runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Som jeg lige har sagt, da jeg besvarede et næsten identisk spørgsmål, som dog ikke omhandlede Nyborg Kommune og Fyn og øerne, men derimod Hørsholm Kommune og Helsingør Kommune, så er det faktuelt forkert, at vi skulle have afskaffet ældremilliarden.
Kommunerne vil også i 2016 få tilført 1 mia. kr. ekstra.
Det ønske fra kommunerne har vi lyttet til fra regeringens side, og vi har også imødekommet det.
Vi mener, at kommunerne skal have mulighed for at prioritere kernevelfærden ved at kunne ansætte ekstra personale og igangsætte gode initiativer, som kommer borgerne til gavn, frem for at bruge pengene på at søge puljer og skrive ansøgninger og administrere.
Overførslen af ældremilliarden til bloktilskuddet medfører, ja, at der vil være nogle fordelingsmæssige konsekvenser mellem kommunerne, hvilket eksempelvis i forhold til Fyn betyder, at Nyborg Kommune får en lille smule mindre, mens Odense Kommune får noget mere.
Men det er vigtigt at holde fast i, at det forhøjede bloktilskud indgår i udligningen mellem kommunerne – det er jeg sikker på at spørgeren er meget bekendt med – for i fordelingen heraf bliver der jo også taget hensyn til forskellene i kommunerne i forhold til alderssammensætning og sociale forhold i øvrigt.
Erik Christensen (S), 2015-10-21:
Jeg må gå ud fra, at man, da man i sin tid vedtog ældremilliarden i Folketinget, som ministeren gjorde rede for tidligere, var enige om, at den i 2014 og 2015 skulle udmøntes som en ældremilliard til kommunerne ud fra antallet af ældre.
Nu gør man så det, at man giver den ud fra bloktilskudsprincipperne, og det betyder altså, hvis man nu tager Fyn som eksempel, som jeg nævnte her, at det så kun er Odense Kommune, der sådan set får flere penge, i forhold til at man deler ud efter bloktilskudsprincippet, og alle andre kommuner får mindre.
Så hvordan hænger det sammen, at de andre ældre i de andre fynske kommuner sådan set skal være med til at betale for, at Odense Kommune nu får nogle flere penge at løfte ældreplejen for?
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Jeg synes jo altid, det er interessant, når et folketingsmedlem, som oven i købet har en meget betydelig og fremtrædende fortid i det kommunale landskab som borgmester i en dansk kommune, synes, det er forkert, at regeringen har lyttet til kommunerne.
For det plejer at være sådan, at borgmestrene synes, at regeringen lytter for lidt til kommunerne.
Regeringen har lyttet i det konkrete tilfælde ved at efterkomme kommunernes ønske om at få ældremilliarden ud over blokken.
Vi har i tillæg hertil også klart fremsat et finanslovsforslag, hvori vi foreslår en konkret opprioritering af især ældre patienter og demente, så vi kan sætte ind med en yderligere indsats på de områder.
Pernille Schnoor (S), 2015-10-21:
Jeg vil lige sige, at jeg ikke er medlem af kommunalbestyrelsen i Hørsholm længere, og mit spørgsmål gik både på Helsingør og Hørsholm.
Det er rigtigt, at der er nogle, der får glæde af det, mens andre kommer til at bøde for den nye omlægning.
Helt konkret vil jeg gerne vide, om ministeren kan garantere, at de her nye og vigtige tiltag, som kommunerne har indført med ældremilliarden, og som de ikke har haft økonomi til før, eksempelvis aktiviteter for demente og pårørende, ikke går tabt med omlægningen af ældremilliarden til bloktilskuddet.
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Altså, regeringen går ikke ind for besparelser på ældreområdet, og det er derfor, vi netop har fremlagt et ambitiøst finanslovsforslag, hvor vi prioriterer kernevelfærden, sundhed og ældre.
Det er et løft, der ligger ud over det niveau, som den tidligere regering havde lagt for dagen.
Af de penge ønsker vi særlig at prioritere indsatsen over for ældre patienter, f.eks. patienter, der i dag ligger på gangene på hospitalerne, og prioritere indsatsen i forhold til mennesker med demens og deres pårørende for at kunne give dem en bedre støtte.
Det er derfor, vi bl.a. foreslår at lave en national handlingsplan i forhold til demens.
Jeg har igennem de seneste år savnet, at demensområdet har været prioriteret, og der har ikke været en national handlingsplan.
Den trænger vi til at få nu, fordi den gamle plan fra den tidligere VK-regering er udløbet, og vi foreslår at afsætte knap 0,5 mia. kr. ekstra lige præcis til demensområdet.
Erik Christensen (S), 2015-10-21:
Hvordan vil ministeren sørge for, at ingen af vores ældre her i Danmark kommer til at opleve et ringere kommunalt serviceniveau i de kommende år som konsekvens af regeringens omprioriteringsbidrag, sådan som 89 pct. af borgmestrene ellers giver udtryk for?
Skal jeg forstå ministerens svar således, at ministeren ikke anerkender, at omprioriteringsbidraget vil betyde forringelser på velfærdsområderne og dermed også ældreområdet?
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Lad mig starte med at slå fast, at ældre borgere i Danmark naturligvis skal have den hjælp, de har behov for, og den hjælp, som kommunerne leverer, skal selvfølgelig matche den enkelte ældres behov.
Det følger af servicelovens regler, som alle landets kommuner er forpligtet til at følge.
Det er regeringens klare prioritering, at der skal ske et løft af ældreområdet.
I det finanslovsforslag, vi har lagt frem her for nylig, lægger vi op til at prioritere netop demente og ældre patienter med yderligere 2 mia. kr. ekstra over de næste 4 år.
Vi vil konkret bl.a. afsætte 0,5 mia. kr. ekstra til at kunne lave en national handlingsplan for demens, vi vil gennemføre en handlingsplan for ældre medicinske patienter – alene til den lægger vi op til at prioritere knap 1 mia. kr. ekstra over de næste 4 år – og endelig vil vi prioritere en bedre pleje og behandling af de svageste ældre ved bl.a. at få faste læger ude på plejecentrene.
Erik Christensen (S), 2015-10-21:
Tak for svaret.
Men jeg kan forstå på svaret til den tidligere spørger, at når der skal sættes ekstra penge af til ældreområdet, skal de gives over blokken, så derfor kan man jo ikke garantere, at pengene kommer de ældre til gode.
Lad os tage udgangspunkt i, at når omprioriteringsbidraget er fuldt udmøntet i 2017, 2018 og 2019, er det altså 2,4 mia. kr. mindre, kommunerne får at drive deres service for.
Og 89 pct. af landets borgmestre svarer, at det vil betyde nedskæringer og besparelser på kernevelfærden og afskedigelse af kommunalt ansatte.
Så med andre ord vil regeringens økonomiske politik betyde færre varme hænder på ældreområdet ude i kommunerne.
Og med min baggrund både som socialudvalgsformand og som borgmester kan jeg uden at ryste på hånden sige, at der allerede løbes rigtig stærkt i ældreplejen ude i kommunerne.
Og det er min klare opfattelse, at med besparelser på 2,4 mia. kr. i kommunerne hvert år i årene 2017, 2018 og 2019 vil det betyde, at omsorgsopgaver som eksempelvis det at have tid til at drage omsorg for de ældre vil der simpelt hen ikke være tid og økonomi til.
Venstres finansordfører, hr. Jacob Jensen, står jo også ved, at regeringens ønske med omprioriteringsbidraget er at kunne prioritere en større del af pengene fra Christiansborg, og så kan man frygte, at det måske bliver de ældre, der kommer til at betale for regeringens ønske om skattelettelser.
Det er selvfølgelig helt legitimt politisk, at man fra Venstres side ønsker at tage penge fra kommunerne for at få penge til andre områder, som tilsyneladende er mere væsentlige for Venstre end at tage sig ordentligt af de ældre ude i kommunerne.
Men så synes jeg også, det vil være mere anstændigt, at man fra Venstres side så også meldte klart ud, at man ønsker at skære på velfærden for f.eks. at få plads til skattelettelser.
Men mener ministeren, at eksempelvis den konservative borgmester Michael Ziegler tager helt fejl, når han udtaler, at regeringens såkaldte omprioriteringsbidrag vil betyde besparelser på ældreområdet?
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Altså, hvis spørgeren allerede på forhånd kender udfaldet af de økonomiforhandlinger, der måtte komme mellem staten og kommunerne for henholdsvis 2017 og 2018, er det jo interessant, hvad vi kan lægge til grund.
Men det tror jeg ikke spørgeren kender udfaldet af, for de økonomiforhandlinger har ikke været afholdt endnu.
Det har til gengæld økonomiforhandlingerne for 2016.
Her har vi imødekommet det ønske, som kommunerne selv har haft, nemlig at få ældremilliarden ud over blokken.
Vi har dermed lyttet til kommunerne, og det jeg troede egentlig spørgeren var interesseret i, altså at man fra regeringens side efterkom det, når det gjaldt spørgsmål om udmøntning af ældremilliarden.
Vi har i tillæg hertil sørget for nu at præsentere et forslag til en finanslov, hvor vi i den grad lægger op til at prioritere ældre- og sundhedsområdet – ovenikøbet med en prioritering, som ligger ud over det niveau, som den socialdemokratisk ledede regering lagde op til.
Erik Christensen (S), 2015-10-21:
Jeg skal læse spørgsmålet op: Hvordan vil ministeren sørge for, at ingen af vores ældre her i Danmark kommer til at opleve et ringere kommunalt serviceniveau i de kommende år som konsekvens af regeringens omprioriteringsbidrag, sådan som 89 pct. af borgmestrene ellers giver udtryk for?
Men anerkender ministeren, at det er sådan, at alle andre kommuner på Fyn end Odense får færre penge til at løfte ældreområdet i det kommende år?
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
For 2016 er der lavet en økonomiaftale med kommunerne, som betyder, at vi har efterkommet kommunernes ønske om at lægge ældremilliarden ud i blokken.
Vi har lyttet til kommunerne.
Jeg har en klar forventning om, at landets kommuner også bruger pengene på ældreområdet, og vi har i tillæg hertil også præsenteret et forslag til en finanslov, hvor vi i den grad lægger op til at styrke indsatsen over for ikke mindst de ældre medicinske patienter og de demente.
Det er de to områder, som jeg gerne vil fremhæve i forhold til nogle steder, hvor der virkelig er et behov for en styrket indsats, ikke mindst ude i kommunerne, og hvor vi nu også fremsætter forslag til en finansiering, der kan sikre, at vi kan give demente og deres pårørende en bedre hjælp, en bedre støtte og en bedre pleje, samtidig med at vi sætter ind over for de ældre medicinske patienter.
Det er klart, at når man går fra én fordelingsmæssig nøgle til en anden, betyder det, at det giver nogle mindre konsekvenser imellem dem.
Det betyder i det konkrete tilfælde, som jeg nævnte i min indledende besvarelse, at Nyborg Kommune får en lille smule mindre, mens Odense Kommune får noget mere.
Jeg kunne også nævne eksemplet fra den foregående spørger fra spørgerens eget parti, som tilsyneladende var meget utilfreds med, at Hørsholm Kommune fik lidt mindre, mens stort set alle vestegnskommunerne fik mere, og det var åbenbart også galt.
Hvordan kan vi få brugt pengene på varme hænder i stedet for på kolde hænder?
Det ønske fra kommunerne har vi imødekommet, og jeg synes, det er påfaldende, hvis en tidligere borgmester synes, at det er problematisk, at vi har lyttet til kommunerne selv.
Der skal man jo netop medtage den lægefaglige vurdering.
Medmindre spørgeren synes, at vi skal til at lave en lov, hvor vi indfører nogle faste godtgørelsesbeløb for rejser til udlandet, uanset hvor man tager hen, hvem man rejser med og uanset udbuddet af flybilletter eller særlige konkrete transportbehov for nogle familier, men ikke for andre familier, har jeg meget svært ved at se, hvordan vi kan lave en lov, hvis ikke ønsket er, at det altid skal ske ud fra en konkret og individuel vurdering.
Betyder det så, at der ikke altid vil være risiko for, at der kan ske en fejl i den vurdering?
Nej, vi har ikke et fejlfrit system, og det er også derfor, vi har mulighed for via en klageinstans at indbringe afgørelsen og dermed også få efterprøvet den.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-10-21:
Jeg synes bare ikke, der er nogen form for imødekommenhed fra ministerens side over for de her familier, som oplever en klar ulighed mellem den ene regions og den anden regions beslutninger.
Så siger ministeren, at de her familier jo kan klage.
Ja, men hvilken situation er det, de her familier er i, har været i?
Vi ønsker fra socialdemokratisk side, at vores system rettes til, så man lytter til patienterne og de her svage.
Jeg synes, når ministeren taler om at udligne geografisk ulighed og lidt har kniven på regionernes strube, at ministeren mere er optaget af det end af at hjælpe de personer, der oplever ulighed i vores sundhedsvæsen.
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Jeg kan tilføje, at ministeren ikke føler, at hun holder kniven på landets regioners strube.
Jeg tror heller ikke, at de synes, at de holder den op mod mig.
Jeg er meget, meget optaget af, at vi bekæmper geografisk ulighed inden for sundhed i Danmark, så det bl.a. ikke er ens postnummer, der afgør, hvilken behandling man kan få, og hvor hurtigt man kan få den.
Det skal ikke være afgørende, om man bor i Region Syddanmark, eller om man bor i Region Hovedstaden.
Jeg synes samtidig, det er vigtigt, at vi i vores lovgivning hele tiden vurderer de enkelte mennesker i stedet for at skære alle over én kam.
Det er derfor, der er behov for en individuel vurdering, og jeg synes, det er en lille smule let at sige, at man gerne vil være med til at kritisere, men man vil ikke komme med en konkret løsning på, hvad der kan være svaret, hvis vi ikke skal lave en individuel vurdering.
Er det, at der skal være en fast transportgodtgørelse, uanset hvilken rejseform man skal benytte sig af?
Det mener spørgeren jo heller ikke er hensigtsmæssigt, så derfor vil jeg meget gerne diskutere det her konstruktivt, men så skal det også være med reelle praktiske løsningsmuligheder.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-10-21:
Mener ministeren, at det er realistisk for fødeafdelingerne i Region Nordjylland at leve op til Sundhedsstyrelsens anbefalinger for svangreomsorgen, når nu Venstreregeringen alligevel ikke vil tildele de nordjyske afdelinger de over 7 mio. kr. i 2016 til et kvalitetsløft og mere sikre fødsler, som de ellers var blevet tildelt efter finanslovsforhandlingerne sidste år?
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Tak til hr. Flemming Møller Mortensen, der spørger, om jeg vurderer, at det er realistisk, at fødeafdelingerne i Region Nordjylland lever op til Sundhedsstyrelsens anbefalinger for svangreomsorgen.
Man kan jo egentlig gøre det meget kort og klart, for det korte svar på spørgsmålet er, at ja, det forventer jeg.
Jeg forventer det klart af Region Nordjylland, ligesom jeg forventer det af landets øvrige regioner.
Der er ikke nogen tvivl om, at et godt sundhedsvæsen ligger både mig og regeringen meget på sinde.
Det omfatter naturligvis også tryghed og sikkerhed på landets fødeafdelinger.
Derfor er det også afgørende, at regionerne lever op til deres ansvar for at drive sygehusene, og at de sørger for, at de nødvendige ressourcer er til stede på de enkelte sygehusafdelinger, herunder også på fødeafdelingerne.
Det har jeg en klar forventning om at alle regioner politisk står vagt om.
Regionerne har jo et ansvar for at udnytte kapaciteten mellem fødestederne bedst muligt på tværs og for at organisere sig sådan, at de sørger for rimelige arbejdsforhold for jordemødrene og rimelige forhold for patienterne, for alle fødende skal naturligvis føle sig trygge.
Det er rigtigt, at vi har valgt at prioritere anderledes i forhold til øremærkede midler til fødegangene end den tidligere regering.
Men samlet set sørger vi jo for, at regionerne nu får et løft på sundhedsområdet og en prioritering af sundhedsområdet, som altså ligger ud over den prioritering, som spørgerens eget parti lagde for dagen, da man var i regering.
Vi har i 2015 sørget for, at regionerne nu har fået tilsagn om tilskud på i alt 34,5 mio. kr. til et løft af kvaliteten på fødeafdelingerne, og i forhold til det kommende år lægger vi i regeringen op til at løfte sundhedsområdet med 2,4 mia. kr. ekstra i 2016.
Inden for den ramme har regionerne jo så et ansvar for at tage højde for udviklingen i netop deres region og sikre en prioritering, der afspejler de behov.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-10-21:
Ministeren svarer, nøjagtig som jeg havde forventet, men ikke som jeg havde håbet.
For ministeren svarer på, hvad der er ministerens forventning, men jeg spørger om, hvad der er ministerens vurdering.
Er det realistisk, at man uden nye midler i 2016 kan efterleve Sundhedsstyrelsens anbefalinger?
Ministeren siger, at det er ministerens forventning, men jeg spørger, om det er ministerens vurdering, at det er realistisk.
Det er jo bare et spørgsmål om ikke at ville svare på spørgsmålet, men det er måske også et spørgsmål om, at ministeren godt ved, at fødeafdelingerne er rigtig, rigtig klemte på ressourcer i forhold til at få tingene til at hænge sammen, sådan at kvaliteten og patientsikkerheden er så meget i højsædet, at man faktisk efterlever Sundhedsstyrelsens anbefalinger.
Jeg kan sige, at ministeren jo har fundet anledning til meget sent at udmønte de midler, som den tidligere regering og flertallet havde afsat i indeværende år, altså i 2015.
Der er blevet bibragt meget stor usikkerhed og utryghed om også de penge.
Men én ting er sikker, og det er: Venstreregeringen har ingen nye penge med til fødeafdelingerne fra den 1. januar 2016.
Jeg spørger igen ministeren: Er det ministerens vurdering, at de tre fødesteder i Nordjylland kan efterleve Sundhedsstyrelsens anbefalinger til svangreomsorg uden at få tilført nye midler?
Mener ministeren, at det er realistisk for fødeafdelingerne i Region Nordjylland at leve op til Sundhedsstyrelsens anbefalinger for svangreomsorgen, når nu Venstreregeringen alligevel ikke vil tildele de nordjyske afdelinger de over 7 mio. kr. i 2016 til et kvalitetsløft og mere sikre fødsler, som de ellers var blevet tildelt efter finanslovsforhandlingerne sidste år?
Ministeren siger, at ministeren godt kan se, at der kan være situationer, der vækker forundring.
Ja, det er der – og ikke blot forundring, men total uforståenhed.
Jeg tror, at mange af de her familier har oplevet, at det ikke er et spørgsmål om, hvad der bliver anbefalet lægefagligt som værende det bedste for barnet og måske endda helhedsorienteret for familien, men et spørgsmål om, at regionen sidder og vægter og vurderer, hvad den synes er rigtigt.
Derfor synes jeg, det er et meget svagt svar fra ministeren.
Ministeren vil ikke prøve at gøre noget for at skabe større lighed, større entydighed, få lagt større vægt på, at det er den sundhedsfaglige, lægefaglige vurdering, som skal slå igennem, når et barn eksempelvis sendes til USA og der skal træffes beslutninger om, hvilke vilkår familien skal være derovre på.
Erik Christensen (S), 2015-10-21:
Det, borgmesteren synes er påfaldende, er – for jeg går ud fra, at ældremilliarden var tænkt sådan, at man ville løfte ældreområdet i alle kommuner – at det, der så sker nu, ved at man bruger nogle andre tildelingsprincipper, nemlig bloktilskudsprincipperne, er, at der er kommuner, der har færre penge til at løfte ældreområdet, end de havde i går.
Det synes jeg jo er en lille smule problematisk.
Og så har du ret i, at kommunerne gerne vil have pengene over bloktilskuddet i stedet for som puljer, men hvis Folketinget ønsker – og det går jeg ud fra er det, vi ønsker som Folketing – at løfte ældreområdet generelt i hele landet, så er det her jo et tilbageskridt.
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Altså, landets kommuner havde en ældremilliard i går, og det har de også i 2016.
Men de får også mere end det.
De har nu fået en regering, som har prioriteret sundheds- og ældreområdet massivt ved at fremsætte et forslag til en finanslov, hvor vi løfter området med 2,4 mia. kr. ekstra i 2016.
Det er en prioritering af sundheds- og ældreområdet, som ligger ud over det, som spørgerens eget parti lagde frem, da man var i regering, og da man fremlagde sit forslag til, hvordan man syntes at man skulle bruge pengene i 2016.
Så hvis vi snakker sundhed og ældre, er det et fremskridt og ikke et tilbageskridt, at der nu kommer flere penge til de områder.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-10-21:
Tak for det.
Hvordan synes ministeren at det stemmer overens med ministerens erklærede kamp mod geografisk ulighed i sundhed, at hun nægter at gøre noget ved det forhold, at forældre i forskellige regioner er stillet vidt forskelligt i forhold til at få økonomisk hjælp efter sundhedsloven i form af befordringsgodtgørelse, overnatningsgodtgørelse og time- og dagpenge, når deres kræftsyge barn skal under behandling i udlandet?
Hvordan synes ministeren, at det stemmer overens med ministerens erklærede kamp mod geografisk ulighed i sundhed, at hun nægter at gøre noget ved det forhold, at forældrepar i forskellige regioner er stillet vidt forskelligt i forhold til at få økonomisk hjælp efter sundhedsloven i form af befordringsgodtgørelse, overnatningsgodtgørelse og time- og dagpenge, når deres kræftsyge barn skal under behandling i udlandet?
Sophie Løhde (V), 2015-10-21:
Tak til spørgeren.
Når et lille barn bliver alvorligt syg af kræft, skal vi selvfølgelig sørge for at stille den bedst mulige behandling til rådighed.
Hvis vi ikke kan tilbyde behandling herhjemme i Danmark, skal barnet naturligvis have tilbud om behandling i udlandet.
Retten til at få far eller mor eller, hvis det er nødvendigt, dem begge to med på rejsen betyder i praksis en ret til at kunne få økonomisk hjælp.
Den region, som man som familie bor i, skal nemlig udbetale timeog dagpenge og overnatningsgodtgørelse, hvilket sker efter nogle helt faste satser, som Finansministeriet fastsætter hvert år.
Og så skal regionen betale godtgørelse for familiens udgifter til transport med det befordringsmiddel, som efter forholdene er det billigst forsvarlige.
Regionen skal dermed, når det gælder størrelsen på befordringsgodtgørelsen, se på den konkrete sags helt særlige omstændigheder.
Hvad er så den billigst forsvarlige transportløsning i den konkrete sag, når det holdes op imod den konkrete families situation?
Jeg har umiddelbart svært ved at se, at vi kan varetage borgerens behov på en anden og samlet set mere hensigtsmæssig måde, medmindre spørgeren altså mener, at vi skal til at indføre helt faste godtgørelsesbeløb for rejser til udlandet, som ikke skal tage højde for eksempelvis udbuddet af flybilletter, eller at der konkret kan være særlige transportbehov for nogle familier i forbindelse med behandlingen i udlandet.
Det har jeg svært ved at se for mig, men jeg vil gerne understrege helt klart, at jeg har en forventning om, at man ude i den enkelte region forholder sig konkret til den enkelte families situation, når man udbetaler befordringsgodtgørelse.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-10-21:
Tak for det.
Vi har jo heldigvis modige familier, der til trods for deres vanskelige situation med et kræftsygt barn rejser den her problemstilling om, at de oplever ulighed.
Eksemplet kan være, at fire-fem danske familier med kræftsyge børn sidder på et patienthotel i USA.
De oplever umiddelbart, at deres situationer er næsten identiske, men når de kommer til at tale om det, finder de ud af, at den ene region har givet vilkår og forhold og hjælp på én måde, mens en anden og tredje region har gjort det på hver deres måde.
Når nu ministeren siger, at det skal være regionens vurdering i den individuelle sag, et skøn over, hvad den enkelte familie skal have, så rejser jeg som Socialdemokraternes sundhedsordfører det her problem, jævnfør det, der er ministerens udtalte holdning til, at man skal fjerne geografisk ulighed.
Der er eksempelvis familier, der af lægen har fået at vide, at det vil være meget hensigtsmæssigt barnets situation taget i betragtning, at de ikke kører med taxa, men at de lejer en bil i USA, fordi det nedsætter smitterisikoen for barnet, som er i en meget skrøbelig situation.
Én region kan følge lægens anbefaling, mens en anden region ikke gør det.