runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Jeg synes sådan set, at SF tager det her med danske arbejdspladser ganske seriøst.
Derfor var vi jo også en aktiv part, da man lavede energiaftalen.
Vi snakkede med mange af de midtjyske og vestjyske kommuner for at høre om deres udfordringer og deres ønsker til det her.
De ønskede jo, at vi stillede krav i energiaftalen, de ønskede – og det var jo over en bred kam, også Venstreborgmestre – ambitiøse mål på klimaområdet, fordi det jo er noget af det, vi skal leve af i fremtiden.
Det er jo bl.a., at vi opsætter havvindmølleparker, der gør, at vi er unikke i verden.
Nu skal vi ikke kun leve af vind – det er jeg helt overbevist om at vi ikke kun skal – men man skal ikke være i tvivl om, at de underleverandører, der er til vindmølleindustrien, jo også er med til at gøre, at Danmark står stærkt.
Det er alt fra naceller og motorer til digital teknologi, som så spreder sig ind i andre sektorer.
Det betyder jo bl.a., at Danmark er underleverandør til meget af bilindustrien på grund af noget af det, vi har opfundet til vindmølleindustrien.
Det behøver ikke at være en modsætning, som Liberal Alliance gerne vil gøre det til.
Jeg mener faktisk, at det er hinandens forudsætninger.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Der er jo en modsætning, når man sørger for gennem afgifter og reguleringer at forringe vores konkurrenceevne.
Der er en modsætning, når man ved, at der er lavet forskning i Storbritannien, Italien, Spanien og rundtomkring i verden, der viser, at det koster jobs i den ikkegrønne sektor, når man investerer i de her penge i grønne job.
Vi smider job ud af Danmark og sender endda penge efter dem.
Det er da dumt.
Det er da virkelig tarveligt over for de mennesker, der gerne vil have et job, over for de mennesker, der betaler nogle af verdens højeste skatter.
Skulle vi ikke prøve at afregulere og få en bedre konkurrenceevne og skabe rigtige arbejdspladser i det rigtige private erhvervsliv uden støtte fra skatteyderne?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
SF synes selvfølgelig, vi skal finde de billigst mulige kampfly.
Det har SF været optaget af, for SF er ikke interesseret i bare at skubbe penge ned i kampflyproducenternes lommer.
Når det er sagt, mener vi stadig væk, at vi skal have et forsvar i Danmark.
Vi mener også, det er vigtigt, at vi kan deltage i internationale aktioner, og jeg synes jo, at når man kigger på vores forpligtelse, også som et lille land, er det også at deltage i internationale udrykninger, når der er brug for det.
Og når vi kigger på nogle af de brændpunkter, der er rundtomkring i verden, kan vi se, at der også er brug for Danmarks indsats, og derfor er vi også nødt til at prioritere penge til det.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det jo er en engangsinvestering, lidt ligesom når vi investerer i timemodellen, som også er en engangsinvestering.
Det er jo ikke noget, man kan bruge i den generelle drift i landets økonomi, og der skal man lige huske, at der er en vis adskillelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Jamen altså, som jeg også tidligere har svaret på det samme spørgsmål, er det klart, at når sådan et forslag skal konkretiseres, skal det også afgrænses.
Og der skal man jo så tage stilling til – også i forhold til de ressourcer, man vil lægge ind – hvor afgrænsningen skal forekomme.
Men selve princippet om, at man som sigtet for kriminalitet har nogle muligheder, ligger ikke os fjernt.
Jeg tror sådan set også, de fleste egentlig godt ville kunne se fornuften i, at det her ikke handler om, hvorvidt man skal kunne det eller ikke kunne det.
Det handler om, hvorvidt det er afgrænset på den rigtige måde.
Det handler jo ikke om, at politiet ikke skal have de redskaber, der skal til, for at politiet kan foretage sin efterforskning.
Men det handler selvfølgelig om at indbygge nogle retssikkerhedsgarantier for dem, der er beskyldt for kriminalitet.
Astrid Krag (S), 2014-06-10:
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg synes, det her lugter langt væk af mistillid til politiets efterforskning.
Og jeg må bare sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at det altså er Dansk Folkeparti, der kommer til at skylde os andre et svar på, hvordan man så vil afgrænse det, hvis man ikke vil gå ind og sige, at der er visse typer af kriminalitet – rockerkriminalitet, bandekriminalitet – hvor man ikke på det offentliges regning selv skal kunne hyre advokater til at lave parallelle efterforskninger.
For de penge ville vi jo kunne bruge på andre gode ting i fællesskabet, og der deler jeg hr. Kristian Thulesen Dahl syn på, at der f.eks. er masser af værdige sager inden for ældreområdet.
Altså, jeg er sådan lidt rystet over, at hr. Kristian Thulesen Dahl i dag siger det så klart: Det står i vores arbejdsprogram, jeg står ved det, det er den vej, samfundet skal udvikle sig.
Jeg må bare sige og så her allerede anmelde, at jeg kommer til at glæde mig utrolig meget til at se, hvordan det forslag konkret ser ud.
Og hvis det ikke bliver til det her års finanslov, kan vi jo forstå, det bliver noget af det, man tager med til en kommende regering.
Og det er for mig en meget mærkelig opfattelse både af retssikkerhed, men sådan set også af det arbejde, vores politi udfører, når de efterforsker.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Jeg skal bare sige, at vi i forskellige sammenhænge jo har diskussioner om, hvad det offentlige dækker, når det f.eks. gælder en klagers udgifter til at kunne køre sin sag.
Altså, vi har jo også på skatteområdet tidligere haft diskussioner om omkostningsdækning og lignende, sådan at man får dækket de omkostninger, man måtte have haft for at søge sin ret.
Det er jo den balancegang, vi hele tiden skal gå, nemlig sådan at vi finder, hvad der er en rimelig måde at gøre det på, så man sikrer, at det, der bliver enden på det for folk, der bliver beskyldt for forskellige former for kriminalitet – hvis det er på skatteområdet, er det måske for skattesnyd – kommer så tæt, vi overhovedet kan komme på det rigtige, så de mennesker, der har begået forbrydelserne, bliver straffet hårdt og føler, at de får en straf for det, mens de, der ikke har, selvfølgelig ikke bliver det.
Det er den balance, som vi i hvert fald er optaget af at finde.
Og jeg må bare sige, at jeg troede egentlig, det var en balance, som alle andre af Folketingets partier ønskede at finde i lighed med os.
Sanne Bjørn (RV), 2014-06-10:
Jeg kunne godt tænke mig at dykke lidt ned i Dansk Folkepartis politik på forsvarsområdet, for jeg synes, det er en lidt besynderlig måde, som Dansk Folkeparti arbejder med forsvarsudgifterne på.
Alligevel taler Dansk Folkepartis retsordfører om, at Dansk Folkeparti vil bruge 10 mia. kr. mere på forsvaret.
Er det korrekt, at Dansk Folkeparti har været med til at aftale besparelser de næste 3 år?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Ja, det er fuldstændig rigtigt, at vi i det forsvarsforlig, vi har lavet, sparer 2,7 mia. kr. af forsvarets ramme.
Det er også rigtigt – hvis det var det, der lå i spørgsmålet – at vi igennem flere forsvarsforlig faktisk har haft den situation, at man har skullet spare på forsvaret.
Og jeg håber, at vi er kommet dertil nu, hvor vi ikke længere skal lave forsvarsforlig, hvor vi skal spare på forsvaret.
Fordi vi jo ser, hvad der sker omkring os.
Vi ser, at der er behov for et dansk forsvar, der er effektivt og stærkt, og som kan bidrage rundtomkring i verdens brændpunkter.
Så hvis den diskussion, vi har om forsvaret og vores bidrag til det, kan medføre, at vi nu begynder at kigge den anden vej, så vil det være klogt.
I hvilket omfang man så kan det, beror selvfølgelig på de konkrete forhandlinger, der bliver om forsvarets rammer i fremtiden.
Sanne Bjørn (RV), 2014-06-10:
Altså, det virker, som om Dansk Folkeparti og hr. Kristian Thulesen Dahl gør ét og siger noget andet.
Hr. Kristian Thulesen Dahl sagde selv i forbindelse med forhandlingen om det nuværende forsvarsforlig, at Dansk Folkeparti godt ville gå med til besparelser, hvilket I så også gjorde.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl forklare, hvordan man kan gå ind for at øge forsvarsbudgettet med 10 mia. kr. på den ene side, samtidig med at man på den anden side ikke har noget imod besparelser og rent faktisk skærer ned på budgettet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Jeg tror, det siger sig selv, at hvis man mener, at vi skal have et stærkt og effektivt forsvar, er det sådan, at jo flere gange man har lavet forsvarsforlig, der baserer sig på, at man skærer i bevillingerne, jo sværere er det at gøre det igen – altså, jo mere logisk er det da, at man begynder at kigge den anden vej.
Vi har også taget til efterretning, at NATO's generalsekretær har understreget, at vi skal være opmærksomme på USA's rolle i forhold til de europæiske landes forsvarsbudgetter, og at vi må se i øjnene, at USA nok vil betale mindre for det samlede NATO-forsvar fremover.
Og hvis vi som et aktivt NATO-land, der gerne vil være engageret og tage ansvar, skal tages alvorligt i den sammenhæng, skal vi også være parate til at bidrage med vores.
Og det er i lyset af den diskussion, vi har hele debatten om, hvordan forsvarets vilkår så skal være fremadrettet.
Og den opfordring, som NATO's generalsekretær har givet, håber jeg da i hvert fald vil være en opfordring, som de fleste af Folketingets partier vil tage til sig, og jeg håber også, at de vil fokusere på den balance, der er mellem USA's andel af NATO's samlede forsvarsbidrag og så de europæiske landes bidrag.
Inger Støjberg (V), 2014-06-10:
Tak, punktum – får man næsten lyst til at sige.
Det Radikale Venstre kalder sig normalt for et reformparti, og det var jo sådan set også der, ordføreren sluttede sin tale – netop med reformer og iveren efter at gennemføre reformer.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Det tror jeg ikke jeg kan bekræfte, men jeg kan bekræfte, at vi har gennemført en lang række reformer sammen, og det var det, jeg kvitterede for her på talerstolen.
Men der var en reformangst i 00'erne.
Der var en forsigtighed bundet og båret af en kontraktpolitik, og det satte Danmark i stå.
Jeg anerkender fuldt ud, at der under det sidste år med VK-regeringen måske blev lidt panik før lukketid, og at man gik i gang tvunget af den økonomiske nødvendighed, af den økonomiske krise med et reformprogram, som denne regering har fuldendt, ført igennem og suppleret med reformer på stort set alle områder, og som har fået Danmark næsten ud af krisen.
De sidste reformer skal til, så vi kan komme helt ud af krisen.
Inger Støjberg (V), 2014-06-10:
Det er så første gang, jeg skulle ønske, at der skulle være panik før lukketid, kan vi sige, under den her regering.
Men jeg kan røbe, at der under Lars Løkke Rasmussen-regeringen blev gennemført reformer, der øgede arbejdsudbuddet med lige knap 96.000, hvorimod tallet under den nuværende regering er lige knap 23.000.
Så det vil altså sige, at reformiveren i hvert fald er meget aftagende hos Det Radikale Venstre, hvis man kan gøre det op på den måde, og det går jeg sådan set ud fra at man kan, i og med at ordføreren jo selv netop nævner, at der er behov for flere reformer.
Så mit spørgsmål er bare: Hvad har man tænkt sig at gøre fra Det Radikale Venstres side?
Man har tilsyneladende en reformiver, men uden rigtig at omsætte det til noget, eller er iveren i virkeligheden forsvundet lidt, siden man er kommet i regering?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Mange og barske reformer, der er gennemført igennem de sidste godt 2 år; reformer, som Venstre har bidraget til, og tak for det; reformer, der har været nødvendige, men de var jo nødvendige, fordi reformerne ikke kom under de otte gode år med VK-regeringen.
Da kom de nødvendige reformer ikke, og derfor overtog vi jo et land og en økonomi på grænsen af, hvad vi kunne holde til.
Regningen var sendt videre til børnene.
Vi har haft massive offentlige underskud, der skulle håndteres, men det har vi gjort.
Vi er nu røget ud af den sorte bog i både EU og i de internationale kreditbureauer.
Vi har formået at holde renterne lave og stimulere økonomien og få gang i væksten, og det er den opgave, som regeringen har løst.
Tak for opbakningen til det fra Venstre undervejs i adskillige af reformerne, men det er en regering, der har gjort det, der var nødvendigt, og det, der skulle til.
Per Clausen (EL), 2014-06-10:
Nu skal jeg ikke blande mig i striden om, hvem der har øget arbejdsudbuddet mest.
Det er måske mere interessant at beskæftige sig med, hvornår der kom flest nye arbejdspladser.
Det, som jeg i grunden vil spørge hr. Christian Friis Bach om, er noget lidt andet.
Jeg forstod, at hr. Christian Friis Bach var meget tilfreds med regeringens grønne profil, og så vil jeg bare spørge hr. Christian Friis Bach: Hvornår gik det op for Det Radikale Venstre, at det, der står i regeringsgrundlaget om, at grøn omstilling er et led i at skabe nye arbejdspladser og udvikling, mente man ikke mere?
For hvis man ser på de vækstpakker, som regeringen er kommet med – og man er kommet med mindst tre, en sidste år, en på fødevareområdet nu og så igen en ny – er de jo karakteriseret ved, at de reducerer den grønne omstilling.
De går faktisk den modsatte vej i forhold til grøn omstilling af det, der var regeringens ønske, og som jeg også troede var Det Radikale Venstres ønske.
Hvad er årsagen til, at væksten altid skal være sort?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Vi har en af verdens mest ambitiøse klima- og energiplaner, vi har en ressourcestrategi, som målrettet sigter på nu at lave cirkulær økonomi, så vi kan genanvende vores affald, og vi har en togfond, som laver sort olie til grønne elektriske togskinner.
Der er grøn vækst hele vejen rundt, og meget af det er sket med opbakning og støtte fra Enhedslisten – tak for det, det er det, der skal til.
Vi tror på den grønne omstilling.
Vi tror på, at fremtidens job ikke bare skal være gode job, men skal være grønne job, og det er jo det, Danmark i høj grad skal leve af.
Det er under denne regering, at de planer, som skal sikre den grønne omstilling, er blevet lagt – helt frem til 2050 – og virksomhederne kvitterer for det ved at gå i gang med grøn virkelyst, idérigdom, innovation, varmepumper og vindmøller, alt det, der skal til.
Det har vi jo været enige om, vil jeg sige til hr. Per Clausen, nemlig den grønne omstilling.
Der er fuld fart på den.
Per Clausen (EL), 2014-06-10:
Kernen i regeringens politik for at skabe det, man kalder vækst, de sidste 2 år har jo været to udspil til vækstpakker, som forringer mulighederne for grøn omstilling og skaber mere forurening, og en vækstpakke for fødevareområdet, der har præcis det samme indhold.
Det er altså tre pakker, som har haft det klare indtryk, at det er gået den modsatte vej i forhold til det grønne af det, hr. Christian Friis Bach siger regeringen ønsker sig.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Det hjælper jo ikke noget, at vi siger, at vi vil have grøn omstilling, hvis vi ikke har virksomheder, der kan levere den grønne omstilling, og derfor er virksomhedernes konkurrenceevne afgørende.
Det er da helt sikkert, at vi skal sikre, at virksomhederne kan konkurrere også internationalt, så de grønne løsninger, som vi udvikler i Danmark, kan stå distancen og kan blive leveret til Kina eller til Korea, og det er jo lige præcis det, de bliver.
Så konkurrenceevnen for virksomhederne, ja, den er vigtig, og den er blevet sikret med både en vækstplan til næsten 90 mia. kr. og nu med regeringens udspil til vækstinitiativer med næsten 90 initiativer.
Så konkurrenceevnen er vigtig.
Men det bygger jo på meget klare signaler til dansk erhvervsliv: Vi skal være fri for fossile brændstoffer i 2050, vi skal genanvende
dobbelt så meget affald i 2022, og vi skal have omstillet transporten til skinner
De signaler er der, og det reagerer virksomhederne på, og kan de konkurrere, bliver det jo til gavn for både arbejdspladser og grøn vækst.
Astrid Krag (S), 2014-06-10:
Tak for det.
Jeg vil vende tilbage til det her med Dansk Folkeparti, der går ind for, at det offentlige skal finansiere, at sigtede kan lave selvstændige efterforskninger.
Det står i arbejdsprogrammet, og så skal det måske fases ind eller vinkles, eller hvad ved jeg.
Men jeg vil faktisk gerne spørge ind til det principielle.
For det her vil jo betyde, at sigtede i f.eks. rockersager skal kunne lave en parallel efterforskning betalt af fællesskabets kasser.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Altså, den dagpengereform, der blev gennemført, var en hård reform, og i lyset af at væksten i økonomien ikke kom, som vi havde forudset det, blev den indfaset for skrapt.
Det har vi diskuteret rigtig mange gange her i Folketingssalen, og den diskussion tager vi meget gerne igen.
I forhold til det fremadrettede er det vores udgangspunkt – jeg tror også, det er det, spørgeren lægger lidt til grund her – at hvis man skal have et konjunkturbestemt dagpengesystem, så handler det om, at man i perioder med lavvækst kan have en længere periode end den, man har i dag.
Det er den tilgang, vi har til det, og så håber vi, at der kommer et godt svar fra de mennesker, som regeringen har valgt at sige skal kigge på det, og at det også kommer forholdsvis hurtigt. Så siger jeg bare, at kan man der lave en konjunkturbestemt løsning, tror jeg, at rigtig mange danskere vil synes, at det er en fornuftig måde at gribe det an på – hvor man altså respekterer, at der er forskel på, om vi er i en situation, hvor der er gang i økonomien og der bliver skabt arbejdspladser, eller om vi er i en situation, hvor der er lavvækst.
Nej, sådan skal man ikke høre det.
Det er heller ikke det, jeg siger.
Jeg siger bare, at der er forskel på at komme med et arbejdsprogram, hvor vi fortæller danskerne, i hvilken retning vi ønsker det her samfund skal udvikle sig, og så til efteråret f.eks. at komme med finanslovsforslag for 2015 eller for den sags skyld i næste valgkamp at gøre det krystalklart for danskerne, hvad det er, vi vil forvente eller håbe vi kan få igennem efter et folketingsvalg i en ny valgperiode.
Et arbejdsprogram rækker nemlig længere.
Det er ikke noget, vi foregøgler danskerne vi kan få igennem på ganske kort tid.
Det er et langt, sejt træk.
Det vil kræve, at vi i meget høj grad får lov til at definere, hvilken politik der føres i Danmark.
Og det siger vi fuldstændig klart og tydeligt, så jeg tror, at rigtig mange i hvert fald kan fange det.
Det gør jo også, tror jeg, at vi ikke får den samme problemstilling, som Socialdemokratiet gjorde efter sidste valg, hvor man havde lovet nogle ting.
Jeg tror, der var noget med en skattepolitik, man havde sagt ikke kunne blive ændret med et komma, og så blev den jo ændret ganske meget efterfølgende.
Det er jo sådan en situation, vi ikke vil bringe Dansk Folkeparti ud i, nemlig at man på den måde har sagt til danskerne: Præcis sådan her bliver det, hvis I stemmer på os – og så kan man ikke levere varen bagefter.
Der tager vi selvfølgelig det forbehold, at det kræver et langt, sejt træk, det kræver stor indflydelse fra Dansk Folkeparti, og det kræver stor opbakning til os, for at vi kan gå i den retning, vi ønsker.
Karin Gaardsted (S), 2014-06-10:
Men så er det jo bare hensigtserklæringer: Hvis og måske og i fald kunne det godt være, at Dansk Folkeparti ville have, at de her ting skulle ske.
Det er faktisk det, jeg synes Dansk Folkeparti skoser os andre for: at vi ikke, med det samme vi kommer til magten, også får gennemført alt det, som vi ønskede os.
Vi har det ligesom alle andre.
Der skal kunne tælles til 90.
Men nu har vi i hvert fald hørt fra partiformanden, at det, der står i arbejdsprogrammet, er noget, som måske kommer til at ske.
Lige som et afsluttende spørgsmål vil jeg gerne høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl kan garantere, at de ældre ikke kommer til at miste i forhold til det, som der er lovet i arbejdsprogrammet, hvis det er sådan, at V kommer til at danne regering efter et kommende valg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Det er en lidt forunderlig debat, vi har her.
Det er jo en god socialdemokrat, der her stiller spørgsmål, og som gik til valg på bl.a. »Fair Forandring«, som meget detaljeret fortalte, hvad der skulle ske, hvis Socialdemokratiet fik regeringsmagten.
Så kunne man ikke gennemføre det.
Det kan diskuteres, i hvor høj grad man overhovedet har sloges for det, man gik til valg på, men man gav i hvert fald nogle ret klare løfter til danskerne, som mange danskere ikke føler man har kæmpet for at få indfriet.
Så siger jeg, at det jo nok er, fordi danskernes valg ved et folketingsvalg har en vis indvirkning, og det er meget godt lige at tage det forbehold, at danskerne skal stemme til et folketingsvalg.
Vi kan ikke sidde og gennemføre politik uden om danskerne.
Det er sådan set hele ideen i et demokrati.
Så bliver det pludselig til et problem; det mener jeg ikke det er.
Jeg mener, at det er sundt, at danskerne får at vide, at der er forskel på partierne, og hvad det er for en retning, man vil bevæge Danmark i.
Det kan danskerne godt gennemskue.
Det tror jeg faktisk også at spørgeren kan.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-06-10:
Jeg synes, at vi skal gå væk fra, hvad det koster, for jeg kan godt høre, at vi ikke kommer det meget nærmere, hvor DF vil finde de milliarder, det koster.
Men jeg vil godt fortsætte i det her spor, for jeg vil gerne tale politik med ordføreren.
Jeg vil bare gerne vide, om hr. Kristian Thulesen Dahl politisk set mener, det er en statslig opgave, som skatteborgerne skal betale milliarder for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Det her handler om retssikkerhed.
Altså, det handler jo om, hvis man er beskyldt for at have begået en kriminel handling, hvad det så er, vi som samfund accepterer er en del af det at søge retssikkerhed.
Og det skal selvfølgelig afgrænses, i forhold til hvilke omkostninger man kan lægge ind i det, og hvordan man vil udarbejde det konkrete forslag.
Det har vi ikke gjort.
Men jeg synes, at hovedprincippet er, at man i virkeligheden som samfund også forholder sig til, at hvis folk bliver sigtet, har de selvfølgelig en beskyttelse, og så har de også en mulighed for at få undersøgt, om den kriminelle handling nu er den, de er blevet beskyldt for.
Det er grundlæggende et spørgsmål om at sikre retssikkerheden.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Vi står fuldt ved den reform, der er lavet, af dagpengene, den 2-årige periode og det halve års genoptjeningskrav.
Det har været en barsk overgang for rigtig mange mennesker og familier, og derfor er der sat ind med arbejdsmarkedsydelsen og forlængelsen af uddannelsesydelsen for at sikre, at den overgang bliver så blid som muligt.
Men vi gør jo ikke nogen en tjeneste ved at lade dem gå i 4 år i stedet for 2 år, og vi gør heller ikke nogen en tjeneste ved at fremme et arbejdsmarked, hvor kortvarig beskæftigelse på få måneder om året kan sikre, at virksomhederne så kan fyre de ansatte uden at tænke videre over det og lade dem gå resten af året på dagpenge.
Vi vil have varig beskæftigelse, og vi vil have gode jobs, hvor man, når man først er kommet ind på arbejdsmarkedet, bliver der.
Og med dagpengereformen lægger det et pres på den enkelte arbejdsløse, men det lægger jo et pres på os alle sammen for at sikre netop det.
Det er klart, at når vi har de krav, vi i dag stiller til de arbejdsløse, så bliver de krav, vi stiller til os selv, langt større, for at sikre, at de får det tilbud, der gør, at de kommer i varig beskæftigelse og i gode jobs.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-06-10:
Ja, og det er jo det, vi har politiet til.
Jeg ved ikke, om hr. Kristian Thulesen Dahl fra Folketingets talerstol står og undsiger politiets arbejde.
Men når hr. Kristian Thulesen Dahl på den ene side taler om retssikkerhed og på den anden side siger, at vi må kigge på forslaget – hvordan det skal afgrænses, og hvem der skal have penge – er det så en særlig stor grad af retssikkerhed, at DF skal beslutte, hvem der skal have penge til det og ikke skal have penge til det?
Derfor vil jeg bare igen spørge, om DF politisk set mener – og nu går vi ikke i detaljer – at potentielle voldtægtsforbrydere, pædofile voldtægtsmænd, mordere og alle mulige andre skal have penge til en parallel efterforskning, deres egen efterforskning?
I stedet for kunne vi måske kigge på, om politiet har de ressourcer.
Det kunne vi jo godt tage en diskussion om.
Men jeg vil gerne vide: Er det DF's politik, at man skal kunne køre de her parallelle efterforskninger, hvis man f.eks. er bandemedlem, rocker, voldtægtsforbryder?
Er det det, vi skal bruge statens milliarder til?