisk syge patient.
Der skal bl.a. være et formaliseret samarbejde mellem anæstesiologi, kirurgi, neurologi, intern medicin og børne- og ungdomspsykiatri.
Herudover skal der være adgang til særlige kompetencer inden for psykoterapi og psykofarmakologi.
På den baggrund anbefaler Sundhedsstyrelsen, at indsatsen i forhold til forebyggelse og behandling af selvmordsforsøg med fordel kan forankres i de regionale centre for selvmordsforebyggelse, som er etableret i hver region.
Centrene fungerer også som videnscentre, hvor man udvikler metoder og indsamler materiale til oplysning og rådgivning.
Målgruppen for centrene er som udgangspunkt personer, som har forsøgt selvmord eller har været selvmordstruede, men som ikke tilhører psykiatriens kernegruppe.
Det vil sige, at personerne i målgruppen ikke har en psykiatrisk lidelse eller har måske kun en lettere psykisk lidelse.
I forbindelse med de to sidste satspuljeaftaler var regeringen og satspuljepartierne enige om at afsætte et betydeligt beløb til en styrkelse af behandlingsindsatsen over for personer, der har forsøgt selvmord, med afsæt i Sundhedsstyrelsens anbefalinger.
Med udmøntningen af puljerne vil der ske en markant udvidelse og udbygning af regionernes centre for selvmordsforebyggelse, sådan at centrene kan tilbyde en hurtig, opfølgende behandlingsindsats for personer, der har forsøgt selvmord, eller som er selvmordstruede.
Det seneste økonomiske løft, som er givet, takket være satspuljeaftalerne, vil samtidig sikre, at centrene kan yde en forebyggende og behandlende indsats for borgere i hele regionen, som dækkes af det pågældende center.
Med denne redegørelse mener jeg at jeg har forklaret, hvorfor regeringen ikke kan støtte det foreliggende forslag.
Der er ganske meget i gang på området, der er effekter af det, og landet er blevet dækket af disse centre, som skal forebygge selvmord.
Det mener regeringen er tilstrækkeligt i øjeblikket.