runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2015-03-25:
Jeg vil starte med at sige, at hvis jeg skal forstå hr. Peter Skaarup sådan, at han mener, at mit svar var udtryk for et forsøg på at tænke sig grundigt om, både inden man svarede og inden man handlede, så er det rigtigt.
Det er ikke alt, hvad Det Radikale Venstre historisk set har stået for, der er lige dumt og lige forkert.
Så her har vi måske ramt et af de områder, hvor jeg ikke har så meget imod at blive kaldt radikal.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg da er helt enig med hr. Peter Skaarup i, at der kan nævnes masser af eksempler på, at også den her regering har været grundig i en grad, så man godt kunne kalde det langsommeligt.
Og jeg mener ikke, at historien om blasfemiparagraffen tjener regeringen til ære, og det tror jeg også at fru Pernille Skipper, der plejer at tage sig af den slags anliggender i vores parti, klart har givet udtryk for.
Så vil jeg bare til allersidst sige, at vi meget gerne ville indgå i forhandlinger om at lave forandringer, som vi tror virker i forhold til at bekæmpe radikalisering i fængslerne, og det er det, vi ser frem til at forhandle med regeringen.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-25:
Det var sådan lidt et radikalt svar, men okay, det er også i orden; det har man lov til at komme med.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Enhedslisten om de forslag til initiativer, der blev fremlagt fra regeringens side i sidste uge.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre: Når Enhedslisten siger, at det efter normal praksis går stærkt, når vi får en redegørelse i maj, er Enhedslisten så ikke enig i, at det så ikke går særlig stærkt med de stramninger, som man måske kunne forestille sig at vi var nogle partier der gerne ville have?
Det gælder f.eks. spørgsmålet om ikke at prøveløslade radikaliserede personer.
Det har man så bedt Straffelovrådet om at vurdere, hvis man overhovedet har gjort det endnu.
I forbindelse med en række af de andre ting beder man forskellige instanser om at vurdere forskellige ting og sager.
Med hensyn til eksempelvis blasfemiparagraffen, som vi jo har været enige om at diskutere, tog det 4 år for Straffelovrådet at vurdere, om man vil bevare den eller afskaffe den.
Så der har vi haft meget tålmodighed, ikke sandt?
Per Clausen (EL), 2015-03-25:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at fængsler er et af de redskaber, der er nødvendige, primært fordi der er et ønske om at fjerne nogle mennesker fra gader og stræder i en periode, og så er der vel også en opfattelse af, at det, at der er en trussel om, at man kan komme i fængsel, hvis man begår forbrydelser, skulle få nogle til at lade være med at begå forbrydelser.
Jeg tror, det er fuldstændig rigtigt.
Så synes jeg bare, man skal være klar over, at det også har en omkostning, og den omkostning er altså, at vi indtil nu har været rigtig, rigtig dårlige til at opnå et positivt resultat i forhold til de mennesker, der er kommet i fængsel.
Men det er da min klare opfattelse, at det kan vi da sagtens gøre bedre.
Vi kan gøre det bedre i forhold til de tilbagefald, der er blandt de mennesker, der kommer i fængsel, og som går direkte ud og begå forbrydelser igen, og vi kan bestemt også blive bedre til at undgå, at så relativt mange mennesker forlader fængslet med en ideologi og en holdning, som, hvis man fører det ud i livet – og det er der jo så heldigvis kun meget, meget få, der gør – kan føre til terroraktioner i lighed med det, vi har set.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-25:
Jeg bemærkede, at Enhedslistens ordfører hr. Per Clausen nævnte, at vi skulle være opmærksomme på, at det at sidde i fængsel var forbundet med, at man kunne blive radikaliseret.
Det var ud fra de oplysninger, vi har, om, at 60 personer er blevet konstateret radikaliseret her inden for de sidste lidt over 2 år.
Skal vi så, når Enhedslisten her i Folketinget fortæller os, hvad Enhedslisten mener, slutte af det, at vi skal lade være med at sætte folk i fængsel?
Har Enhedslisten nogle andre ideer til, hvad vi så skal gøre, siden man mener, at det måske er forbundet med stor fare at sætte folk i fængsel?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-03-25:
Det er klart, at hvis man udgør en trussel mod samfundet, skal man ikke prøveløslades.
Så hvis de har den viden i kriminalforsorgen, synes jeg ikke, man skal prøveløslades.
Men det er jo et spørgsmål om, om de har den viden i kriminalforsorgen, eller de ikke har.
De har i hvert fald allerede i dag muligheden for at undlade at prøveløslade, hvis de tænker, at der kan være en mulighed for, at den prøveløsladte begår gentagelseskriminalitet eller det, der er værre.
Så muligheden eksisterer sådan set allerede.
Det vil jeg godt advare imod, for der kan faktisk være fornuftige udviklinger i gang, som betyder, at det i konkrete enkeltstående tilfælde kan være en god idé at prøveløslade.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-25:
Er de løsladt, hvor er de henne?
Og det er også i orden, at vi fortsat prøveløslader folk, der er blevet radikaliseret i fængslerne, med det resultat, at de muligvis kan begå frygtelige handlinger her i landet.
Er det bare er i orden, at vi fortsætter i den retning, eller er SF enig i, at det ikke er holdbart med prøveløsladelse til folk, der er radikaliserede og udgør en trussel mod vores samfund?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-03-25:
Det er klart, at vi er utålmodige efter, at der kan komme til at ske noget i vores fængsler.
Jeg tror egentlig, jeg vejrer morgenluft efter mange år med en borgerlig regering, hvor der ikke skete ret meget.
Jeg var egentlig også meget tilfreds med den seneste kriminalforsorgsforligsaftale.
Rigtig mange af de initiativer, som ministeren lagde op til i sidste uge, handlede jo om forskellige former for straf.
Og det, jeg faktisk også sagde på det tidspunkt, var, at det godt kan være, vi skal kigge på det, men med al ære og respekt for det tror jeg ikke, det er det, der får folk væk fra en ekstrem tankegang, og derfor skal der noget andet og mere til.
Det er i hvert fald det, som vi fortrinsvis ønsker at der skal gøres noget ved i vores fængsler.
Peter Skaarup (DF), 2015-03-25:
Tak for det.
Jeg synes, det var nogle gode initiativer, som SF's ordfører sagde der skulle lægges vægt på her: bedre uddannelse, sektionering i fængslerne, så vi undgår, at radikaliserede påvirker ikkeradikaliserede, exitforløb.
Jeg kunne tilføje: Hvorfor ikke udvise personer, der er radikaliserede, hvis ikke de er danske statsborgere?
Men jeg lagde mærke til i sidste uge, da regeringen fremlagde de her 11 punkter, hvor man mente at der skulle kigges på nogle ting, at SF havde sådan en vis utålmodighed, for at sige det mildt, i forhold til at rigtig meget – eller næsten alle punkter – jo blev skudt til hjørnespark.
Har SF virkelig tålmodighed til at følge det her på en måde, hvor man altså kan regne med, at rigtig mange af initiativerne er sendt til hjørnespark?
Lad mig lige minde om, at hvis der lige pludselig bliver udskrevet folketingsvalg, går apparatet jo i stå.
Altså, så er det sådan, at ministerierne bliver lagt ned, og så går man i virkeligheden fra arbejdet i forhold til at fremsætte forslag i Folketinget.
Og det kan jo godt trække ud.
Så kunne SF ikke fortælle, hvad man så gør for at lægge pres på regeringen?
Man er jo trods alt støtteparti, og man har nogle selvstændige holdninger, går jeg ud fra.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-03-25:
Dansk Folkeparti har indkaldt til hasteforespørgsel, i forhold til hvad vi kan gøre ved radikaliseringsproblemerne i de danske fængsler, og det er en vigtig sag at tage op.
Jeg tror, at det er vigtigt at erkende, at der er problemer med radikalisering i de danske fængsler, og det handler om radikalisering af såkaldte islamister, dvs. folk, der har en radikal udgave af islam eller en politisk udgave af islam, og islamisme er vort tids totalitære trussel på linje med fascisme, nazisme og kommunisme i det 20. århundrede.
Derfor skal vi gå op imod de problemer, der er, og det skal vi gøre hurtigst muligt, og det ønske deler vi sådan set forespørgernes utålmodighed i forhold til.
Vi har så forstået, at der kommer en evaluering om en måned, og at justitsministeren jo planlægger et forhandlingsforløb i forhold til kriminalforsorgspartierne, som Liberal Alliance er iblandt, og vi ser selvfølgelig frem til at deltage i de pågældende forhandlinger.
Set fra vores perspektiv er der en række ting, der burde gøres.
Man skulle adskille de radikale fanger fra de øvrige.
Det kan eventuelt være i form af egentlig sektionering, sådan at der er meget mindre grupper, end der er i dag, sådan at man får en anden form for socialisering mellem fangerne, hvor det ikke bliver de negativt stærke fanger så at sige, der kommer til at dominere.
Vi skal se på, hvilken rolle de religiøse forkyndere har i fængslerne.
Vi skal se på, hvordan vi kan koordinere indsatsen mellem forskellige myndigheder, kommunikationen mellem forskellige myndigheder, en ting, som jo desværre nok har haltet hidtil.
Jeg synes, at det, som også SF's ordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, tog op i forhold til det arabiske sprog, altså hvordan sørger vi for, at personalet i fængslerne overhovedet ved, hvad der foregår mellem de radikaliserede fanger, er meget relevant.
Vi skal fortsætte ad den vej, vi er slået ind på, i forhold til at begrænse fangernes adgang til forskellige former for ulovlig teknologi, herunder mobiltelefoner, som bliver kastet ind over murene, bare for at tage nogle af de ting, vi kan gøre i forhold til de direkte problemer med radikalisering af dem, der er i fængslerne.
Så kan vi selvfølgelig derudover også gøre en række andre ting for at forhindre, at de radikaliserede fanger bliver lukket så hurtigt ud, som tilfældet er, og det er selvfølgelig i forhold til at se på spørgsmålet om reglerne for prøveløsladelse og reststraf, sådan at vi ikke kommer til at lukke de her typer ud før tid.
Det er de hovedinitiativer, som vi fra Liberal Alliances side synes der skal ses på.
Christian Langballe (DF), 2015-03-25:
Jeg vil gerne forholde mig til de her 60 personer, som vurderes til at være radikaliserede.
Jeg vil godt spørge: Har man styr på, hvor de mennesker er, hvad de foretager sig, er de under overvågning, tager man situationen tilstrækkelig alvorligt, for det er da et problem for Danmark, at folk, der er så radikaliserede, løber rundt som løse missiler i vores samfund?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-25:
Jeg forstår godt interessen for exitforløb, og jeg vil sige, at i det tilfælde, hvor man har at gøre med en person – det er ligegyldigt, om det er i det organiserede kriminalitets- eller rocker-bande-miljø, eller om det er en person, der måtte være radikaliseret, som ønsker at vende det ryggen, så at sige komme tilbage til det normale samfundsliv – kan exitforløb være en rigtig god løsning.
Det er også derfor, at vi i fællesskab har valgt at udbygge ordningen og afsætte nye midler dertil.
Omvendt må man jo bare ikke være naiv, og det er ikke, fordi jeg på nogen måde påstår, at ordføreren er det, for det er jo ikke sådan, at alle dem, der måtte være radikaliserede i Danmark, faktisk ønsker at vende det ryggen.
Der er jo herboende personer, der ønsker at undergrave det danske demokrati, indføre et kalifat og på anden vis understøtte militant islamisme, og de personer tror jeg ikke egner sig til et mentorforløb.
Der er det helt andre hårde redskaber – desværre – der skal til.
Mai Mercado (KF), 2015-03-25:
Det var egentlig sådan en refleksion, som jeg tror at flere har gjort sig undervejs i debatten, for nu er der jo kommet forskellige tal op, og det seneste tal var jo så 60 personer, som man ikke ved noget om, og SF nævnte jo også det her med, om det er nok, at der er igangsat 11 exitforløb, hvis man potentielt har 60, som stadig væk sidder inde, og som kunne være i gang med et exitforløb.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-25:
Hvis der er nogen som helst mulighed for at løse problemer med radikalisering ad den vej, er jeg selvfølgelig positivt indstillet derpå.
Det er jo sådan, som ordføreren allerede har været inde på, at man simpelt hen er beskyttet, kan man sige, som indsat i danske fængsler, i forhold til at man skal have adgang til religiøse forkyndere, og det gælder også, hvis man er kristen.
Men når det er sagt, og den rettighed er selvfølgelig væsentlig, så skal vi jo ikke have imamer i danske fængsler, som på nogen som helst måde understøtter radikalisering eller modvirker vores almindelige samfundsliv i Danmark, og det er vi selvfølgelig fuldt ud opmærksomme på.
Mai Mercado (KF), 2015-03-25:
Det er jo ærgerligt, når nu regeringen havde mulighed for at lave noget politik nu og simpelt hen agere mere proaktivt end det, man har gjort.
Der har jo kun været det her med, at indberetningerne nu også skal oversendes til PET.
Så det er ærgerligt, at man ikke tager imod den fremstrakte hånd, men det må regeringen jo om.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-25:
Det siger sig selv, at hvis PET vurderer, at der er behov for så at sige at følge med i nogle personers aktivitet og livsførelse af hensyn til statens sikkerhed, skal PET gøre det.
Men spørgeren er jo selvfølgelig også bekendt med, at jeg ikke fra Folketingets talerstol kan stå og blotlægge, hvad der er PET's strategi, hvilke personer man følger, hvordan man i øvrigt tilrettelægger sit arbejde, for med det ville vi jo simpelt hen risikere at afsløre det efterretningsmæssige arbejde, der skal kunne finde sted.
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-25:
Så vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren kan oplyse, hvad man konkret gjorde i Kriminalforsorgen, da det kom frem, at en del af dem, der rejste til Syrien, er kendt i det kriminalpolitiske system og i Kriminalforsorgen.
Det er jo fint, at man gør noget nu på bagkanten af et terrorattentat, men det ville have været bedre – er ministeren ikke enig i det?
Så vil jeg godt spørge ministeren igen: Hvad gjorde man i Kriminalforsorgen for at tage hånd om den trussel, de her personer udgjorde, og den sammenhæng, der er mellem folk, der er kendt i det kriminalpolitiske system, Kriminalforsorgen, domstolssystemet, og folk, der rejser til Syrien?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-25:
Ja, regeringen har løbende arbejdet med kampen mod terror og kampen mod radikalisering af vores samfund.
Det har jo afstedkommet en række forslag, både det, der vedrører antiradikaliseringsplanen, som Venstre har valgt at bakke op omkring, men jo selvfølgelig også det pasforslag, som netop for kort tid siden er vedtaget i Folketinget, hvor myndighederne får muligheden for at fratage passet fra folk, der formodes eksempelvis at rejse til Syrien og kæmpe for Islamisk Stat.
Så ja, der er reageret.
Samtidig viser den evaluering, der fremkom i sidste uge, jo, at indsatsen ikke har været god nok, hvorfor vi med det samme har indskærpet, at der skal ske den rigtige og nødvendige underretning til PET omkring radikaliseringen i vores fængsler.
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-25:
Tak til ministeren.
Af det må man naturligvis udlede, at det er personer, som er i berøring med Kriminalforsorgen, rets- og domstolssystemet.
Jeg vil bare spørge justitsministeren: Gjorde regeringen noget på baggrund af den vurdering fra Center for Terroranalyse?
Gjorde regeringen noget på baggrund af den vurdering, der kom frem for lidt over et år siden?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-25:
Jeg tror egentlig, jeg vil gøre det relativt kort, forstået sådan, at jeg selvfølgelig synes, det er rigtig godt, at vi har haft lejlighed til at tage diskussionen her i dag, men jeg lyttede mig ikke til, at der er fremkommet nye synspunkter fra nogen af partierne.
Det, jeg synes at kunne konstatere, er, at der er bred politisk enighed om, at det er et problem, at der pågår radikalisering i danske fængsler, og om, at vi skal finde det, så at sige inddæmme det, og dermed hindre, at det kan spredes både til andre indsatte og til samfundet i øvrigt efter en afsoning.
Jeg lyttede mig egentlig også til, at der er utrolig bred opbakning til regeringens initiativer og til de holdninger, jeg har som landets justitsminister, og jeg er selvfølgelig utrolig glad for at kunne konstatere, at der for så vidt er bred politisk opbakning til den politik, regeringen ønsker at føre, når det handler om at bekæmpe alle former for udemokratiske radikaliserede tendenser, hvad enten det er noget, der finder sted inden for eller uden for vores kriminalforsorg.
Og det kan vi jo så godt bruge en masse tid på at sige til hinanden.
Jeg synes, det afgørende er, at der er bred politisk opbakning til at skærpe indsatsen og kampen imod de totalitære, udemokratiske radikaliserede tendenser og tanker, der er i vores kriminalforsorg, og det takker jeg Folketinget for opbakningen til.
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at når vi taler om foreign fighters og danskere, der vender Danmark, vores demokrati, vores frihed ryggen og rejser eksempelvis til Syrien eller Irak for at kæmpe for Islamisk Stat, så er det først og fremmest et anliggende for Politiets Efterretningstjeneste, for det er et efterretningsarbejde, der skal pågå, så vi ved det og kan opretholde den nødvendige viden om de pågældende.
Der er jo pågået et antiradikaliseringsarbejde i Kriminalforsorgen.
Min vurdering er bare, at det ikke er tilstrækkeligt, og det er klart, at når vi kan se markant flere underretninger inden for kort tid her efter terrorangrebet end før, så er der noget, der tyder på, at man ikke har været målrettet nok fra Kriminalforsorgens side.
Det skal der rettes op på.
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-25:
Som jeg indledte med at sige, var det, som jeg sagde i december måned jo, at vi ville afsøge mulighederne.
Det er vi stadig væk i gang med, og de forhandlinger pågår fortsat.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-03-25:
Tak for det ikkesvar, men jeg opfatter det på den måde, at man kan konkludere, at reklameafgiften i hvert fald ikke kan få virkning i 2015, det siger sig selv.
Derfor kan man så konkludere, at ministeren stadig væk her efter 3 måneder ikke er i stand til at give et svar på, om hvorvidt man mente det, man sagde i slutningen af 2014, eller ej.
Det er jo så helt fair, men jeg konkluderer så, at det ikke er lykkedes for regeringen at fremsætte et lovforslag i den her folketingssamling.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-25:
Nej, men jeg kan høre, at der er behov for, at jeg yder den udstrakte service, at jeg sender udspillet til hr. Jakob Engel-Schmidt.
Så den udsøgte service vil jeg selvfølgelig give, så vi kan få en diskussion om det, der rent faktisk er fakta.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-03-25:
En hurtig hovedregning fortæller, at det er jobforløb, der koster 1.467 kr. pr. person.
Mener ministeren, at det er realistisk?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-25:
Altså, jeg har de tal, som jeg har oplyst her.
Om der er andre tal i andre ministerier – hvis der var spurgt på en anden måde – skal jeg ikke lægge hovedet på blokken for.
Noget af det her er lidt svært at opgøre – det ved jeg, fordi jeg har arbejdet med det integrationsprogram.
Det glæder mig så i øvrigt meget, at Venstre deler den ambition.
Så jeg glæder mig virkelig meget til, at vi nu rigtig kommer til at forhandle vores nye forslag til integrationsprogram hernede i Folketingssalen.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-03-25:
Der kan jeg glæde ministeren med, at den ambition deler mit parti med regeringen.
Når jeg spørger, skyldes det, at det altid er rart at have et fælles udgangspunkt, en fælles problemanerkendelse, så man kan sætte korrekt ind.
Og det er jo derfor, jeg forsøger at få ministeren til at svare lidt mere konkret på, hvordan det ser ud ude i virkeligheden.
Og jeg går så ud fra, at ministeren simpelt hen ikke kan levere bedre data for, hvordan beskæftigelsen har udviklet sig i 2013 og 2014.
Det må simpelt hen ikke kunne lade sig gøre, når nu ministeren siger det her i Folketingssalen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-25:
Det, jeg siger, er rigtigt.
Men jeg tegner sådan set heller ikke et andet billede.
Jeg siger jo i realiteten to ting.
Den ene er, at når man kigger på det mål, vi har frem til 2020 – de tal, vi har, er fra 2012, og de næste tal kommer fra 2015 – så må man sige, at så er vi godt begyndt.
Det andet, jeg siger, er: Er det så godt nok? Nej, det er det ikke.
Altså, der er jo masser af tal, som viser, at flygtninge og familiesammenførte, som er kommet til Danmark, ikke godt nok er blevet en del af det danske samfund.
Det kan vi jo bruge lang tid på at vise tal for.
Det ønsker regeringen sådan set ikke at bruge så meget energi på mere, for vi vil hellere bruge energien på det, der så hjælper, nemlig at sørge for, at de bliver en del af det danske samfund, også når det gælder job og uddannelse, og det er det, vores integrationsudspil selvfølgelig skal ses i lyset af.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-03-25:
Tak til ministeren for svaret.
Umiddelbart svarer ministeren jo ganske stille og fredeligt, at den strukturelle beskæftigelse er steget med 2.500 personer.
Og det lyder jo flot for alle, der ikke ved, hvad det betyder, men den strukturelle beskæftigelse er et udtryk, som fagpersoner og økonomer bruger, hvor man siger, at hvis der ikke havde været krise, var beskæftigelsen steget.
Det svarer jo til at sige, at hvis Danmark lå længere sydpå, ville der være varmere i landet.
Men det er der jo ikke, og ude i realiteternes verden er målsætningen langtfra nået.
Ministeren havde den store fornøjelse – jeg havde i hvert fald den store fornøjelse, og det håber jeg også ministeren havde – at deltage i et samråd om det her for godt og vel 7 måneder siden, og dengang præsenterede jeg ministeren for nogle konkrete tal, og jeg vil bare lige opsummere det ganske kort: I 2008 havde vi 68.000 ikkevestlige indvandrere uden for arbejdsmarkedet, og det tal var i 2013 steget til 88.000.
Antallet af efterkommere var steget fra 3.000 til 8.000 i 2013.
Det tegner jo alt andet lige et lidt andet billede end det, ministeren fortæller om i Folketingssalen.
Så hvad er rigtigt? vil jeg spørge ministeren.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-25:
Det er rigtigt, at regeringen har et ambitiøst mål om, at beskæftigelsen for indvandrere og efterkommere skal øges med 10.000 personer frem mod 2020.
Og den seneste opgørelse fra Finansministeriet er fra 2012, altså et år efter at målet er sat, og den viser, at den strukturelle beskæftigelsesfrekvens på den måde, som vi registrerer det, er steget med 2.500 personer.
Det er sådan set ganske godt gået.
Er målet så nået?
Nej, det er det jo ikke endnu, men set i lyset af, at det vedrører 2020, synes jeg faktisk, det ikke er så dårligt, at vi allerede er kommet en fjerdedel af vejen.
Uanset målet på de 10.000 vil jeg godt slå fast, at der er alt for mange med ikkevestlig baggrund, indvandrere og efterkommere, som rent faktisk står uden for arbejdsmarkedet, og at vi har for mange, som er på offentlige forsørgelsesydelser, og det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende.
Det er selvfølgelig også derfor, at regeringen har taget fat på det og netop er kommet med et nyt udspil til integrationspolitik.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-03-25:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge, om ministeren mener, at regeringens målsætning om at få 10.000 flere indvandrere i arbejde er lykkedes?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-25:
Jeg håber bare, at de borgmestres medarbejdere har læst det her bedre end de borgmestre, der har været ude og kritisere det.
Jeg viste lige før, hvor omfattende det var i selve lovgivningen.
Derudover kan jeg sige, at når det er sådan, så har vi bl.a. også som følge af det forlig, der var, sørget for, at det var på STAR's hjemmeside, og vi har sørget for, at der er sendt et uddybende orienteringsbrev om reglerne i overgangsår til kommunerne.
Der er faktisk gjort relativt meget, og der er der kun at sige, at der også er kommunerne, som har pligten til at leve op til de forvaltningsprincipper, der er, og det kan man ikke løbe fra, selv om man er borgmester.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-03-25:
Mener ministeren, at beskæftigelsesfrekvensen for indvandrere og flygtninge i den arbejdsdygtige alder er høj nok?
Ja, så vil jeg være så serviceminded og spørge ministeren om følgende: Mener ministeren, at beskæftigelsesfrekvensen for indvandrere og flygtninge i den arbejdsdygtige alder er høj nok?