runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2013-11-14:
Jeg synes jo ærlig talt, at det minder lidt om Komiske Ali at høre Venstres ordfører.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at få et klart svar på: Hvad gjorde man fra Venstres side i 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 og 2011 for at gribe ind?
Som hr. Frank Aaen allerede var inde på, kom der jo faktisk nogle henvendelser også fra Rigsrevisionen.
Nu kan vi så høre fra Venstres ordfører, at man gjorde sig overvejelser.
Er det alt, hvad der kan komme op?
Jeg synes ærlig talt, at Venstres ordfører skulle skamme sig en smule.
Jeg synes, det er pinligt at høre, at Venstre nu bare tørrer hele ansvaret af sig.
Der sad Venstreskatteministre for bordenden hele vejen igennem 00'erne.
Derfor har Venstre et kæmpeansvar.
Jeg synes faktisk, at man skulle tage det ansvar på sig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-14:
Jeg må bare sige, at jeg ikke deler den opfattelse, som hr. Frank Aaen har, af, at man ikke gjorde noget.
Det var tilgangen, at når borgerne var beskyttet af skattestoppet, hvad skulle vi så bruge vurderingerne til?
Der var overvejelser, men desværre blev de så ikke ført endeligt ud i livet.
Men jeg må bare sige, at vores ønske jo netop var at sikre skattestoppet, og der var det en mulighed helt at afskaffe vurderingssystemet.
Frank Aaen (EL), 2013-11-14:
Jamen det er jo det rene sludder.
Det er den værste form for udenomspolitikersnak.
Vi ved jo fra Rigsrevisionens undersøgelse, at man i årevis fik at vide, at det her var galt, og man gjorde ikke noget.
Man satte ikke gang i at lave tingene om, man satte ikke gang i at betale folk tilbage, hvis de havde betalt for meget i skat.
Man tog bare og hev pengene ind.
Det er derfor, jeg synes, det er så hyklerisk, at man i dag så stiller sig op på den måde, som Venstre gør sammen med De Konservative og sammen med andre borgerlige partier, når man selv vidste, at det her var galt, og man ikke gjorde noget ved det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-14:
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at den store udfordring på det her område åbenbarede sig, da 2011-vurderingerne blev offentliggjort i marts 2012.
Da kom der en voldsom diskussion af, hvorvidt de vurderinger også havde sammenhæng med den virkelighed, som folk kunne se, når de sammenlignede med, hvad priserne var på ejendomme, der blev solgt.
Det er jo ikke ensbetydende med, at der ikke også var overvejelser tidligere, for det har hr. Frank Aaen ret i.
Der var overvejelser, og det arbejde blev så ikke gjort færdigt i forhold til helt at droppe det system, som vi havde, og i stedet for at lave et andet.
Og ja, det havde været rart, hvis vi var kommet i mål med det, men det gjorde vi så ikke.
Frank Aaen (EL), 2013-11-14:
Jeg skal nok vende tilbage, når jeg får ordet til min ordførertale.
Vi mener, at fejlene skal rettes, men at de skal rettes på et ordentligt grundlag og ikke bare et vilkårligt grundlag.
Men det, jeg ikke kan forstå, er, at den tidligere regering med skiftende Venstreskatteministre i årevis vidste, at det her var fuldstændig katastrofalt galt, at vurderingerne simpelt hen ikke passede, at der ingen sammenhæng var mellem vurderingerne og de reelle værdier, og at skattegrundlaget dermed var fuldstændig forkert.
Når man vidste det i årevis, hvorfor gjorde man så ikke noget?
Hvorfor rettede man ikke op, da man fik at vide, at tingene var forkerte?
Hvorfor har man bare ventet og så i dag stiller sig op som de sidste dages hellige?
Thomas Jensen (S), 2013-11-14:
Er der et parti, der har ansvaret for, at der er rigtig mange danskere, der har betalt for meget i boligskat, så er det Venstre.
Og hvis vi skal sætte navne på, er det hr. Kristian Jensen, tidligere skatteminister, hr. Peter Christensen, tidligere skatteminister, og hr. Troels Lund Poulsen, tidligere skatteminister.
Alle tre Venstreministre sad jo advarslerne overhørig.
Det, vi kan høre her i dag, er jo, at Venstres ordfører siger, at der har været overvejelser om at gå ind og afskaffe det her system eller ændre i ejendomsvurderingssystemet.
Jeg vil bare høre ordføreren her i dag: Hvis man har overvejelser om at ændre en lovgivning, skal man så ikke stadig væk overholde den gældende lovgivning, mens man sidder og grubler i Skatteministeriet og i Finansministeriet med nogle overvejelser om at ændre systemet?
Peter Christensen (V), 2013-11-14:
Er Enhedslisten enig i, at den ejendomsvurdering, der har været mest kritiseret og mest fejlbehæftet, blev sendt ud under Thor Möger Pedersen som SF-skatteminister?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål vedrører så at kigge lidt fremad.
Synes Enhedslisten, at indtil det nye ejendomsvurderingssystem måtte være på plads, skal man bare køre videre med den ejendomsvurdering, som er den mest fejlbehæftede og den mest kritiserede, og som blev til under en SF-skatteminister?
Frank Aaen (EL), 2013-11-14:
Det sagde jeg ikke, og det siger jeg ikke, og det mener vi ikke.
Vi mener bare, at man skal have et grundlag for at vurdere, hvem der har betalt for meget, og hvem der ikke har betalt for meget.
Det er da såre enkelt.
Hvis man vil rette op på en fejl, skal man først vide, hvad fejlen er.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Ja, det var jo afslørende, for så kom det frem, at Enhedslisten ikke ønsker at betale pengene tilbage helt tilbage til 2003 til de boligejere, der har betalt for meget i skat
, hvis såfremt ifald det på en eller en måde er for mange penge, eller hvordan skal man forstå det?
Det vil vi ikke med dette forslag.
Vi vil kun have de penge ud af statskassen, som er blevet opkrævet for meget hos skatteyderne, og det kan hr. Frank Aaen ikke tage stilling til nu, fordi hr. Frank Aaen ikke ved, om han vil betale så mange penge tilbage til skatteyderne.
Frank Aaen (EL), 2013-11-14:
Nej, men der var altså små 10 år – i hvert fald 8 år – hvor Venstre vidste, at det her var forkert, og hvor de havde ansvaret for Skatteministeriet.
Det kan godt være, man skal langt tilbage i den periode og sige, at der er sket en fejl, og så må man rette op på fejlen.
Vi siger bare, at vi ikke kan sige, at 2003 er udgangspunktet, før vi ved, hvordan virkeligheden ser ud.
Jeg ved godt, at Liberal Alliance har den opfattelse, at jo flere penge man kan hive ud af statskassen, jo bedre.
Det er ikke Enhedslistens opfattelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Jeg forstår simpelt hen ikke Enhedslistens begrundelse for at stemme imod beslutningsforslaget.
Enhedslisten siger, at der først skal tilvejebringes et grundlag for at vurdere, om boligejerne har betalt for meget i ejendomsskat, og hvilke boligejere der har det, før man kan beslutte, at pengene skal tilbagebetales.
Men beslutningsforslaget går jo ud på, at dette grundlag skal tilvejebringes af regeringen, og at der herefter skal ske tilbagebetaling tilbage til 2003.
Så Enhedslistens synspunkt er det, der er nedfældet i beslutningsforslaget, og dog stemmer Enhedslisten imod beslutningsforslaget.
Man kan jo ikke tænke, at der er anden grund, end at Enhedslisten ønsker at holde hånden under regeringen.
Frank Aaen (EL), 2013-11-14:
Der er blevet spurgt til, hvad Enhedslisten mener om det her forslag.
Vi kunne desværre ikke deltage i førstebehandlingen.
Sådan sker det nogle gange, at tidsplanerne skrider og der kommer andre møder, særlig i en periode, hvor vi har finanslovsforhandlinger.
Derfor var det så heldigt, at vi kunne få Socialdemokratiets ordfører til at nævne vores holdning til forslaget, og vi har også skrevet den i betænkningen, så vi har udtrykt os om det.
Jeg vil bare sige, at hvad angår, hvor langt man kan gå tilbage for at rette fejl, har vi hele tiden sagt, at bliver der begået fejl, tager man penge op af folks lommer på et forkert grundlag, som det er sket på det her område under skiftende Venstreskatteministre, skal folk jo have pengene tilbage.
Det giver sig selv.
Men man skal også beregne, hvem der har ret til at få penge tilbage, på et ordentligt grundlag.
Det har vi sagt hele tiden.
Man skal etablere et ordentligt grundlag for at vurdere, om folk har betalt for meget, før man kan begynde at betale tilbage.
Det synspunkt har vi stadig væk.
Det tager åbenbart tid at lave sådan et grundlag, og det skal vi forhandle med regeringen om, og der kommer et lovforslag på området, men selvfølgelig skal man kunne gå så langt tilbage, som der er mulighed for at gøre på et sagligt grundlag.
Det var vores holdning, det er vores holdning, sådan ser vi stadig på det.
Derfor stemmer vi nej til det her beslutningsforslag, men står ved, at folk, der tydeligvis har betalt for meget i skat, skal have deres penge igen.
Peter Christensen (V), 2013-11-14:
Det gør jeg gerne.
En af de ting, der fyldte på ejendomsvurderingsområdet, da jeg var skatteminister, var den sag, der vedrørte fradrag for grundforbedringer.
Det var en sag, der også omfattede rigtig mange borgere, der klagede.
Det håndterede vi.
Når man kigger på andelen af klager, der var, ser man, at det var en af de ting, der var hovedelementet i det.
Jeg står gerne ved især min egen tid som skatteminister, fordi det er mit ansvar, men derfor reagerer jeg også voldsomt på, at Socialdemokratiet skatteordfører kan stå på sin plads, antyde ulovligheder og derefter ikke have mandsmod nok til at gå op og tage en politisk debat både om det synspunkt og om, hvad man i øvrigt vil gøre for boligejerne fremadrettet.
Det ville klæde Socialdemokratiet at gøre det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-14:
Jeg tror altså, at ordførerens hukommelse er kort, for der var et beslutningsforslag i 2011, hvor et stort set enigt Folketing vedtog, at man skulle afskaffe det ejendomsvurderingssystem, som man kendte, med henblik på at cementere skattestoppet.
Hvis ikke jeg husker meget fejl, var SF med til at støtte det forslag, men da det samme forslag blev fremsat efter valget, gjorde man det ikke.
Det er da en sjov tilgang til historieskrivningen, men man kan selvfølgelig sige, at man jo også kunne have spurgt, hvorfor den tidligere skatteminister fra SF, hr. Thor Möger Pedersen, ikke reagerede, da jeg tilbage i marts 2012 spurgte om den 2011-vurdering, der blev offentliggjort der, som i allerhøjeste grad har vist sig at være stærkt problematisk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-14:
Jamen det er da fuldstændig klart, men hvis man ikke ønsker at have de her ejendomsvurderinger, skal man da lave det om.
Så skal man da ikke ignorere, at man i mange, mange år under adskillige Venstreministre har haft viden om, at der altså var et eller andet galt her.
Det er da en fuldstændig bizar logik, at fordi man er imod en bestemt måde at gøre det på, men vælger ikke at lave det om, så ignorerer man, at der er store fejl i ejendomsvurderingerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-14:
Det, der var bevæggrunden, var at sige, at når man har et skattestop, så der skal være tryghed omkring boligejernes økonomi, og hvorfor skulle man så blive ved med at have et tungt bureaukratisk ejendomsvurderingssystem.
Det var et politisk valg.
Det var jo ikke et spørgsmål om, om man skulle oplyse det ene eller det andet over for Folketinget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-14:
For ordførerens egen skyld og for ordførerens eget partis skyld synes jeg måske at man skal stoppe den diskussion om, hvorvidt det var ulovligt eller ej.
Det er blevet fastslået, hvad status er på det, af skatteministeren.
Men jeg kunne godt tænke mig at få lidt mere klarhed over, hvad ordføreren mener med, at fordi man havde et skattestop, så var der ikke så meget initiativ eller så meget vilje til virkelig at få ryddet op i det her.
Jeg vil gerne høre: Betyder det, at fordi der alligevel var et skattestop, der ligesom tog luften ud af det meste, så var der ingen grund til at få ryddet op, der var ingen grund til at orientere Folketinget fyldestgørende?
Er det sådan, jeg skal tolke det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-14:
Jeg kan så beklage over for hr. Thomas Jensen, at det lovforslag kan jeg ikke huske, så der bliver jeg svar skyldig.
Men jeg håber, at hr. Thomas Jensen går på talerstolen herefter og forklarer, hvad det var, han mente med den kritik, han kom med i sit første indlæg, for jeg er virkelig, virkelig forvirret.
Hr. Thomas Jensen siger, at der blev betalt for meget i skat i strid med loven.
Jamen så skal der ske en tilbagebetaling.
Så burde det her beslutningsforslag være fuldstændig overflødigt.
Hvis det virkelig er det, hr. Thomas Jensen mener, ja, så må jeg da sige, at så har jeg virkelig brug for, at han kommer herop og uddyber det i et ordførerindlæg.
Thomas Jensen (S), 2013-11-14:
Jeg spørger bare konkret til de oplysninger, som i særdeleshed hr. Kristian Jensen fik forelagt allerede i 2007, og hvorfor der ikke er blevet reageret på dem.
Der er jo ikke blevet rettet op på noget.
Man siger her på talerstolen i dag, at man har haft nogle overvejelser – at man har haft nogle overvejelser – og nu gør Venstre sig hellige her og siger, at der skal betales tilbage for alle årene.
Jeg har et helt konkret spørgsmål, og hvis ordføreren ikke kan svare sådan umiddelbart, kan ordføreren spørge manden i formandsstolen, nemlig hr. Bertel Haarder, der i sin egenskab af at være indenrigsminister i folketingssamlingen 2009-10 fremsatte et lovforslag, der hed L 65.
Kan ordføreren lige redegøre for, hvor lang tilbagebetalingshorisont Venstreregeringen havde over for de boligejere, der var blevet snydt for fradrag for forbedringer?
Bare kort og konkret: Hvor mange år ville Venstre gå tilbage i det lovforslag?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-14:
Jo, selvfølgelig skal man det.
Men der har jo ikke været nogen advarsler om, at man ikke overholdt loven.
Det, hr. Thomas Jensen siger, mener jeg da også står i skærende kontrast til det, skatteministeren har sagt.
Skatteministeren har sagt, at der ikke er foregået noget ulovligt.
Og nu bliver jeg virkelig forvirret, for hvis det, hr. Thomas Jensen siger,
er, at det, der er foregået, var ulovligt, såskal borgerne have pengene tilbage.
Så er det jo ikke til diskussion, så er pengene opkrævet i strid med loven, og så skal pengene betales tilbage.
Jeg må sige, at jeg er noget forundret over, hvad det er, Socialdemokratiet mener i den her sag.
Frank Aaen (EL), 2013-11-14:
Jeg har sagt det før, og jeg siger det igen: Når man kan konstatere, at der er sket en fejlagtig opkrævning af skat, skal folk have pengene tilbage, og det skal de have for de år, hvor man kan sige at der er sket en fejl.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Liberal Alliances forhold til budgetloven er jo lidt kompliceret, men jeg skal prøve at forklare det, så man kan forstå, hvorfor vi stemmer for det ene forslag til vedtagelse og ikke det andet.
Vi stemte imod budgetloven her i Folketinget, da den blev behandlet.
Det er ikke, fordi vi synes, det er dårligt med en styringsmekanisme over for den offentlige sektor og over for kommunerne.
Det synes vi tværtimod er godt.
Vi stemte imod med den begrundelse, at vi ikke ønskede at gennemføre en budgetlov i Danmark, som er pålagt os af EU.
Der er jo elementer af den budgetlov, som kommer direkte nede fra Bruxelles, og vi mener ikke, at Bruxelles skal bestemme, hvilken finanspolitik der skal føres i Danmark.
Vi står uden for eurozonen, så det giver ingen mening, at vi skulle være omfattet af de krav, som er til for at sørge for økonomisk disciplin inden for eurozonen.
Og vi ønsker, at vi skal stå uden for eurozonen også fremover, og derfor vil vi ikke underlægge os Bruxelles.
Men når vi så kommer her i dag og skal diskutere budgetlovens indhold, må vi jo sige, at vi synes godt om indholdet.
I en ideel verden – en måske ideel verden – ville kommunerne have fuldstændig råderet over deres egne penge og deres eget skattegrundlag, men sådan en ideel verden lever vi ikke i.
Hvis det er sådan, at en kommune sætter gang i massive nye offentlige udgifter i en periode, hvor der er opsving i økonomien, og så, når der kommer et bust i økonomien – når økonomien går ned og kommunen ikke længere har råd til alle disse offentlige udgifter – ikke får sparet på tingene og går fallit, så er det jo ikke sådan i Danmark, at så får kommunen bare lov til at sejle sin egen sø.
Så er det statens opgave at holde hånden under kommunen.
Sådan har vi besluttet
det skal være
, fordi vi ikke kan acceptere, at der i én kommune ikke er indtægter nok til at dække nogle udgifter, som Folketinget mener er nødvendige for at opretholde en vis velfærdsstandard.
Så på grund af den her sammenblanding af kommunal og regional og statslig økonomi bliver staten også nødt til at have en styring med kommunerne, fordi staten i sidste ende står som den, der skal dække kommunernes økonomi, hvis det går galt.
Selv om vi på grund af EU-diktatet ikke stemte for budgetloven, støtter vi op om budgetlovens indhold.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-14:
Jeg synes ikke, at den danske budgetlov har noget at gøre med euroen og den diskussion, der foregår dér.
Der kunne nogle af de her faglige organisationer jo også – og det gør de også – deltage i debatten om, hvad der sker med den halve milliard, som vi havde aftalt skulle bruges specifikt på det her område.
Så det handler rigtig meget om styring og planlægning og om at vænne sig til et nyt system, og det handler om, at kommunerne taler sammen, som ministeren var inde på.
Der kan være forskellige behov i forhold til, at nogle bruger lidt mere og nogle bruger lidt mindre.
Forskellen mellem højre og venstre i den her Folketingssal er jo, at højrefløjen vil have nulvækst, og vi sikrer en vækst på 0,6 pct. fremover.
Vi bruger flere penge, og det, at man aftaler, at man ikke må overskride de aftaler, man har lavet, har jo intet at gøre med, hvor mange penge man sætter af til offentlig vækst.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
SF og Enhedslisten er jo enige om at kritisere euroen og europolitikken for at være liberalistisk, og vi mener ikke, at vi kommer ud af krisen ved at spare, ved at forringe den offentlige velfærd.
Nu har vi så de offentligt ansattes organisationer, brugerorganisationer, der slår alarm og siger, at den budgetlov, vi har indført som et led i dansk tilpasning til europolitikken gennem finanspagten, fører til forringet velfærd, fører til fyringer.
Hvorfor tager SF ikke deres alarm seriøst?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-14:
Jeg synes, at det her er en vigtig diskussion, men lad mig slå ned på forskellige ting.
I en krisetid betyder det en stop go-politik, som ikke er sund, fordi besparelserne kommer til at ramme lidt tilfældigt og ramme meget hårdere, end hvis man kan planlægge længere tid, fordi der er styr på økonomien.
For det andet har vi jo netop, som jeg også var inde på i min tale, lavet en fleksibilitet, hvor det betyder, at man, hvis man har nogle uforbrugte midler, kan flytte det fra drift til anlæg, så man kan bruge pengene til f.eks. at få renoveret en skole, der trænger til det.
For det tredje er det kommunernes ansvar, og det er KL's ansvar, som koordinerende enhed at sikre, at de penge bliver brugt, fordi beskæftigelsen er lavere, end den ellers kunne være, fordi der er uforbrugte milliarder ude i kommunerne.
Som ministeren også var inde på, kræver det tid at lære et nyt system at kende, og KL har også taget den opgave på sig at sikre koordination, i forhold til at kommunerne samlet set bruger de penge, de skal, og som de har aftalt – hverken mere eller mindre.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Tak for det.
Nu er den økonomiske realitet, at Danmark er i krise, som SF jo påpeger, at der er en arbejdsløshed, og hvor vi kan se, at den budgetlov, der er blevet lavet, fører til, at kommunerne er fri for sanktioner, har flere penge i kommunekasserne, end de behøvede at have, men der er færre varme hænder til at tage sig af borgerne.
Vi kan se FOA, vi kan se BUPL, vi kan se forældreorganisationer slå alarm og sige, at det her fører til fyringer, det fører til arbejdsløshed, det fører til forringet velfærd.
Burde vi ikke lige præcis sikre borgerne velfærd, sikre, at der er arbejdspladser i en tid med krise, og burde det ikke være en mulighed, som kommunerne kunne vælge?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-11-14:
Det er jo velkendt for alle herinde, at budgetloven er vedtaget, så den træder i kraft næste år.
Og det er den, fordi regeringen ikke bare vil stå og se passivt til, mens økonomien skrider.
Det er det, vi sætter i værk nu.
En budgetlov med udgiftslofter over statens, kommunernes og regionernes budgetter for 2014 og 4 år frem er en realitet.
Niveauerne for udgiftslofterne i de kommende år ligger i forlængelse af den vækstplan, der blev aftalt tidligere på året.
Baggrunden for loven er også velkendt.
Dansk økonomi stod og står fortsat over for store udfordringer.
Det er derfor, at regeringen fra starten har lagt så afgørende vægt på at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Det betyder bl.a., at der skal være styr på de offentlige finanser, og derfor blev budgetloven gennemført.
Op igennem 00'erne så vi overskridelser af de offentlige budgetter og et større forbrug end aftalt, og det er selvsagt ikke holdbart i længden.
Overforbrug fører til besparelser i den anden ende og til besparelser, der kan ramme tilfældigt, og som ikke er særlig kloge.
Det sætter vi en stopper for.
Nogle vil mene, at udviklingen er gået en anden vej, altså at det ikke er overforbrug, men underforbrug i det offentlige, især i kommunerne, der nu er problemet, og at budgetloven derfor er overflødig.
Det er jeg ikke enig i.
Lad mig sige det klart og tydeligt: Et underforbrug i kommunerne, som vi har set det, er bestemt ikke ønskværdigt.
Kommunerne er en vigtig spiller, når det kommer til at sikre vækst og beskæftigelse, og derfor er det afgørende, at politikerne i kommunerne i sidste ende bruger de penge, der er aftalt med regeringen.
Når de ikke gør det, betyder det noget for den offentlige beskæftigelse, og det betyder noget for de velfærdsydelser, som danskerne mødes med i dagligdagen.
Det skal vi have stoppet, men det handler ikke om budgetloven.
Det handler om at støtte kommunerne i at bruge de penge, der er aftalt.
Fra regeringens side er der hjulpet til med at bløde op på de økonomiske sanktioner i kommunerne fra og med næste år.
I praksis er der gjort to ting.
Der er sikret mere fleksibilitet og et mere retfærdigt sanktionssystem.
For det første har vi skabt større fleksibilitet med det, der er afsat til anlæg, og det, der handler om drift, altså lønninger, varekøb m.v.
Kommunernes regnskab under et skal selvfølgelig stadig væk overholdes.
Kommunerne skal selvfølgelig overholde de aftaler, der er indgået med regeringen, men hvis de har fastlagt et måske lidt forsigtigt budget for næste år, skal de ikke straffes for det.
Det er nogle væsentlige, afgørende ændringer, som forhåbentlig får en positiv betydning for de velfærdsydelser, som kommunerne tilbyder borgerne.
Så alt i alt anerkender jeg ikke, at budgetloven begrænser kommunernes mulighed for at sikre velfærdsydelser, men gerne, at andet kan medvirke til det, og det får vi nu gjort noget ved.
Og jeg anerkender slet ikke, at budgetloven skulle være overflødig.
Den vil tværtimod sikre stabilitet i økonomien og velfærdsydelserne i årene, der kommer.
Andreas Steenberg (RV), 2013-11-14:
Formålet med budgetloven er, at man skal holde budgettet, hverken mere eller mindre.
Derfor er det selvfølgelig en udfordring, at man heller ikke bruger de penge, man har, og derfor er opfordringen fra regeringen jo også meget klar, som det også fremgik af økonomi- og indenrigsministerens besvarelse af forespørgslen her, nemlig at man bør bruge de penge, som man har fået, ikke mere og heller ikke mindre.
Det er regeringens mål, og vi arbejder selvfølgelig med KL og regionerne om, hvordan vi kan opfylde det mål, for meningen er ikke, at man skal bruge færre end de penge, man har fået, meningen er, at man skal bruge de penge, man har fået.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-11-14:
Men realiteten er jo den, at man bruger mindre end det, man kan og må, fordi man er bange for sanktioner.
Jamen det er da fint, men jeg spurgte, hvorfor man ikke lytter, for kommunerne siger, at det er et problem, de offentligt ansattes organisationer siger, at her er et problem.
Er det at lytte, hvis man bare siger, at alting er godt, når der bliver slået alarm fra dem, der ved, hvad det handler om, fra dem, der ved, hvad realiteten er for de danskere, der har brug for den velfærd, som bliver forringet som følge af budgetloven?