runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Tak skal formanden have.
Punkt 1: Der er jo ingen uenighed om, at der her er tale om et miljø, som opfører sig fuldkomment absurd, og som kun fortjener én ting, og det er grovfilen.
Og den får de.
Den politimæssige indsats er på det højeste niveau, den nogen sinde har været, punktum!
Punkt 2
: Giver det så mening, uden at der er noget grundlag, at rejse en grundlovssag mod dem med henblik på at få dem opløst?
Jeg tror bare, at man imidlertid må spørge: Selv i den situation, hvor der er et meget usikkert grundlag for at gøre det, vil en sådan sag så afholde de her typer fra at begå kriminalitet?
Næppe.
Der er kun én vej frem over for dem, og det er et massivt politimæssigt pres på det her miljø.
Det gør vi.
Hvis muligheden er der – hvis muligheden er der – for at få foreningerne opløst, er det selvfølgelig noget, som skal bruges, det er klart.
Men lige nu har Rigsadvokaten og rigspolitichefen altså, senest i 2010, vurderet, at der ikke er noget grundlag for at opløse de grupperinger, som man dengang undersøgte mulighederne for at opløse.
Peter Skaarup (DF), 2013-02-27:
Ja, og justitsministeren er så 3 år tilbage i tiden her
Det er 3 år siden, man undersøgte det her.
Var det så ikke en god idé, om man fik undersøgt det igen, hvis der virkelig skal en undersøgelse til?
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Det er helt o.k., formand, så starter jeg.
Det andet spørgsmål, der er stillet, drejer sig om myndighedernes muligheder for at stoppe og undersøge organiserede kriminelle for besiddelse af ulovlige genstande, så snart de bevæger sig rundt i bybilledet.
Som svar på spørgsmålet vil jeg starte med at understrege, at det sådan set allerede i dag er sådan, at der på alle planer bliver lagt et massivt pres på bandemedlemmerne.
Som sagt er der med regeringens indsats og i øvrigt med brede flertal i Folketinget tale om en politimæssig indsats over for rockere og bandegrupperinger, som er på det højeste niveau nogen sinde.
Så vil jeg i den forbindelse, når der nu spørges til visitation i spørgsmålet, fremhæve politiets muligheder for efter politilovens § 6 at etablere det, der også omtales, altså de såkaldte visitationszoner.
En visitationszone er som bekendt et geografisk afgrænset område, hvori politiet på stikprøvebasis kan visitere personer samt undersøge tøj og genstande med henblik på at kontrollere, om nogle bærer våben.
I forbindelse med den seneste tids banderelaterede skyderier i hovedstadsområdet har politiet oprettet en række visitationszoner i de områder, hvor banderne færdes.
Alene på Københavns Vestegn er der således fundet og beslaglagt mere end 20 skydevåben, ammunition, køller, knive og lignende siden etableringen af en visitationszone, som senest her i mandags blev forlænget frem til midten af marts.
Herudover kan politiet i almindelighed foretage visitationer på baggrund af mistanke om strafbare forhold.
Det gør politiet naturligvis, når der er anledning til det, og det kan selvsagt være tilfældet, når det drejer sig om bandemedlemmer.
Som sagt er bekæmpelsen af bandekriminalitet et højt prioriteret område for regeringen, og vi har derfor lagt vægt på at fastholde, men jo også som jeg sagde før, udbygge de senere års stramme kurs på området, som bygger på en koordineret og også målrettet og i øvrigt flerstrenget indsats af alle involverede myndigheder.
Med indgåelsen af den seneste flerårsaftale, som også spørgerens parti var med i, altså flerårsaftalen for politiet og anklagemyndigheden, er indsatsen løftet til et nyt niveau.
Rigspolitiet varetager den overordnede koordinering af politiets samlede indsats, som udføres i tæt samarbejde mellem Rigspolitiet, politikredsene, de to særlige bandetaskforce-enheder og andre samarbejdsorganisationer, herunder bl.a. SKAT i den såkaldte Al Capone-model, som også er kendt, hvor man bl.a. går efter pengene, som stammer fra kriminalitet.
Så den hårde kurs over for de kriminelle bander er løftet til et nyt niveau, og det har betydet, at der konstant som sagt sidder et endog meget stort antal rockere og bandemedlemmer bag tremmer enten som afsonere eller i egentlig varetægt.
Og det synes jeg er det rigtige svar: massivt pres på dem, det er det eneste, de forstår, og så i øvrigt pladser i vores fængsler til, at de kan være der.
Det var den beslutning, regeringen traf, og som jeg altså til stadighed beklager at Dansk Folkeparti ikke ville være med i.
Peter Skaarup (DF), 2013-02-27:
Det er fuldstændig rigtigt, at det endte med, at vi ikke var med, bl.a. fordi regeringen vil bruge 720 mio. kr. på flere fængselspladser, som blev taget fra tandrensning, og fordi man ikke gør nok for at udvise kriminelle udlændinge.
Men det er jo en anden historie.
Det, som er problemet her, er, at banderne bliver stærkere, og det er kommet så vidt, at politiet på det seneste har opfordret borgerne, politikerne, myndighederne til at hjælpe på forskellig vis, og det er med baggrund i, at når bander bliver stærkere, er myndighederne også nødt til at opruste og opruste igen, hvis banderne igen bliver stærkere.
I virkeligheden er det jo det kapløb, som man er nødt til at forholde sig til, og der nytter det ikke noget, hvis regeringen i for høj grad sidder med armene over kors og ikke foretager sig noget.
Jeg nævnte tidligere under det første spørgsmål et eksempel: Vi har et af de ledende medlemmer af den her gruppe, der hedder Loyal To Familia, som står bag meget omfattende kriminalitet.
Den pågældende har så været fængslet i 8 år, men bliver løsladt med 1.000 dage igen.
1.000 dage kunne han sidde længere i fængsel, hvis det, der oprindelig var intentionen, blev fulgt, nemlig at når man får en fængselsstraf på 8 år, sidder man også 8 år i fængsel.
Her var der en mulighed for justitsministeren at sige: Jamen sammen med de andre gode initiativer, som politiet tager, for politiet gør jo på mange fronter et godt stykke arbejde, kommer vi så politiet til undsætning med et værktøj mere, nemlig at bandemedlemmer, der bare går ud og begår bandekriminalitet, får lov til at sidde tiden fuldt ud i fængsel.
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Det skal ikke stå så at sige upåtalt hen, når hr. Peter Skaarup siger, at initiativerne ikke, når banderne bliver stærkere, følger med, og at regeringen sidder med armene over kors.
Sådan må man forstå ham.
Virkeligheden er den, at indsatsen over for rocker-bande-miljøet aldrig nogen sinde har været på et højere niveau.
Hvorfor?
Det hænger selvfølgelig sammen med, at der er problemer, og det vil sige, at den politimæssige indsats er løftet til det højeste niveau, der nogen sinde er set.
Der er en styrket indsats i forhold til de udsatte boligområder, så de ikke bruger dem som rekrutteringsbase.
Der er en øget tryghed gennem massiv politimæssig tilstedeværelse, jeg omtalte før de nyttige visitationszoner, udvidelsen af dem, de mange konfiskationer, der finder sted i det.
Der er en indsats mod de selvbestaltede vagtværn.
Politiet tager de her sager meget, meget alvorligt.
Og også for de unge, der bliver lokket ind i det her, ydmyget i det her miljø, udnyttet i de her miljøer, fordi de måske er kommet skævt ind på det, er der exitprogrammer, som forsøger at få dem ud igen.
Det er bare en del af den forstærkede indsats, som der er tale om.
Det er, fordi der er et problem.
Desværre må jeg konstatere, at den sidste del af det, nemlig at sikre, at pladserne var til stede i kriminalforsorgen, så de kan komme ind og afsone og være afsondret fra andre indsatte, var Dansk Folkeparti så ikke klar til at være med til at betale regningen for.
Men det er jeg jo glad for at både De Konservative og Liberal Alliance faktisk var.
Jeg har ikke andet at tilføje, end at når det handler om sager, som verserer ved domstolene, og det er der tale om her, så er det sager, som jeg som justitsminister af principielle årsager ikke har nogen holdning til.
Inger Støjberg (V), 2013-02-27:
Jeg ved også godt, at principielle sager jo ikke dukker op, 27 minutter før en ankefrist er udløbet.
Jeg ved jo godt, at ministeren har været orienteret om den her sag, og jeg må ærlig indrømme, at når jeg hører ministerens svar i dag, så synes jeg ikke, at det er en minister værdigt.
Jeg synes, at det er uanstændigt over for en familie, der jo i årevis har kæmpet den her kamp og så har fået byrettens dom for, at børnene kunne blive her.
27 minutter før ankefristens udløb synes man, at man skal gå ind og anke dommen.
Jeg må indrømme, at jeg ikke synes, at det her er en anstændig måde at behandle den her familie på.
Astrid Krag (S), 2013-02-27:
Det er en grundpille i vores velfærdssamfund, at alle danskere kan regne med både en hurtig behandling og en ordentlig behandling i vores sundhedsvæsen.
Alle uanset størrelsen af deres pengepung skal have adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet.
Derfor har vi også som en af vores allerførste handlinger, da vi kom til, afskaffet brugerbetaling for kunstig befrugtning.
Ligesom SF's ordfører, som der bliver henvist til i spørgsmålet, i øvrigt med reference til et tv-indslag, jeg ikke har set, så jeg da også helst, at vi havde et sundhedsvæsen i Danmark, hvor man ikke skulle have dankortet op af lommen nogen steder, hvor der ikke var brugerbetaling.
Og i den forstand er det klart, at jeg da også har en ambition om, et ønske om, en drøm om at kunne fortsætte med at afvikle eller reducere brugerbetaling for andre ydelser end dem, hvor vi allerede har gjort det.
Derfor handler det også i høj grad om prioritering, hvis vi skal fortsætte videre ad den vej, hvor vi bruger pengene mest hensigtsmæssigt og til de grupper, der har det største behov.
Det mener jeg er den rigtige vej at gå.
Ja, vi tør prioritere i den nuværende regering.
Det er en forudsætning, hvis vi skal have et stærkt offentligt sundhedsvæsen, hvor vi tager særlig hånd om de svage i samfundet, dem, der har størst behov for hjælpen.
Det er bl.a. også derfor, at vi har indført en differentieret ret til udvidet frit sygehusvalg.
Og vi har med fagligheden i hånden målrettet tilskuddet til tandrensning, så pengene bruges til de mennesker, der har det største behov, de største regninger og de mindste indtægter.
Samtidig har vi jo så kunnet indføre en ret til hurtig udredning, der tager hånd om de patienter, der har færrest ressourcer, så vi kan reducere uligheden i sundhedsvæsenet.
Og det er jo dybest set det, der er den gennemgående ambition i alt det, jeg laver som sundhedsminister.
Det synes jeg er både ansvarligt og retfærdigt.
Inger Støjberg (V), 2013-02-27:
Hvad er baggrunden for ministerens beslutning om at anke byrettens afgørelse vedrørende den 5-årige thailandske dreng Fimm Na Thibans ophold i Danmark?
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at takke for spørgsmålet, da det giver mig lejlighed til at få ryddet den misforståelse, der hersker i pressen, om, at det skulle være mig eller mit ministerium, der har kæret nævnte afgørelse, af vejen.
Jeg kan oplyse, at hverken jeg eller mit ministerium har været involveret i beslutningen om at kære byrettens afgørelse eller for den sags skyld været orienteret herom.
Beslutningen er derimod truffet af Udlændingenævnet.
Som bekendt overgik behandlingen af bl.a. klager over Udlændingestyrelsens afgørelser om inddragelse af opholdstilladelse pr. 1. januar 2013 til Udlændingenævnet, der er et uafhængigt nævn oprettet i henhold til lov. Ønsker spørgeren nærmere oplysninger om baggrunden for Udlændingenævnets beslutning, skal jeg opfordre spørgeren til at anmode Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik om at stille mig et spørgsmål herom.
Jeg vil i givet fald til brug for besvarelsen indhente en udtalelse fra Udlændingenævnet.
Jeg kan dog oplyse, at Udlændingenævnet den 21. februar 2013 har udsendt en pressemeddelelse om sin beslutning.
Pressemeddelelsen er tilgængelig på Udlændingenævnets hjemmeside på internettet.
Inger Støjberg (V), 2013-02-27:
Det var i hvert fald et forsøg på at fralægge sig et ansvar.
Nu er det jo rent faktisk sådan, at den her sag starter længe før den 1. januar.
Ministeren må altså undskylde mit lidt ligefremme sprog, men jeg forstår simpelt hen ikke, at ministeren på den ene side vender det blinde øje til, når det handler om f.eks. dybt kriminelle bandeledere som Danny Abdalla, som ministeren på ingen måde har hast med at smide ud af landet, men når det handler om en 6-årig dreng, der i øvrigt har byrettens ord for, at han kan få lov til at blive her, så kaster ministeren sig ind i en kamp for, at han pinedød skal smides ud af landet.
Jeg forstår simpelt hen ikke den prioritering, vil jeg sige til ministeren.
Hvad er det, der gør, at ministeren pinedød synes, at den her dreng skal smides ud af landet?
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Som jeg forsøgte at forklare spørgeren, har hverken jeg eller mit ministerium været involveret i beslutningen om at kære byrettens afgørelse eller for den sags skyld været orienteret herom.
Beslutningen er truffet af Udlændingenævnet, og begrundelserne for den kan man se på Udlændingenævnets hjemmeside på internettet.
Så det burde sådan set stå meget klart.
Det er det, der er baggrunden for det.
Inger Støjberg (V), 2013-02-27:
Er ministeren enig med mig i, at den her sag starter længe før den 1. januar.
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Jeg kan henholde mig til det, jeg har udtalt mig om her.
Der er tale om en konkret sag, som verserer ved domstolene.
Hvis spørgeren ønsker yderligere oplysninger, er man som sagt velkommen til at spørge gennem Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik i Folketinget, og så indhenter vi gerne en redegørelse for baggrunden for Udlændingenævnets beslutning.
Det er en verserende sag, der kører ved domstolene nu, og af principielle årsager bør jeg ikke udtale mig om den som justitsminister.
Inger Støjberg (V), 2013-02-27:
Ministeren siger »af principielle årsager«, fordi det må være nogle andre, der skal tage sig af det her.
Altså, kan ministeren ikke godt selv høre det?
Så må jeg spørge på en anden måde: Er ministeren enig i nævnets beslutning?
Ministeren er jo politiker.
Hvornår besluttede ministeren sig for at anke byrettens afgørelse vedrørende den 5-årige thailandske dreng Fimm Na Thibans ophold i Danmark?
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Endnu en gang tak for ordet, formand.
Jeg er blevet spurgt om, hvornår jeg traf afgørelsen om at kære retten i Koldings afgørelse vedrørende de to thailandske børn, Fimm og Thipsuda, og som det fremgår af min besvarelse, som vi lige havde før, så er beslutningen om at kære rettens afgørelse vedrørende de to thailandske børn ikke truffet af mig eller af mit ministerium, men derimod af Udlændingenævnet, og så kan jeg i den forbindelse selvfølgelig henvise til, hvad jeg sagde under det tidligere spørgsmål.
Inger Støjberg (V), 2013-02-27:
Men det er jo stadig væk ministeren, der er politiker, og ministeren skylder at svare på, om ministeren er enig i nævnets beslutning.
Det krøb ministeren udenom ved sidste spørgsmål.
Det andet er, at hvis det her virkelig er så principiel en sag, så er det jo ikke 27 minutter før ankefristen, at det går op for nogen – 27 minutter før ankefristen.
Hvordan synes ministeren egentlig selv, at den her sag er håndteret?
Synes ministeren, at det er rimeligt over for en familie at anke en sag 27 minutter før ankefristens udløb?
Igen, hvis det her var så principiel en sag, så finder man vel ikke ud af det, 27 minutter før ankefristen er udløbet, vil jeg sige til ministeren.
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Som sagt er der tale om en konkret sag, som verserer ved domstolene, og som jeg har sagt under den tidligere besvarelse, har hverken jeg eller mit ministerium været involveret i beslutningen om at kære byrettens afgørelse eller for den sags skyld været orienteret herom.
Beslutningen er truffet af Udlændingenævnet, og som bekendt overgik behandlingen af bl.a. klager over Udlændingestyrelsens afgørelser om inddragelse af opholdstilladelse pr. 1. januar 2013 til Udlændingenævnet, der er et uafhængigt nævn oprettet i henhold til lov her i Folketinget.
Det betyder jo bl.a., at jeg som minister, når der er tale om konkrete sager, som verserer ved domstolene, af helt principielle, grundlæggende årsager ikke har nogen holdning til sådanne spørgsmål.
Inger Støjberg (V), 2013-02-27:
Ministeren kunne jo stadig væk godt sige, om ministeren var enig eller uenig i nævnets beslutning, men jeg kan forstå, at ministeren jo bare vil krybe udenom i dag.
Et punkt, hvor man jo ikke vil krybe udenom, er, når man anker den her sag.
Det er fint nok, at ministeren siger, at det drejer sig om andre, og at det altid er andres skyld, men det er vel stadig væk ministeren, der er minister.
Man har haft 2 uger til at anke den her sag.
Man har rettelig givet familierne en forventning om, at nu bliver den her sag ikke anket, og at børnene får lov til at blive i Danmark.
27 minutter før ankefristen udløber, vælger man at anke den.
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Som sagt er beslutningen truffet af Udlændingenævnet, som er et uafhængigt nævn, som er oprettet ved lov her i Folketinget.
Det er en sag, som kører og verserer ved domstolene lige nu, og af helt principielle årsager har jeg ikke nogen holdning til den.
Peter Skaarup (DF), 2013-02-27:
Men begge ting kan jo sagtens være rigtige.
Det kan sagtens være rigtigt, at man gør tingene på et højere niveau end nogen sinde i forhold til bekæmpelse af bander, og at bandeaktiviteterne også er på det højeste niveau
nogen sinde.
Tænk bare på de seneste ugers mange skudlikvideringer, knivoverfald og lignende, hvor banderne er involveret.
Begge ting kan sagtens være rigtige, og der er det egentlig, jeg så efterlyser, at ministeren kommer med nogle redskaber; kommer med noget, der kan give en chokeffekt i forhold til de her bander; sørger for, at lederen af den her gruppe, der har begået alvorlig kriminalitet, bliver udvist, i stedet for at han får lov til at blive i landet; og sørger for, at han, hvis han ikke bliver udvist, sidder i fuld tid – alle de initiativer, som man kunne tage, men som man ikke tager.
Morten Bødskov (S), 2013-02-27:
Som sagt har den her regering sikret, at indsatsen mod banderne er på det højeste niveau nogen sinde.
Når man har med typer som dem, der er aktive i bandemiljøet, at gøre, så har man med personer at gøre, som er hyperkriminelle.
Nogle af dem lever og ånder for kriminalitet, de lever og ånder for, at de kan tiltrække unge, som de ydmyger og udnytter, og derfor skal de selvfølgelig stilles til ansvar for det, de laver, for den kriminalitet, de laver.
Det betyder, at de skal ind og sidde, populært sagt.
Regeringen har sikret grundlaget for, at politiet kan lægge et massivt pres på, at de her grupperinger kan få med grovfilen.
Og samtidig har regeringen lavet en kriminalforsorgsaftale, som har sikret, at når politiet så får fat i dem og de får de lange straffe, som hr. Peter Skaarup gerne vil have at de skal have, er der blevet flere pladser, og der er kommet særlig sikrede afdelinger til de værste af dem.
Derfor klinger det, må jeg sige, lidt hult, når man står og efterspørger en bedre sammenhængende indsats, når man ikke selv vil være med til at betale regningen for det.
Jacob Jensen (V), 2013-02-27:
Det er jo ikke, fordi jeg vil fremprovokere nogen dårlig stemning – det var sådan set overhovedet ikke mit formål.
Tværtimod var det sådan set blot et konstruktivt forsøg på at finde ud af, hvad der ligger i det udspil og dermed også de udmeldinger, som regeringen selv er kommet med efterfølgende, så vi ligesom kan finde fælles fodslag, med hensyn til hvor vi starter henne, når vi sidder ved forhandlingsbordet.
Det synes jeg sådan set er rimeligt nok, og det er blot derfor, at vi kerer os om, hvad der ligger i den udmelding, som indenrigsministeren er kommet med på vegne af regeringen, når hun siger, at man ikke har generelle planer om øgede skatter og afgifter.
Betyder det, at man faktisk godt kan øge skatterne, afgifterne og byrderne, eller betyder det, at man samlet set vil holde det i ro?
Jeg er med på, at man kan lægge noget om og tage forskellige tiltag under én hat, men jeg vil sådan set bare bede om, at man fra ministerens side bekræfter, at man ikke har planer, herunder også specifikke planer, om at hæve afgifterne, skatterne og byrderne for virksomhederne.
Eller skal jeg forstå svaret sådan, at man faktisk har planer om at gøre det efterfølgende?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-27:
Jeg har svaret adskillige gange, at vi ikke har nogen planer om generelle afgifts- og skatteforhøjelser i forhold til virksomhederne.
Det er jo det, jeg har sagt, og det er det, der står i den her pjece.
Hvad angår det med at finde fælles fodslag før forhandlingerne, vil jeg sige: Det tror jeg helt ærligt ikke er særlig hensigtsmæssigt at gøre her i Folketingets spørgetid.
Det tror jeg at man skal gøre ved forhandlingsbordet – der finder vi nok ud af det.
Jacob Jensen (V), 2013-02-27:
Så vil jeg slutte med at spørge på en mere specifik måde: Mener skatteministeren, at det er en god idé at sænke selskabsskatten?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-27:
Skatteministeren står fuldstændig inde for den her plan, der hedder »Vækstplan DK – stærke virksomheder, flere job«, og som blev fremlagt i går.
Deri indgår som bekendt også, at selskabsskatten bliver nedsat.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-27:
Mener ministeren, at det vil være gavnligt for beskæftigelsen, hvis danske virksomheder får tryghed omkring deres skatteforhold resten af valgperioden?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-27:
Hr. Torsten Schack Pedersen spørger, om ministeren mener, at det ville være gavnligt for beskæftigelsen, hvis danske virksomheder får tryghed omkring deres skatteforhold resten af valgperioden.
Det ligner jo lidt de spørgsmål, vi har siddet og excelleret i her på det sidste, og det henviser til Venstres ønske om et treårigt regel- og byrdestop.
Som jeg netop tidligere har redegjort for i min besvarelse af de to foregående mundtlige spørgsmål, er det ikke min vurdering, at det vil gøre det mere attraktivt at drive virksomhed eller skabe arbejdspladser i Danmark, hvis der indføres et nyt rigidt regel- eller byrdestop.
Man skaber næppe nogen form for sikkerhed omkring virksomhedernes investeringer eller bibeholdelse af arbejdspladser blot ved at udmelde et nyt skattestop.
I regeringens udspil indgår – ud over de konkrete lempelser af virksomhedernes skatter og afgifter – en tilkendegivelse af, at erhvervslivets rammevilkår ikke vil blive forringet gennem generelle skatte- og afgiftsforhøjelser i de kommende år.
Vi sender dermed et klart signal til erhvervslivet om, at de mere gunstige rammevilkår vil blive opretholdt fremadrettet.
På den måde sikres ro og stabilitet omkring skatte- og afgiftspolitikken for erhvervslivet.
Det er jo, helt ærligt, svært at svare på alle de der hypotetiske spørgsmål – hvis, såfremt og ifald, og muligvis kan det godt være, at der kan ske ditten, dutten, datten.
Det er altså, helt ærligt, lidt vanskeligt.
Det, jeg bare har givet udtryk for her i dag, og som regeringen mener, er, at vi ikke planlægger at gennemføre nye generelle skatter og afgifter.
Vi ønsker, som hr. Torsten Schack Pedersen så rigtigt siger, stabile rammevilkår for erhvervslivet.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er en forudsætning for, at der bliver investeret mere i Danmark – det har vi brug for – og det er en forudsætning for, at der bliver skabt flere job.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-27:
Det er jo en gentagelse, vi hører, om, at man ikke har nogen aktuelle planer om generelle forhøjelser.
Det løfte har regeringen jo tidligere givet til dansk erhvervsliv for så efterfølgende at komme med skattestigninger.
Jeg tror, at skatteministeren husker bare et af eksemplerne fra sidste finanslov, nemlig den forhøjede afgift på forsikring af lystbåde.
Det kan man rolig sige var en generel skattestigning og det til trods for, at statsministeren havde sagt, at det havde man ikke nogen planer om.
Det er jo derfor, vi er bekymrede.
Når statsministeren kan stå i september og sige, at der ikke kommer nogen generelle forhøjelser, og der går 2-3 måneder, så kommer de alligevel, så er det jo det, vi frygter vil gentage sig.
Men derfor er det jo så bare væsentligt at holde fast i, om skatteministeren mener, at tryghed og sikkerhed er hjælpsomt for investeringerne.