Mette Frederiksen (S), 2007-03-14:
»Hvilke initiativer forventer regeringen at iværksætte for at forbedre de økonomiske vilkår, hvad angår ret til at modtage dagpenge for forældre til syge børn, der efter endt sygdomsforløb ikke længere modtager lønkompensation i relation til pleje af børn?«
Vi har i den senere tid, også i pressen, set en række konkrete sager, hvor forældre, der har fået tabt arbejdsfortjeneste efter serviceloven for at passe et barn med funktionsnedsættelse og sygdom, efterfølgende ikke har været dagpengeberettigede, til trods for at de gennem flere år har indbetalt nøjagtig det, de har skullet betale, til deres a-kasse.
Når jeg rejser spørgsmålet her i Folketingssalen, er det jo, fordi det er en meget ulykkelig situation, man står i som forælder, når man gennem måske flere år har passet sit syge barn, som måske dør, og man efterfølgende står uden økonomisk sikkerhed for sin egen og den øvrige families fremtid.
Derfor mit spørgsmål om, hvilke initiativer regeringen ønsker at tage for at imødegå den problematik.
Men den konkrete sag viser jo, at der er tilfælde, hvor de to regelsæt ikke spiller godt nok sammen.
Derfor har jeg sat et arbejde i gang sammen med socialministeren, så vi kan få løst problemet, og jeg håber snart at kunne præsentere Folketinget for en løsning.
Det er jeg selvfølgelig glad for at høre, og det tror jeg at ikke mindst de i øvrigt relativt mange familier, der er berørt af problemstillingen, også er.
En mulighed ville i hvert fald være at dispensere for det beskæftigelseskrav, der stilles i dag, og som er afgørende for, om man kan få udbetalt dagpenge eller ej.
Tak for den meget positive tilkendegivelse.
Jeg tror, jeg afslutningsvis vil nøjes med at spørge beskæftigelsesministeren, hvornår ministeren forestiller sig, at der foreligger en afklaring.
Det er mit klare indtryk, at der dels er mange familier, der er i klemme, dels endnu flere familier, der i dag modtager lønkompensation via serviceloven, og som passer deres børn, der har funktionsnedsættelser.
På baggrund af de konkrete sager er de selvfølgelig bekymrede for, hvad deres fremtidsudsigter er, så jeg synes, de pågældende familier så at sige har ret til at få at vide, hvornår vi kan træffe en beslutning her i Folketinget.
Vedrørende antallet har Danmarks Statistik oplyst over for Socialministeriet, at der i december 2005 var 7.866 modtagere af tabt arbejdsfortjeneste efter servicelovens § 42, og at 1.327 af disse personer havde modtaget tabt arbejdsfortjeneste i mere end 4 år, og det er jo den gruppe, vi taler om.
Danmarks Statistik kan ikke oplyse, hvor mange af disse modtagere der modtager kompensation for tabt arbejdsfortjeneste på henholdsvis fuldtid og deltid, da man ikke registrerer antallet af timer.
Men en samkørsel af modtagernes bruttoindkomst og kompensationen for tabt arbejdsfortjeneste giver et fingerpeg om, hvor mange af de ovennævnte modtagere der modtager kompensation svarende til fuldtid.
Ud af de 1.327, som har modtaget tabt arbejdsfortjeneste i mere end 4 år, svarer kompensationen for den tabte arbejdsfortjeneste til bruttolønnen i 195 tilfælde.
Det svarer til, at ca. 15 pct. af de forældre, der har modtaget kompensation for tabt arbejdsfortjeneste i mere end 4 år, har haft fuldtidsarbejde.
Med hensyn til hvornår vi kan præsentere en løsning, er mit svar, at det vil ske inden for nogle uger.
Hermed sluttede spørgsmålet.