runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2011-05-31:
Så tror jeg godt nok, at statsministeren må bede sin vicestatsminister om på næste møde, hvor de sidder sammen, at trække det store interview i Ældre Sagens blad tilbage, for her står der, at borgerne skal betale for sundhed, og der står, at sundhedsvæsenet ikke skal være et helligt sted, hvor brugerbetaling er tabu.
Der står også, at den konservative partileder, det er jo så vicestatsministeren, er træt af, at brugerbetaling er tabu, når det kan være et redskab til at sikre bedre balance i den danske velfærd og finansiere skattelettelser.
Derfor er det bare, vi spørger – stille og roligt – hvad det er, regeringen lusker med.
Nu har statsministeren jo årelang erfaring med overbetaling af privathospitalerne, og så er et nærliggende spørgsmål til arkitekten bag det største misbrug af skatteydernes penge de sidste 10 år, nemlig overbetalingen af privathospitalerne, om man også går ind for brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Er han enig i, at der skal være øget brugerbetaling i sundhedsvæsenet?
Og kan vi bare få en antydning af, om der kommer den kommission, som vicestatsministeren ønsker at nedsætte om øget brugerbetaling i det danske samfund?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Jeg har ikke hørt nogen gøre sig til talsmand for øget brugerbetaling i det danske sundhedsvæsen; det kan være, der er noget, der er gået mit hoved forbi, men det har jeg ikke hørt.
Det er jo et faktum, at vi har brugerbetaling i det danske sundhedssystem – det har vi.
Vi har brugerbetaling på brillekøb, vi har brugerbetaling på tandlægebesøg, vi har brugerbetaling på medicinkøb – vi har gratis høreapparater – men vi har masser af brugerbetaling.
Og jeg tror, uden at jeg skal ophøje mig til ekspert udi temaet, at hvis man sammenligner brugerbetalingsniveauet i den danske sundhedssektor med niveauet i en lang række sammenlignelige lande, kan man se, at vi hverken har mere eller mindre brugerbetaling, end man har så mange andre steder.
Vi har så valgt at opkræve det på nogle bestemte ydelser.
Og jeg har ikke hørt nogen i debatten, der har gjort sig til bannerfører for, at vi nu skulle øge brugerbetalingsniveauet i den danske sundhedssektor.
Mette Frederiksen (S), 2011-05-31:
Jeg synes ikke rigtigt, at statsministeren fik svaret på hr. Morten Bødskovs spørgsmål.
Spørgsmålet var jo sådan set ret klart: Vi har en vicestatsminister, der ad flere omgange har bebudet indførsel af brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Nu har vi muligheden for her i Folketingssalen, også selv om tiden er fremskreden, til at få en diskussion af, om det er regeringens officielle politik eller ej.
Vicestatsministeren går endda så langt i det interview, der også er omtalt tidligere, nemlig i Ældre Sagens medlemsblad, at sige næsten kålhøgent, at det da er klart, at hvis man skal indføre brugerbetaling på sundhedsydelser, så skal det kun være i sammenhæng med skattelettelser, for det vil være helt urimeligt at indføre brugerbetaling og så ikke samtidig give skattelettelser, for så ville det bare være en ekstraskat.
Det siger vicestatsministeren – og vi står foran et folketingsvalg.
Jeg tror egentlig, at en af de mest centrale værdier for danskerne er den fri og lige adgang til sundhed, og derfor vil jeg igen opfordre statsministeren til at svare på spørgsmålet: Indgår det også i statsministerens overvejelser og planer, at der skal indføres brugerbetaling eksempelvis på besøg hos praktiserende læger i Danmark?
Nanna Westerby (SF), 2011-05-31:
Men nu spurgte jeg netop statsministeren om de unge, der tager en uddannelse, der følger vores opfordring, alt det, vi alle sammen siger til dem, når vi pisker dem til at tage en uddannelse.
Det er der så nogle af dem der gør, og hver tiende af dem, som er nyuddannede, starter deres arbejdsliv i arbejdsløshedskøen.
Det kan vi da ikke være bekendt.
Hvad er statsministerens svar til de unge, der faktisk tager en uddannelse, og hvoraf så mange må starte arbejdslivet i arbejdsløshedskøen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Det bedste, vi kan gøre i forhold til de unge, er at sørge for, at de får en uddannelse.
Det er sådan set et frihedsbrev til fremtiden.
Det er også derfor, det er ekstremt positivt, at der aldrig, aldrig nogen sinde har været så mange unge, der er i gang med at tage en ungdomsuddannelse, som tilfældet er nu.
Det er derfor, det er så positivt, at vi sidste sommer havde rekordhøjt optag på de videregående uddannelsesinstitutioner.
Aldrig, aldrig før i danmarkshistorien er så mange blevet optaget på de videregående uddannelser, og det er positivt.
Det koster penge, dem skaffer vi, og det er derfor, vi bruger et par milliarder kroner, efter min bedste hukommelse, mere i år på uddannelse, end vi gjorde sidste år.
Det, der ville være en forbrydelse mod ungdommen, for nu at bruge den her lidt hårde retorik, ville være, hvis vi forsømte at tage ansvaret for at skabe sammenhæng i økonomien i de kommende år, for så ville regningen for vores forsømmelser blive de unges.
Så var det dem, der kom til at slæbe et ungdomsliv og et voksenliv og et langt arbejdsliv med at gå og betale renter af noget gæld, som vi ikke i tide tog hånd om.
Nanna Westerby (SF), 2011-05-31:
Tak for det.
Det har jo været utrolig mærkeligt at opleve i dag, at regeringen er meget optaget af at tegne et billede af, at det går smaddergodt for dansk økonomi, alt imens alle uden for det her lokale er meget optaget af at diskutere det meget alvorlige, nemlig at dansk økonomi har fået stemplet recession sat på sig.
Jeg synes, det er underligt, at regeringen ikke tager det mere alvorligt.
Vi står med en reel ungdomskrise i hænderne og en arbejdsløshed for unge, der bare går op og op.
Derfor undrer det mig også, at regeringen ikke gør mere, hvorfor man er så optaget af seniorerne uden at vende blikket mod deres børn og imod deres børnebørn.
Regeringen har i det her forår præsenteret en ungepakke, som ikke har indeholdt særlig meget andet end kampagner og reklamer, og jeg kunne godt tænke mig at spørge statsministeren: Er det virkelig det bedste, man kan gøre for de mange unge, som står og ikke har noget arbejde lige nu?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Det er jeg da ked af.
Er patienterne så en gruppe?
Man kan få børnecancer, uanset om man hedder Hassan eller Mogens, og der er det et enormt løft, at vi nu kan give en langt bedre kræftbehandling.
Så det går fremad.
Vi lavede vel i omegnen af 50.000 praktikpladser sidste år.
Der har aldrig været så mange unge, der er i gang med at tage en ungdomsuddannelse, som tilfældet er nu.
Der har aldrig været så mange unge, der er i gang med at tage en videregående uddannelse, som tilfældet er nu.
Der har aldrig før været så mange med indvandrerbaggrund, der er i beskæftigelse og i uddannelse, som det, vi har set de seneste år.
Er det så det samme, som at der ikke er nogen mennesker, der har problemer?
Der er masser af problemer og udfordringer at tage fat på.
Det er derfor, vi har lavet en ghettostrategi.
Det er også derfor, at det ville være så ødelæggende, hvis nogen kom og rullede starthjælpen, 225-timers-reglen eller kontanthjælpsloftet tilbage og dermed flyttede langt flere danskere over i den lejr, der hedder: Det kan ikke betale sig at tage et arbejde.
For det er jo præcis, fordi vi har gjort det attraktivt at arbejde, at vi har været i stand til at knække koden, og at et stadig større antal med indvandrerbaggrund er i beskæftigelse og i uddannelse.
Yildiz Akdogan (S), 2011-05-31:
Tak for det.
Det går fremad for danskerne, siger statsministeren.
Det er som om, at når statsministeren holder fast i det samme og siger noget, skal det nok blive til sandhed.
Men sandheden er, at det ikke går fremad.
Det går faktisk tilbage for nogle bestemte grupper i det her samfund.
Vi har fattigdom i dagens Danmark, i et velfærdssamfund.
Statsministeren skulle måske bare gå en lille tur i Tingbjerg og se, hvordan det går.
Så jeg kan ikke rigtig forstå argumentet om, at der skulle være fremgang for danskerne.
For den nydanske familie i Tingbjerg har det altså ikke særlig godt på grund af regeringens fattigdomsskabende ydelser.
Den unge Hassan fra Tingbjerg har ikke en særlig stor chance for at komme videre, fordi han ikke har en praktikplads at se frem til.
Så jeg kan ikke se, hvem der har fremgang.
En ordentlig sundhedssektor, som statsministeren snakker om, kan jeg heller ikke se.
Vi fik også lige at vide, at der ikke rigtig er enighed om, hvilken sundhedspolitik den her regering vil føre.
Så jeg kan ikke rigtig gennemskue, hvem der har fremgang, og hvilken gruppe, der har gavn af regeringens reform.
Det kunne jeg godt tænke mig at statsministeren uddybede lidt mere.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Der er fremgang for danskerne, og det er der, fordi arbejdsløsheden har toppet.
Den blev ikke så høj, som vi frygtede; den vendte på et niveau, der er 40.000 lavere, end vi alle frygtede.
Den er i dag, selv efter den her voldsomme krise, vi har været ude i, lavere end på noget tidspunkt op igennem 1990'erne.
Langtidsledigheden er lavere, end vi så det, ungdomsarbejdsløsheden er lavere, og vi har nu også truffet de beslutninger, der gør, at vi kan tage hånd om de svageste og udsatte i vores samfund i de kommende år.
For sandheden er jo den, at hvis vi ikke har orden i økonomien, skal vi begynde at sætte mange ting i bakgear.
Så har vi ikke råd til at have et ordentligt sundhedsvæsen, og så har vi ikke råd til at investere flere penge i uddannelse, og det er det, der skal til, når der kommer flere unge.
Og ja, der er langt flere unge, der i dag tager en ungdomsuddannelse, og ja, frafaldet falder, og ja, der er masser af drenge og piger med integrationsbaggrund, for hvem det går fremad.
Jeg nævnte en af dem i min egen tale tidligere i dag.
Må jeg så ikke lige komme med en rettelse og sige, at vi ikke har haft negativ vækst i 2 år i Danmark.
Yildiz Akdogan (S), 2011-05-31:
Tak for det.
Statsministeren brugte ordet fremgang ni gange i sin tale tidligere på dagen, og selv om vi i dag ved, at væksten ifølge Danmarks Statistik er gået tilbage 2 år i træk, mener statsministeren, at det går fremad.
Efter spørgsmål fra fru Helle Thorning-Schmidt indrømmede han så, at der er en teknisk recession, hvilket også er lidt interessant.
Men når statsministeren nu holder så hårdnakket fast i, at det går fremad, og at der er fremgang, kunne jeg godt tænke mig at vide, hvem det er, der har fremgang.
Er det sådan, at den murer, som er slidt og havde set frem til sin efterløn, har fremgang?
Er der fremgang for den unge Hassan, som falder fra undervejs i uddannelsessystemet og ikke har en praktikplads at se frem til?
Hvilken gruppe har fremgang, vil jeg spørge statsministeren om?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Det er altid en god idé at tro på det, jeg siger.
Nu er det lidt svært for mig at stå og besvare et spørgsmål, der rettelig burde stilles til Det Konservative Folkepartis formand.
Jeg hæfter mig bare ved, at jeg ikke har hørt nogen overhovedet inklusive justitsministeren, der har gjort sig til fortaler for, at man skulle øge brugerbetalingen i den danske sundhedssektor.
Har regeringen nogen planer om at lave mere brugerbetaling i sundhedssektoren?
Mette Frederiksen (S), 2011-05-31:
Men hvordan kan en regering sige to så forskellige ting?
Vi taler jo ikke om en tilfældig politiker eller en anden aktør i den offentlige debat, vi taler om en vicestatsminister, der meget klart ad flere omgange har tilkendegivet, at man ønsker at nedsætte en kommission, der skal komme med forslag til at indføre brugerbetaling, at man eksempelvis ønsker at indføre brugerbetaling på besøg hos praktiserende læge, og at man sågar vil kræve, at brugerbetaling skal efterfølges af skattelettelser.
Og så står statsministeren i dag og siger, at nej, vi har ikke planer om at indføre brugerbetaling.
Hvem skal danskerne så tro på?
Skal danskerne tro på den konservative leder, justitsministeren, vicestatsministeren, eller skal vælgerne tro på statsministeren?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-05-31:
Nej, det gør det ikke.
Vi har brugerbetaling i den danske sundhedssektor.
Vi har brugerbetaling.
Skal vi have mere brugerbetaling?
Svaret er nej.
I disciplinen polemik er det jo svært at hamle op med hr. Villy Søvndal.
Jeg kan ikke forstå, at hr. Villy Søvndal slår så stor en latter op over tanken om at give de nystartede og små virksomheder i Danmark en regelpause.
Jeg forstår det ikke.
Og derfor har vi sådan set brug for at give de små virksomheder et frirum frem for at tryne dem med de kaskader af nye forbud og regler og afgifter og skatter, som hr. Villy Søvndal planlægger med.
Jeg tegner ikke noget glansbillede; jeg tegner et realistisk billede.
Og det realistiske billede er det, at dansk eksport er i gang igen, at den private beskæftigelse er steget.
Det er en del af det realistiske billede.
Det er en del af det realistiske billede, at arbejdsløsheden er toppet på et niveau, der er 40.000 lavere end det, vi alle gik og frygtede.
Det er også en del af det realistiske billede, at de økonomiske vismænd i dag har sagt: Lad nu være med at panikke over disse foreløbige tal; hold fast i strategien; lad nu være med at fremrykke offentlige investeringer.
Det er der jo et massivt folketingsflertal bag – det dækker faktisk også Det Radikale Venstre, sådan som jeg har forstået det.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Det er jo egentlig ganske bemærkelsesværdigt, at vi skal igennem en debat, der har varet siden kl. 9.00 i formiddags, før det lykkes at få statsministeren til at medgive det, der fremgår af tallene fra Danmarks Statistik: Nej, det ser ikke så godt ud.
Det glansbillede, som statsministeren tegnede, da han skrev sin tale i nat, eller hvornår han nu gjorde det, og den tale, som Venstres ordfører har skrevet, passer slet ikke med virkeligheden.
Det er jo ikke os, der taler det ned; det er Danmarks Statistik, der kommer med et billede af situationen i Danmark.
Det er dog ganske bemærkelsesværdigt, at statsministeren siger, at det der billede, som er det retvisende billede ifølge Danmarks Statistik, slet ikke må komme frem, fordi det er med til at ødelægge tegningen.
Så er det jo ikke rigtigt, når statsministeren siger, at der ikke er håb i den her debat.
Det er der da.
Der er det håb knyttet til debatten, at et folketingsvalg betyder, at vi får en regering, der satser på vækst, satser på uddannelse, satser på at sparke gang i Danmark igen.
Det er jo også det håb, der deles af rigtig mange ude i landet, og det var grunden til, at jeg glædede mig over, at statsministeren på side 15 skrev noget om, at der ikke engang er 3 år endnu med den nuværende regering.
Det synes jeg sådan set var en klar indrømmelse fra statsministerens side.
Juliane Henningsen (IA), 2011-05-31:
Jeg vil også blot sige tak for samarbejdet med fru Marion Pedersen.
Jeg mener, vi har fået fælles fodslag i forhold til de anbefalinger, som vi er kommet med i samarbejde med de danske parlamentarikere.
Men også generelt har vi haft fokus på befolkningens sundhed og trivsel i regionen, for hele Arktis.
Marion Pedersen (V), 2011-05-31:
Det er ikke så meget et spørgsmål, jeg har, som en kvittering til fru Juliane Henningsen for det store og altid loyale arbejde, hun har gjort i den arktiske parlamentariske forsamling, hvor jeg har den glæde at sidde sammen med fru Juliane Henningsen som Nordisk Råds repræsentant.
Selv om ordføreren ikke altid har været enig med den danske regering i linjen, så har det, der er blevet fremført i den arktiske parlamentariske forsamling, været loyalt.
Det har været en fornøjelse.
Juliane Henningsen (IA), 2011-05-31:
Så jeg mener, at regeringen i Grønland sammen med regeringen i Danmark kan finde en god løsning på det område.
Per Dalgaard (DF), 2011-05-31:
Nu lige præcis i forbindelse med netop den der aktion, som Greenpeace laver deroppe, synes jeg ikke, at hr. Henrik Brodersen blev svaret på, hvorvidt det grønlandske selvstyre har foretaget sig noget aktivt for at standse den.
Det eneste, jeg har hørt, er et ring fra en grønlandsk radiovært, som spurgte, om vi kunne gøre et eller andet, og det har vi jo så egentlig forsøgt at gøre ved bl.a. at spørge vores forsvarsminister, om det var en opgave for flåden at sørge for, at den borerig kunne udføre sine opgaver, som den nu var lavet til og sikkert også har fået lov til af det grønlandske selvstyre.
Men er det så en form for indblanden i grønlandske interne affærer, som vi ikke skulle gøre, og som grønlænderne helst er foruden?
Altså, skal vi sige til flåden, at det klarer grønlænderne selv, de vil selv, for blander vi os, er det en form for undertrykkelse af det grønlandske samfund?
Juliane Henningsen (IA), 2011-05-31:
Det mener jeg ikke.
Jeg synes, at der er et udmærket forhold mellem Grønland og Danmark, og jeg synes, at der er en udmærket dialog.
Men der, hvor jeg mener vi stadig væk har nogle ting, vi skal have afklaret, er f.eks. i forhold til udredningen om de børn, der blev tvangssendt til Danmark, og der mener jeg, at det er på sin plads at give de familier, der stadig væk har sår og uklarhed i sjælen, en officiel undskyldning.
Så jeg mener, at der er en afpolitiseringsproces i gang, som jeg mener fortjener anerkendelse af danske politikere, også nu.
Per Dalgaard (DF), 2011-05-31:
Vi hører ofte, når fru Juliane Henningsen taler, om undertrykkelse i Grønland, altså underforstået, at det er Danmark, der undertrykker grønlænderne.
Er det noget, der stadig væk pågår?
Føler grønlænderne, måske specielt de grønlandske politikere, at de bliver undertrykt af det danske folketing?
Juliane Henningsen (IA), 2011-05-31:
Jeg mener, at det, man kan bruge Greenpeaces tilstedeværelse til, er at diskutere miljøpolitik med Greenpeace, og så måske også stadfæste, at vores brug af vores egne ressourcer og vores land er noget, vi selv bestemmer, og det skal Greenpeace ikke blande sig i.
Line Barfod (EL), 2011-05-31:
Jeg vil også gerne takke, ikke alene for det rigtig gode samarbejde med fru Juliane Henningsen i Nordisk Råd og for det store arbejde, fru Juliane Henningsen har udført i Arktisk Råd, men også for det store arbejde, der er udført i den nordatlantiske gruppe for de mennesker fra Grønland og Færøerne, der bor her i Danmark.
I forhold til hele debatten om Arktis og i forlængelse af det sidste her vil jeg gerne høre, om det er fru Juliane Henningsens opfattelse, at der er nok fokus på spørgsmålet om de mennesker, der bor i Arktis – altså ikke bare på, at der er noget is, der smelter, og nogle skibe, der kommer til at sejle, men at der faktisk lever mennesker i Arktis, som også fremover skal have mulighed for at leve der.
Henrik Brodersen (DF), 2011-05-31:
Det er o.k. at have et samarbejde med nordmændene og andre, men vi har et skotsk selskab, som er kendt verden over for at lave et udmærket stykke arbejde, når det omhandler olieboringer.
De gør det på en meget forsvarlig vis.
Det er kendt over hele verden, at det her foretagende – alt andet lige – sagtens kan gøre det.
Nu ender det så med, at Greenpeace på alle mulige måder hægter sig fast på de boreplatforme og forhindrer, at der rent faktisk kan foretages de ting.
Er der noget aktivt initiativ fra den grønlandske regerings side, der siger, at det her vil man meget gerne være fri for – kan I så daffe af, hvis man må sige det på den måde?
Høgni Hoydal (T), 2011-05-31:
Jeg tror, jeg uden på nogen måde at tage munden for fuld kan sige, at det har man ikke gjort, og jeg er glad for, at der har været nordiske parlamentarikere, som har taget det op, bl.a. fru Line Barfod.
For den her beslutning er efter alt, hvad jeg ved, igen blevet truffet i en kreds af nordiske udenrigsministre, uden at man har inddraget den færøske eller den grønlandske regering, og det synes jeg er uheldigt.
For egentlig ville jeg også meget gerne være med til at diskutere en nordisk solidaritetserklæring og ville jo også, kan man sige, have kunnet give vigtige input til den diskussion og kunne også indgå aftaler om det, hvis det skulle være.
Men det er altså i det her tilfælde desværre ikke sket.
Line Barfod (EL), 2011-05-31:
Jeg har fuld forståelse for, at hr. Høgni Hoydal mener, at man skal følge spillereglerne i rigsfællesskabet og inddrage Færøerne og Grønland i så væsentlige beslutninger som at gå i krig.
Derfor vil jeg gerne høre, om man også i forhold til den meget vidtrækkende beslutning, der er truffet, om, at udenrigsministrene i det nordiske fællesskab er gået ind og har indgået en fælles solidaritetserklæring, har diskuteret det med den færøske og den grønlandske regering og har haft dem med inde i diskussionen om den vidtgående beslutning om at indgå en nordisk solidaritetserklæring om, at man vil hjælpe med at forsvare hinandens lande.
Høgni Hoydal (T), 2011-05-31:
Tak for det.
Nu har jeg deltaget i flere debatter om udenrigspolitik, men det ændrer ikke på den forudsætning, at det ikke er undertegnede, der skal føre Færøernes udenrigspolitik.
Det synes jeg ville være ekstremt udemokratisk.
Ville det så betyde, at hvis jeg stemte for en beslutning, som hovedparten af det færøske parlament og den færøske regering var imod, ville det være legitimt?
Jeg er enig med hr. Rasmus Jarlov.
Man kan godt bare sige, at systemet er, som det er.
Der træffes beslutninger, uden at de færøske myndigheder konsulteres, men det, jeg har fremført, er, at man på trods af det har lavet forskellige aftaler, senest den såkaldte Famjinerklæring, hvor der står, at Færøerne skal inddrages ægte og have direkte indflydelse på udenrigspolitikken via sin regering.
Det er det, jeg har henvist til.
Men ellers er jeg helt enig i, at det er en uholdbar situation, og derfor er det også bedst, at vi kan føre vores egen udenrigspolitik, og at Danmark selvfølgelig fører sin – uden problemer fra min side.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-31:
Den danske regering skal vel følge den måde, som det danske rige er indrettet på, og det er indrettet på den måde, at Færøerne har repræsentation i Folketinget og derved mulighed for at påvirke bl.a. udenrigspolitikken og politikken på en masse andre områder, som regeringen fører for Færøerne.
Det er da et underligt krav: Man mener lige pludselig, at regeringen skal agere, som om vi har en anden styreform, uden at den skal ændres.
Jeg forstår godt, at man vil have lavet styreformen om.
Det er et legitimt synspunkt, men at man forlanger af regeringen, at den lige pludselig skal agere, som om der er en helt anden styreform, når der nu ikke er det – det er da et lidt underligt krav – og man kritiserer udenrigsministeren for ikke at konsultere det færøske Lagting.
Jeg forstår det simpelt hen ikke, og jeg synes faktisk, det er ærgerligt, at man ikke vælger at udnytte de muligheder, som der nu er.
Vi ville synes, at det var alle tiders, hvis hr. Høgni Hoydal ville deltage mere i nogle af de udenrigspolitiske debatter, og vi ville lytte meget til, hvad han havde at sige i de debatter.
Høgni Hoydal (T), 2011-05-31:
Tak til hr. Rasmus Jarlov for det spørgsmål.
Det har også været debatteret, når jeg har kritiseret denne beslutning.
Nu var der et rent praktisk et problem, som nok hele Folketinget er klar over.
I det øjeblik der blev indkaldt til møde vedrørende denne hastebeslutning, var det ikke muligt hverken for mig eller hr. Edmund Joensen at nå flyveren.
Så der var en helt praktisk grund.
Men skulle jeg have nået det, ville jeg ikke have stemt.
Jeg kunne godt have fremført mine synspunkter, men jeg mener ikke, at hverken jeg eller det andet færøske folketingsmedlem skal træffe de udenrigspolitiske beslutninger på vegne af det færøske folk.
Dem skal den færøske regering og det færøske parlament træffe.
Det, hr. Rasmus Jarlov efterlyser, er jo egentlig det samme, som hvis jeg sagde til Danmark: Nedlæg bare jeres Udenrigsministerium, for I kan have 13 EU-parlamentarikere nede i Bruxelles, og de skal føre jeres udenrigspolitik.
Men sådan foregår det jo ikke.