runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2015-02-04:
Lad mig igen nævne fri hash.
Det vil jeg ikke personligt have som en mærkesag, og jeg ville da også tænke mit, hvis mit barn kom hjem og bare argumenterede for fri hash eller for at fjerne topskatten, som er en anden af mærkesagerne.
Men det er jo det, det går ud på: De skal lære at sætte sig ind i argumenter; de skal finde ud af, hvordan man søger information; de skal lære at opsøge nogle, der mener noget andet end dem selv.
Det er jo det, der ligger i den demokratiske dannelse.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-02-04:
Det sidste skal jeg ikke forholde mig til.
Det tror jeg ikke hr. Hans Kristian Skibby har ret i.
Men hr. Hans Kristian Skibby viser jo lige nøjagtig, at der er nogle instrumenter.
For det er sådan, at vi – og det er i øvrigt et bredt flertal her i Folketinget – har givet Institut for Menneskerettigheder en rolle at spille, når det gælder de her ligebehandlingssager.
Det er også det, jeg nu efterhånden mange gange har henvist til i mit svar.
Og det andet er domstolene.
Der er ingen tvivl om, at uanset om man diskrimenerer den ene eller den anden etniske gruppe eller den ene eller den anden religion eller i forhold til den ene eller den anden seksualitet, så er loven klar.
Og det er også helt klart, at der er nogle muligheder for at få hævdet sin ret, nemlig domstolene og Ligebehandlingsnævnet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-04:
Ministeren siger, at sagen er klar.
Ja, det er vi jo enige om.
Man har jo erkendt, at der foregår noget, der er ulovligt hos Krifa.
Man overtræder forskelsbehandlingsloven.
Men ministeren siger så samtidig: Vi kan desværre ikke gøre noget ved det, medmindre der er en ansøger, som rejser en sag.
Det er der så ikke nogen der kan gøre, for de har ikke haft mulighed for at søge de her 12 stillinger; ergo bliver der ikke nogen sag.
Og hvis så Institut for Menneskerettigheder ikke synes, de gider bruge deres ressourcer på at rejse den her sag, så lukker den også der.
Så alle er egentlig enige om, at der foregår noget, der er ulovligt, men alle – eller i hvert fald nogle – mener så åbenbart også, at man ikke kan gøre noget ved det.
Det er jo netop der, hvor jeg synes en minister burde træde frem, for hans opgave er selvfølgelig at sikre lige ret for lige lov, og det er der altså ikke i det her tilfælde.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-02-04:
Lige ret for lige lov – det er jo rigtigt, men jeg tror nu nok, at jeg kunne finde andre eksempler, hvor hr. Hans Kristian Skibby ville være meget optaget af, at ministrene holdt sig inden for de rammer, der nu engang er.
Og jeg vil sådan set til enhver tid være enig med hr. Hans Kristian Skibby i, at det er vældig klart defineret i forhold til ministeransvarlighedsloven.
Det er det, jeg har redegjort for her i dag, og det er vi så ikke helt enige om, forstår jeg, og så tager vi den der lidt mere principielle ideologiske debat videre.
Det hilser jeg sådan set meget velkommen.
Christian Langballe (DF), 2015-02-04:
Når regeringen med et nyt lovforslag vil indføre såkaldt intelligent kontrol af grænseområdet, hvorfor tilføres der så ikke flere penge?
Tak til formanden.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-04:
Det er jo helt rigtigt, at vi har fremsat vores lovforslag til styrket kontrol i grænseområder og lufthavne, og det har vi, som jeg også har sagt ved andre lejligheder, fordi jeg selvfølgelig som landets justitsminister gerne vil vide, hvad der egentlig sker ved vores grænseovergange, og fordi vi gerne vil sikre, at vores myndigheder har de bedste muligheder for at kontrollere, hvad det er, der foregår, sådan at vi kan forebygge og imødegå de problemer, der er, både hvad angår grænseoverskridende kriminalitet, men ikke mindst – som forslaget her jo handler om – illegal indvandring og de problemer, der knytter sig dertil.
Under førstebehandlingen af lovforslaget kaldte spørgeren det for en lappeløsning.
Det er jeg selvfølgelig på ingen måde enig i.
Vi lapper ikke på udlændingekontrollen med forslaget her, men vi styrker kontrollen, sådan at udlændinge, der ikke har et lovligt ærinde i Danmark – og dem er der desværre nogle af – kan pågribes så hurtigt som muligt efter indrejsen i landet og derefter udsendes til deres hjemland.
Og lige så vigtigt det er, at udlændinge, der har lovligt ophold i Danmark, bliver behandlet på en ordentlig måde, lige så vigtigt er det selvfølgelig, at udlændinge, der ikke har et lovligt ophold her, hjemsendes.
Så spørges der fra spørgerens side til, hvorfor der ikke tilføres flere penge.
Det er der jo redegjort for i lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er at indføre en ny og klarere retlig ramme for den politimæssige kontrol af udlændinge i de såkaldte indre grænseområder og af flyankomster til Schengenlande.
Inden for den ramme forudsættes politiet sådan set til enhver tid at tilpasse kontrolindsatsen, både i forhold til hvad behovet er, men selvfølgelig også ud fra et konkret fagligt politimæssigt skøn.
Allerede i dag er der jo en del kontrol, bl.a. i Københavns Lufthavn, som jeg selv lige har haft lejlighed til at besøge, men også ved vores grænseovergange.
Christian Langballe (DF), 2015-02-04:
Tak, og tak for svaret.
Altså, det var så et ikkesvar, beklager jeg at måtte sige.
Det er ikke ment sådan som politisk retorik, men jeg synes ikke rigtig, der blev svaret på spørgsmålet.
Det, der undrer mig, er, at man bl.a. i Kastrup Lufthavn har været på hælene i forhold til en kontrol af det, man så kunne kalde Schengens ydre grænse, for det er jo det, det er.
Samarbejdet mellem Københavns Politi og myndighederne ude i lufthavnen fungerer i øvrigt lige p.t. ikke.
Og jeg kan egentlig ikke forstå, når der har været så stort fokus på bl.a. Kastrup Lufthavn, at man ikke giver nogle flere penge til den kontrol, så der virkelig kunne være en effektiv grænsekontrol.
Man kan jo vende det om og spørge: Hvor skal pengene tages fra, hvis det er sådan, at man tilfører flere penge til Kastrup Lufthavn?
Hvem er det, der skal holde for?
Mette Frederiksen (S), 2015-02-04:
Jeg er bekendt med, at Københavns Politi lige har valgt at opprioritere indsatsen i Kastrup Lufthavn, og det synes jeg lyder som en klog beslutning.
Men hele pointen med lovforslaget er jo, at når vi kan føre en mere intelligent kontrol med, hvad der sker ved vores grænser, frigør vi ressourcer.
Altså, når vi på et tidspunkt får opstillet – og det er jo planen, at det snart skal ske – passcannere i København Lufthavn, er det netop, for at de millioner af rejsende, der har et lovligt ærinde i Danmark, og som ikke kommer hertil med andet formål end at besøge os eller på anden vis være en del af det danske samfund på en ordentlig måde, hurtigt kan få scannet passet, for at vi så kan frigøre personaleressourcer til de rejsende, som måtte give problemer med forkerte pas, falskneri eller andre problemer.
Christian Langballe (DF), 2015-02-04:
Sådan som jeg er orienteret om det, har der jo ude i Kastrup været historier om, at der f.eks. er to ankomster om dagen fra Milano med bl.a. somaliere, hvor man ikke har kunnet foretage en ordentlig kontrol.
For når man vil pågribe en, skal Københavns Politi ud og hente vedkommende i en vogn, og man skal køre ind på politistationen og afhøre vedkommende.
Det er selve det bemandingsproblem, jeg synes der er.
Løser man det ved brug af passcannere alene?
Altså, der er jo en underbemanding derude; det er i hvert fald det, jeg har fået at vide.
Og hvad så ved grænserne?
Det er jo selve bemandingsspørgsmålet, som er problemet – og så er der selvfølgelig de her intelligente måder at gøre det på.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-04:
Nu er Dansk Folkeparti jo med i forligskredsen bag politiets økonomi og har derfor truffet beslutning om, hvad det er for en økonomisk ramme, dansk politi kan arbejde inden for. Når det handler om de konkrete prioriteringer, er det en ledelsesmæssig opgave i dansk politi, som jeg i øvrigt har tiltro til at man løser på det rigtige grundlag.
Dansk politi har rigtig mange opgaver, hvoraf det at føre kontrol ved vores grænser, også hvad angår illegal indvandring, er en meget, meget væsentlig del.
Nu nævner spørgeren specifikt flyene fra Milano.
Altså, som jeg har fået genfortalt den historie, efterhånden flere gange, er resultatet vel noget lidt andet, nemlig at det faktisk der er lykkedes at afdække ganske mange, der kom hertil på et grundlag, som krævede myndighedernes opmærksomhed.
Christian Langballe (DF), 2015-02-04:
Ja, men det kan jo så blive en strid om kejserens skæg.
Men lad mig så i øvrigt bare komme tilbage til det, der er det centrale.
Når det er sådan, at Schengens ydre grænser er gennemhullede, som de er, og når det er sådan, at man fra regeringens side virkelig kan se, at der er et grundlæggende problem, så kan jeg bare ikke forstå, hvorfor man ikke tilfører flere midler til det her område, simpelt hen afsætter ekstra midler til at få lavet det, man kalder en intelligent kontrol.
Det er i hvert fald det klare indtryk, jeg har.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-04:
Nu er det vigtigt for mig at sige, at det jo er Dansk Folkeparti, der som forligsparti har været med til at udstikke rammerne for økonomien for dansk politi, og det går jeg ud fra Dansk Folkeparti står ved, eftersom man også fortsat er et forligsparti.
Vi skal jo hele tiden vurdere, om dansk politi har de ressourcer, der skal til, men der er bare en diskussion, der er meget mere relevant, og det er jo, hvordan vi bruger vores politiressourcer bedst.
Det, vi ser lige nu i Danmark, er et fald i kriminaliteten.
Vi ser i hvert fald et fald i antallet af anmeldelser, som er rigtig positivt.
Vi har haft et meget, meget lavt niveau igennem en årrække nu, hvad angår indbrud.
Vi ser et rigtig stort fald i ungdomskriminaliteten.
Det er der givet forskellige forklaringer på, men mon ikke også noget af det hænger sammen med, at vi i dag har et mere effektivt dansk politi, som faktisk er i stand til at løse en række opgaver?
Lige præcis det, vi gør ved grænseovergangene, er jo et klokkeklart og godt eksempel på det.
Jeg vil da hellere bruge politiressourcer på at afdække dem, der kommer hertil med et forkert formål, end have, at politiet skal stå og tjekke alle de mange danskere og andre rejsende, der rejser helt legalt.
Christian Langballe (DF), 2015-02-04:
Hvorfor indfører regeringen ikke en virkelig intelligent kontrol og laver en egentlig grænsekontrol?
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-04:
Jeg synes nu stadig væk, at jeg vil gå imod det argument, som kommer fra ministeren.
For jeg mener sådan set, det er en ministers ansvar at gøre noget, hvis man som minister oplever, at der er nogen, der bryder loven, og loven ikke muliggør, at man kan komme efter dem, der bryder loven.
Ministeren har til mig klart sagt og erkendt, at Krifa ikke overholder loven, når de siger, at dem, der kan få de her 12 kontorelevpladser, skal have en anden etnisk baggrund end dansk.
Det siger ministeren er ulovligt, og at det står klart i ligebehandlingsloven.
Men samtidig er der ikke nogen lovgivning, som gør, at vi kan komme efter dem rent juridisk, og det kan jeg jo ikke forstå.
I ministerens svar står der godt nok, at vi da kan bede Institut for Menneskerettigheder om at gøre det, og der virker det jo komisk, at jeg nu to gange faktisk har ringet til Institut for Menneskerettigheder og rykket for at få dem til at rejse en sag.
Men havde sagen nu været omvendt, hvor det var nogle med en anden etnisk baggrund end dansk, der havde følt sig diskrimineret, så tror jeg, der havde været en større velvilje over for at tage de her sager op.
Men hvor skal vi ellers gå hen, hvis vi ønsker at få ændret de her urimeligheder?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-02-04:
Det er da uomtvisteligt, at hr. Hans Kristian Skibby har ret i, at vi vedtager mange love i Danmark.
Det er Folketingssalen her jo et bevis på.
Jeg tror også, at udgangspunktet er, at der skal være en grund til det, hvis man beder Folketinget om at behandle en lov.
Det andet, jeg får lyst til at sige, er, at jeg sådan set er glad ved, at vi lever i et demokrati, hvor vi har tredelt magten.
Vi har Folketingssalen her, hvor lovene bliver vedtaget, vi har ministrene, som administrerer de love, som Folketinget vedtager, og er der tvistigheder, har vi domstolene med Højesteret lige herovre i spidsen, som dømmer i forhold til det.
Og så er vi sådan set inde ved kernen i det, som vi diskuterer her, nemlig at alle de tre ting er opfyldt – også i den her sag.
Der er ikke nogen tvivl om, at Folketinget har sikret, at det er ulovligt at forskelsbehandle.
Der er heller ingen tvivl om, at jeg som minister ikke skal ind at løfte den slags sager, for det har vi den tredje del af magten til, nemlig i givet fald domstolene.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-04:
Hvad agter ministeren at foretage sig i sagen om KRIFA’s bevidste fravalg af etniske danskere til deres ledige elevpladser og i fremtidige lignende sager, hvor udvalgte uddannelsessøgende afskæres fra at søge og besætte ledige stillinger, alene fordi de er født af etnisk danske forældre?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til TV2 Østjyllands netnyheder og tv-indslag den 4. november og 5. november 2014 omkring KRIFA's bevidste fravalg af etniske danskere til deres ledige elevpladser.
Tak, hr. formand.
Hvad agter ministeren at foretage sig i sagen om Krifa's bevidste fravalg af etniske danskere til deres ledige elevpladser og i fremtidige lignende sager, hvor udvalgte uddannelsessøgende afskæres fra at søge og besætte ledige stillinger, alene fordi de er født af etnisk danske forældre?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-02-04:
Forskelsbehandlingsloven forbyder, at arbejdsgivere behandler ansøgere eller ansatte forskelligt på grund af eksempelvis deres etniske oprindelse.
Det gælder, uanset om det sker direkte eller indirekte.
En arbejdsgiver må heller ikke i jobopslag eller opslag til erhvervsuddannelserne skrive, at man ikke ønsker personer med et bestemt etnisk tilhørsforhold, eller at man foretrækker en person med f.eks. en bestemt etnisk oprindelse.
Forskelsbehandlingslovens formål er netop at sikre, at arbejdsgivere ikke behandler ansøgere eller deres ansatte anderledes, fordi de tilhører en bestemt etnisk gruppe.
Som minister kan jeg ikke gå ind i hverken denne eller andre sager og foretage en vurdering af, om lovgivningen er overtrådt.
Det er i sidste ende en sag for domstolene at tage stilling til.
Hvis man som borger føler, at man bliver forskelsbehandlet af sin arbejdsgiver eller i forbindelse med, at man søger et job, kan man rette henvendelse til Ligebehandlingsnævnet for at få sin sag prøvet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-04:
Jamen jeg vil gerne takke for det relativt beskedne svar, som kom på det her spørgsmål.
Men årsagen til det her spørgsmål er jo egentlig ikke så meget, at jeg som politiker har noget imod, at de mennesker, der bliver ansat hos Krifa, har en anden baggrund end dansk.
Jeg synes sådan set, det er fint, at man naturligvis også ansætter folk med en anden etnisk baggrund, men som har deres virke i Danmark.
Men det, der i den her sag gør det pikerende, er jo, at man sådan rent bevisligt går ud som organisation, som arbejdsgiver, og siger: Vi ønsker fremover kun at ansætte de kommende 12 kontorelever ud fra, at de simpelt hen skal have en anden baggrund end dansk.
Er du dansk af baggrund, kan du ikke søge eller få den her stilling.
Det provokerer mig selvfølgelig meget, for jeg mener jo, at man netop, som ministeren selv siger, skal have lige ret ud fra den samme lov, og det betyder også, at de ikke må forskelsbehandle folk ud fra deres race, køn, religion eller etnicitet.
Det gør man hos Krifa.
Det gør man, og det står man sådan set også helt ved i de udtalelser, man er kommet med.
Over for bl.a. TV 2 har man jo sagt, at ja, vi forskelsbehandler, men det gør vi, fordi vi har et socialt ansvar.
Men det anerkender vi selvfølgelig ikke i Dansk Folkeparti.
Vi mener jo ikke, at det specielt er et socialt ansvar, at man holder danske ansøgere væk fra at søge nogle ledige stillinger.
Vi synes jo, at alle ansøgere skal behandles lige.
Ministeren nævner ganske korrekt, at vi har en forskelsbehandlingslov, og den skitserer jo også klart, at der er et forbud imod at forskelsbehandle.
Derfor er jeg så også provokeret af, at ministeren bare siger, at jamen sådan er loven, og jeg vil ikke gøre noget ved det, hvis loven bliver tilsidesat.
Det bliver den altså i det her tilfælde.
Der bliver den helt bevidst tilsidesat, og som politiker har jeg ikke ret mange steder at gå hen andet end her i Folketingssalen med den her sag.
Jeg kan ikke rejse en sag ved Ligebehandlingsnævnet, fordi jeg ikke er part i sagen.
Det skal jeg have en ansøger til at gøre, men da man ikke har kunnet søge stillingen som etnisk dansker, er der jo ikke nogen etniske danskere, der har søgt stilling.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-02-04:
Det er vigtigt.
Det tror jeg det er, og vi ser heldigvis masser af eksempler på, at det gør virksomheder, det gør danske virksomheder.
Det er med til at give dem, der er på kanten af arbejdsmarkedet, en chance for at komme tilbage.
Så er der jo ikke andet at sige, end at selv om Hans Kristian Skibby syntes, at det var et lidt magert svar, jeg gav, så gav jeg det svar, som man kan give som minister, nemlig at det ikke er mig, der kan gå ind og rejse de her sager.
Der er de to instanser, som jeg sagde, nemlig Ligebehandlingsnævnet eller domstolene.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-04:
Jo, men nu vil jeg så sige, at jeg da selv har over 10 års erfaring her i Folketinget med parlamentarisme, og jeg ved da, at ministeren har endnu flere år på bagen, både i EU og også her i Folketinget og som minister, og det er vel ikke første gang, at man som minister kan finde på at sige: Her er altså tilsyneladende et problem med en gældende lov, her er en lov, der skal ændres.
Vi har jo altså i hundredvis af love, ja, tusindvis af love, der bliver ændret i Danmark hvert år.
Jeg spørger så til forskelsbehandlingsloven, som jeg synes er meget problematisk set i forhold til, at der ikke har været nogen, der har kunnet rejse en sag ved Ligebehandlingsnævnet, fordi de ikke har kunnet søge stillingen.
Og kan du ikke søge stillingen, kan du ergo ikke være forurettet.
Det synes jeg ministeren skal anerkende og så sige: Det her er simpelt hen ikke rimeligt.
Det er ikke rimeligt, at danske virksomheder, danske arbejdsgivere bevidst kan sige, at de ikke vil ansætte en person, fordi vedkommende er hvid og bleg ligesom alle os andre, havde jeg nær sagt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-02-04:
Det er rigtigt, at det tilsammen giver stor erfaring.
Den store erfaring skulle så også gerne kunne munde ud i – tror jeg – at vi måske godt kan konkludere, at der heldigvis ikke er tradition for, at vi i Folketinget lovgiver på baggrund af en enkelt sag, hvor der så i øvrigt er mekanismer, som kan bruges.
Og jeg vil sige til hr. Hans Kristian Skibby, at det sådan set var det, jeg stilfærdigt bragte til torvs.
Der er mekanismer, og så kan man synes, at de er gode nok, eller at de ikke er gode nok, men der er mekanismer.
Og så tror jeg også, at vi kan være enige om, at det jo ikke er mig som minister, som skal ind at enkeltbehandle sådan en type sager.
Det tror jeg vi med vores store sammenlagte erfaring er enige om.
Jamen jeg ved ikke, om jeg kan tilføje så meget andet, end at jeg både skriftligt og mundtligt har givet udtryk for, at det er ulovligt.
Man må ikke forskelsbehandle, og det står sådan set ikke til diskussion.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-04:
Vil ministeren redegøre for sin politiske holdning til forskelsbehandling på baggrund af etnisk oprindelse, som det er tilfældet med KRIFA, såfremt der var tale om en sag med omvendt fortegn, hvor en arbejdsgiver alene ville modtage ansøgninger fra etnisk danske elever og klart udmeldte i de danske medier, at de ikke vil ansætte kontorelever med en anden baggrund end dansk?
Skriftlig begrundelse
Tak, hr. formand.
Det omhandler det samme emne, men mere ud fra en politisk holdning fra ministerens side:
Vil ministeren redegøre for sin politiske holdning til forskelsbehandling på baggrund af etnisk oprindelse, som det er tilfældet med Krifa, såfremt der var tale om en sag med omvendt fortegn, hvor en arbejdsgiver alene ville modtage ansøgninger fra etnisk danske elever, og som klart udmeldte i danske medier, at de ikke vil ansætte kontorelever med en anden baggrund end dansk?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-02-04:
Jeg tror ikke, det kommer som nogen stor overraskelse for Hans Kristian Skibby, at svaret jo langt hen ad vejen må blive det samme, for om det er den ene gruppe, man diskriminerer, eller det er den anden gruppe, man diskriminerer, så er svaret det samme.
Det må man ikke.
Der er altså forbud mod at tage hensyn til en persons tilknytning til en bestemt gruppe af mennesker på baggrund af kultur, religion, fælles historie og oprindelsesland.
Det er sådan en meget klar forlængelse af det første spørgsmål, og derfor kan man sige, at når det er en forlængelse af det første spørgsmål, så må svaret på nr. 2 også blive det samme, nemlig at der ikke er nogen forskel, om det er den ene eller den anden etniske gruppe, som man diskriminerer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-04:
Den del af svaret er jeg naturligvis enig med ministeren i.
Der skal ikke være forskel på den måde, man bliver behandlet på.
Men selve kernen i de her to spørgsmål er jo sådan set, at vi kan dokumentere, at der er en gruppe af ansøgere, der ønsker en plads som kontorelev i Danmark, som bliver forfordelt.
Der bliver forskelsbehandlet på en dansk arbejdsplads.
Der er folk, som får at vide, at de ikke kan søge jobbet.
Formanden for Krifa, Søren Fibiger Olesen, siger ordret, at det ikke er muligt for danskere med dansk baggrund at søge de ledige stillinger, og det vil det ikke blive, før man har ansat 12 kontorelever med en anden etnisk baggrund end dansk.
Så der er jo helt elementært tale om forskelsbehandling.
Ministeren nævner, at man så bare kan rejse en sag ved Ligebehandlingsnævnet.
Som jeg sagde tidligere, kan man kun det, hvis man er part i sagen.
Men der er ikke nogen ansøgere, som er blevet sorteret fra, for de har ikke kunnet søge jobbet.
Ergo er de ikke part i sagen og kan ikke sende en sag ind til Ligebehandlingsnævnet.
Ovenikøbet er det sådan – det står også i det svar, jeg har fået fra ministeren – at der er tale om delt bevisbyrde i de sager, der måtte komme, og det, man i øvrigt kan få, hvis man skulle vinde en sag ved Ligebehandlingsnævnet, er, at man kan få en økonomisk kompensation.
Men det er jo ikke det, et ungt menneske, som søger en stilling som kontorelev hos Krifa i Århus, beder om.
Der synes jeg jo det grundlæggende er problematisk, at ministeren ikke gør andet end at trække på skuldrene og sige, at sådan er lovgivningen, og det kan der ikke gøres noget ved.
Det kan jeg ikke rigtig forstå, for mig bekendt er der hvert år mange love i Danmark, der bliver ændret – rigtig mange.
Mange af ændringerne sker på grund af EU-forordninger og -direktiver, og en masse af dem bliver også ændret på baggrund af ændret dansk lovgivning.
Her er så en sag, som jeg synes ministeren burde tage på sin kappe ved at sige, at her er der tale om bevidst forskelsbehandling af ansøgere.
Derfor skal den lov ændres, således at vi sikrer, at etniske danskere også har rettigheder til søge et ledigt kontorjob her i Danmark.
Christian Langballe (DF), 2015-02-04:
Det er i samme boldgade, og mit spørgsmål lyder: Hvorfor indfører regeringen ikke en virkelig intelligent kontrol og laver en egentlig grænsekontrol?