runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2009-02-06:
Jo, men en ting er, hvis det er private, der går ud og udbyder noget og dér tager firmaer ind, der vil underbetale deres ansatte.
Det er én ting, og det må fagbevægelsen så håndtere.
Men det skulle ikke gerne være sådan, at det offentlige går ind og begynder at underbyde løn- og arbejdsvilkår.
Det er da dybt urimeligt, ikke alene over for de ansatte, det går ud over, men da i høj grad også over for de firmaer, det går ud over.
Vi havde hele diskussionen i forhold til Samaritten om overenskomster og prislejet dér osv., så jeg kan ikke helt forstå, at hr. Erling Bonnesen ikke, også hvis han ser det fra virksomhedernes synspunkt, vil sige, at når det offentlige sender noget i udbud, skal man gå forrest for at sikre, at det foregår på lige vilkår, at man ikke dér går ind og skaber en fuldstændig unfair konkurrence.
Det er et spørgsmål om, hvorvidt der skal være en ordentlig konkurrence på samme løn- og arbejdsvilkår.
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Jo, men det er jo netop fra starten gældende, at det er danske løn- og arbejdsvilkår, der er gældende
Skulle der så opstå situationer, hvor det ikke er tilfældet, så er det også lige præcis sådan, at fagbevægelsen selv siger, at de så selv tager hånd om dem med de kampskridt og de muligheder, som de rent faktisk har, og det er også det, vi ser der sker i virkeligheden.
Eigil Andersen (SF), 2009-02-06:
Det, jeg egentlig gerne vil spørge Venstres ordfører om, er så: Er det ikke korrekt, at den danske arbejdsgiver vil blive udsat for en ubillig konkurrence, hvis det er sådan, at man ikke sikrer fra kommunens eller regionens side, at arbejdet bliver udbudt på danske løn- og arbejdsvilkår?
Det betyder faktisk, at både den danske arbejdsgiver og de bygningsarbejdere, der skal udføre arbejdet, har en fælles interesse i, at det fra starten, når arbejdet bliver udbudt, bliver slået fast, at her gælder danske løn- og arbejdsbetingelser.
Hvis vi nu har en dansk arbejdsgiver inden for bygge- og anlægsområdet, som har en overenskomst, og vedkommende er interesseret i at få et arbejde hos en kommune eller i en region, og der så er konkurrenter, f.eks. udenlandske firmaer, som ikke har overenskomst, og de så kommer med et lavere bud, har den danske arbejdsgiver så ikke en interesse i, at det i det udbud, der bliver lavet fra kommunens eller regionens side, bliver defineret af kommunen som arbejdsgiver, at her skal der altså aflønnes efter danske overenskomstforhold?
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Jeg har stor tillid til, at også når kommuner og regioner udbyder arbejde, de skal have udført, foregår det på danske løn- og overenskomstvilkår.
Og skulle det ikke være gældende, har man lige præcis Arbejdsretten til at tage sig af de spørgsmål.
Så jeg er helt tryg ved det system, vi har, og vi skal selvfølgelig også passe på det.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-06:
Jeg hørte ikke noget svar på spørgsmålene.
Hvem er det, man vil beskytte?
Altså, der er jo en lang række kommuner, der har gjort det, og det kan godt være, at det er ubekvemt for regeringen at skulle bede nogle Venstreborgmestre om som minimum at følge det, som staten kræver, når man laver offentligt udbud.
Hvorfor må de kommuner, der ikke allerede har gjort det, ikke blive stillet over for et krav om at gøre det?
Så var der det med niveauet.
Hvad er mindstelønnen i ILO-konvention nr. 94?
Jeg tror, at der er et pænt stykke op til det, som man kender inden for den kollektive overenskomst, i hvert fald på byggeområdet.
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Jeg synes, at det er nogle fine og gode intentioner, der ligger i ILO-konventionen.
Man skal forhindre social dumping, man skal sørge for gode løn- og arbejdsvilkår, og det lever man jo også fuldt op til i det danske samfund, netop baseret på den danske arbejdsmarkedsmodel.
Så man kan sige, at man faktisk kommer til at rokke ved tingene, hvis man siger ja til det her, og derfor synes vi selvfølgelig, at vi skal fortsætte med de gode intentioner og resultater, vi allerede har.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-06:
Når staten skal overholde nogle regler, hvorfor skal regionerne og kommunerne så ikke efterleve det samme?
Hvilke interesser har man i det?
Så vil jeg godt spørge, om Venstres ordfører vil oplyse, hvor meget ILO-konvention nr. 94 siger at man som minimum skal have i løn.
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Tak for det.
Den danske arbejdsmarkedsmodel sikrer et konkurrencedygtigt og omstillingsparat arbejdsmarked.
En af de vigtigste egenskaber ved den danske arbejdsmarkedsmodel er aftalesystemet.
Overenskomster skal ikke bestemmes ovenfra af staten, men af arbejdsmarkedets parter.
Det er et over 100 år gammelt system, det er en ordning, som virker fint, og den skal vi naturligvis passe på og bevare.
Med dette beslutningsforslag kræver SF, at staten nu ved lov skal forpligte kommuner og regioner til at leve op til de krav, der er i overensstemmelse med ILO-konvention nr. 94.
Jeg tror, at alle her i salen er enige i intentionerne i ILO-konventionen.
I Venstre lægger vi stor vægt på ILO-konventionen som grundlag for samme løn- og arbejdsvilkår for i øvrigt tilsvarende arbejde, og vi synes også, at der fint bliver levet op til denne konventions intentioner.
Venstre lægger samtidig vægt på den danske arbejdsmarkedsmodel, herunder aftalesystemet.
Så kort og godt: ILO-konventionen skal ikke gøres til lov.
Og med ændringerne i udstationeringsloven har vi netop sørget for at bevare den.
På dette grundlag afviser Venstre beslutningsforslaget fra SF.
Line Barfod (EL), 2009-02-06:
Jeg kan forstå, at hr. Bent Bøgsted siger, at Dansk Folkeparti er enig i intentionen om, at det offentlige ikke skal gå ud og være med til at underbyde løn- og arbejdsvilkår.
Hvis Dansk Folkeparti vil stemme for det her forslag, vil der være flertal for det.
Derfor er det jo ret væsentligt, om Dansk Folkeparti faktisk også vil gøre sine pæne ord til handling.
Jeg er enig i, at de selvfølgelig burde følge konvention og henstilling, men det er der altså eksempler på at de ikke gør.
Så vil Dansk Folkeparti rent faktisk leve op til de pæne ord, eller fremsætter man kun forslag, når man regner med, at man ikke kan få flertal for dem og dermed ikke bringer regeringen i mindretal?
Jeg kan forstå, at Venstre og hr. Erling Bonnesen er fuldstændig enige i intentionen med forslaget.
Man er enig i, at sådan ønsker man at det skal være.
Så er det kun et spørgsmål om, hvorvidt det skal være i form af en henstilling eller det skal være i form af en lov.
På alle mulige andre områder laver Venstre jo masser af regulering af kommunerne og har ikke tiltro til, at kommunerne selv kan sørge for at regulere tingene.
Man har f.eks. ikke tiltro til, at kommunerne kan sikre nogle ordentlige budgetter, kan sikre, at de bruger pengene på en ordentlig måde osv.
Det bliver detailreguleret.
Hvad er så baggrunden for, at Venstre ikke mener, at man skal regulere noget så væsentligt, som at det offentlige ikke må gå forrest med hensyn til at underbyde på løn og arbejdsvilkår?
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-06:
Det, der ligger i det her, er, at jeg gerne vil være sikker på, at vi ikke laver en unødvendig lovgivning, hvis der er noget, der gælder i forvejen.
Allerede nu kan jeg forstå, at det, der er vedtaget i L 36, ikke er godt nok, for man skal have lavet noget nyt, der gør, at udenlandske arbejdstagere skal overholde lovgivningen.
Derfor er det også nødvendigt at få undersøgt den her konvention.
Er den god nok, som den er?
Er det den, vi skal se på, så vi kan få den til at virke, som den er?
Eller ender det med, at den er total ligegyldig og vi skal have lavet noget lovgivning?
Det er det, jeg regner med at sådan en undersøgelse af konventionen kan vise.
Jamen det er heller ikke sådan, at vi synes, at det er rigtigt, at man skal underbyde, jeg tror aldrig nogen sinde, at vi har sagt, at det skal være sådan.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-06:
Jeg vil gerne anholde det med, at noget, der er fra 1956, er gammelt; det er ikke gammelt, det er bare klogt.
Jeg synes bare, at det er lidt hyklerisk, for vi ved udmærket godt, hvorfor det er sådan, at nogle kommuner og regioner måske ikke lever op til det her, og det skyldes det, nogle kalder tid, og andre kalder penge.
Og jeg tror, at det er pengene, der spiller ind.
Hvis der ikke er konsekvenser på det her område, kommer man jo til at beskytte nogle, i form af at de bare kan udbyde noget og det så senere viser sig, at det bliver til meget lav timeløn.
Og så får vi en konkurrenceforvridning, så beskytter man ikke den lille mand, den lille danske lønmodtager, og man beskytter heller ikke de virksomheder, der gør det godt.
Det kan godt være, at vi skal undersøge tingene meget grundigt i udvalgsarbejdet, det er jeg helt med på, men jeg forstår simpelt hen ikke synspunktet.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-06:
Selvfølgelig står vi bag, at staten skal overholde konventionen.
Det gælder også regionerne og kommunerne, og derfor er det også, jeg siger, at jeg synes, at det er vigtigt at få undersøgt, hvor mange der overholder den her konvention, og hvorfor de eventuelt ikke overholder den.
Er det sådan, at der er kommuner eller regioner, der faktisk ikke er klar over, at konventionen findes?
Det er jo også en mulighed, man skal ikke udelukke noget som helst i det spil.
Det er trods alt en gammel konvention, og der sker jo en udskiftning hele tiden ude i kommunerne, så det kan godt være, at der er kommet nogle nye, der heller ikke kender den konvention.
Derfor synes jeg også, at det er vigtigt, at vi, før vi tager yderligere et skridt, får undersøgt, hvordan den her konvention fungerer i praksis i stat, region og kommune.
Efterlever man den, eller gør man ikke, og hvorfor efterlever man ikke konventionen?
Det er det, som jeg mener er vigtigt at få undersøgt, før vi tager en endelig beslutning om det her.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-06:
Jeg kan da oplyse til almindeligt kendskab, at jeg blev født i 1953, og jeg interesserede mig ikke for politik på det tidspunkt, så vidt jeg husker.
Men ikke desto mindre synes jeg, at det, hr. Bent Bøgsted kom frem med, er ret interessant, nemlig at vi skal undersøge, hvem det er, der ikke overholder de her regler, og hvorfor kommunerne, når der ligger så mange opfordringer, ikke efterlever dem.
Derfor bliver hr. Bent Bøgsted også nødt til at få det spørgsmål.
Jeg vil gerne have at vide, om man står bag ved, at staten skal efterleve de konventioner, når man laver offentligt udbud?
Hvis man gør det, hvorfor skal man så ikke gøre det, når der skal laves arbejde for kommunerne og for regionerne?
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-06:
Det er fuldstændig korrekt, at hr. Peter Skaarup har sagt det, og det er jeg også enig i, og jeg siger heller ikke, at vi er uenige i intentionerne med beslutningsforslaget.
Det, jeg siger, er, at når der er en konvention, der så klart fastlægger, at man ikke skal underbetale i forhold til overkomster for løndannelsen på en pågældende egn, er det den, vi skal have til at virke, frem for at få en ny lovgivning i gang. Jeg vil da ærligt indrømme, at jeg ikke engang selv var klar over, at der lå en konvention.
Så lang tid har jeg ikke været med i politik, at jeg har været med til at vedtage den i 1955.
Men jeg var ikke klar over, at der lå en konvention.
Men med det her forslag blev konventionen jo fundet frem, og man kan se, hvad indholdet er i den, og så synes jeg, at det er ret og rimeligt at se, før vi tager skridtet til en eventuel lovgivning, hvad der er sket med den konvention, og hvorfor de ikke overholder den, og om vi eventuelt kan få den konvention til at virke, som det var hensigten.
Karsten Hønge (SF), 2009-02-06:
Jeg er helt sikker på, at der, som hr. Bent Bøgsted siger, nok er flere steder, man overholder konventionen, end steder, hvor man bryder den men det er dog alligevel en ringe trøst.
Jeg vil lige bede ordføreren tage stilling til et citat: Det lyder meget fornuftigt at kræve overenskomster eller overenskomstlignende forhold ved alle offentlige byggerier.
Der er nogle grimme eksempler på, at statslige eller halvoffentlige selskaber har benyttet sig af medarbejdere, der har været kraftigt underbetalt og dermed har udkonkurreret dansk arbejdskraft.
Den situation er helt urimelig.
Det er et citat af hr. Peter Skaarup, og hvad mener ordføreren om det?
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-06:
Selvfølgelig er der forskel, men hvis vi har tiltrådt en konvention, der giver de klare regler, som der står i teksten, om, at man ikke skal være mindre gunstigt stillet end det, der er gældende for lokalområdet, må det, som jeg ser det, være på sin plads at sige, at vi skal have set på, hvorfor de ikke lever op til den her konvention.
Hvad er årsagen til, at de ikke lever op til den?
Kender de ikke konventionen, eller ser de stort på den?
Det kan også være, at der er flere, end man regner med, der lever op til de her konventioner, men hvor mange er det så, der ikke gør det, og hvorfor gør de det ikke?
Vi siger nej til beslutningsforslaget, som det foreligger lige her og nu, men vi vil gerne have det undersøgt af hensyn til det videre arbejde, for jeg synes, at det er vigtigt, at det, der står i konventionen, selvfølgelig også er det, der skal efterleves af de offentlige myndigheder.
Karsten Hønge (SF), 2009-02-06:
Jeg tror, at vi kan få det udredt under udvalgsarbejdet, hvis der skulle være nogle ting, som Dansk Folkeparti har brug for at få belyst yderligere.
Jeg vil lige stille følgende spørgsmål: Kan ordføreren ikke se, at der er en problemstilling, der skal ryddes op i, nemlig det, at man formelt godt kan have en overenskomst med den hovedentreprenør, som udfører arbejdet, men at den hovedentreprenør sender arbejdet videre til uorganiserede underentreprenører, der underbetaler arbejderne?
Det var et spørgsmål.
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Som det allerede tidligere er fremgået meget tydeligt af debatten, er det adskillige år siden, ILO-konventionen blev tiltrådt og også implementeret i Danmark.
Det er jeg stærkt tilfreds med at den blev, for så har man et godt grundlag at bekæmpe og forhindre social dumping på og for at sikre tilgangen til, at vi får arbejdet her i Danmark udført på gældende danske løn- og overenskomstvilkår.
Det er der stor respekt om, det er der kæmpestor opbakning til, og man ønsker det jo ikke lavet om.
Så jeg kan næsten konstatere, at Enhedslisten faktisk heller ikke her rigtig tror på den danske model længere.
Det gør jeg, og derfor vil vi selvfølgelig heller ikke have det her vedtaget ved lov, men fortsætte den gode danske tradition, som vi lige præcis har en lang historisk baggrund for her i landet.
Marianne Jelved (RV), 2009-02-06:
Sidste gang jeg skrev et læserbrev, som havde med beskæftigelsesministerens område at gøre, var der to tredjedele, som ikke var kommet i arbejde, og det er dog ikke så lang tid siden.
Men det er klart, at nogle af dem selvfølgelig er blevet selvforsørgende, om jeg så må sige, fordi de så accepterer at være hjemme uden at få nogen ydelse.
Men har ministeren en forestilling om, hvor mange på kontanthjælp der kommer i arbejde, sammenlignet med hvor mange på starthjælp der kommer i arbejde?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-06:
Det er jo netop styrken ved det forslag, vi har gennemført her, at det virker.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-06:
Når jeg siger dumme systemer, er det netop, fordi kontanthjælp ikke er noget, man skal tragte efter.
Man skal jo ikke ønske at komme på kontanthjælp, og derfor skal det jo heller ikke være sådan, at det bliver attraktivt at komme på kontanthjælp i stedet for ud på arbejdsmarkedet.
Det er det, jeg mener med de dumme systemer.
Sociale systemer er for at samle folk op, når der er problemer.
Det er det, vi har kontanthjælpsområdet til, nemlig hvis man ingenting har.
Derfor kan det heller ikke hjælpe at hæve grænserne, så det bliver attraktivt at være på kontanthjælp.
Det er dem, man skal undgå.
Det er ikke dem, man skal tragte efter at komme på.
Jeg synes, at vi har et godt fungerende socialt system, der er med til at samle folk op, men som sagt, når jeg siger dumt system, er det, fordi det ikke er noget, man skal gå og tragte efter.
Det skal ikke være attraktivt at være på kontanthjælp, og det skal man selv gøre hvad man kan for at undgå at komme på.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-06:
Jeg noterede mig, at hr. Bent Bøgsted kaldte det for dumme systemer, med hensyn til hvordan vi sikrer dem, der er på kontanthjælp osv.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-06:
Nu nævner hr. Lennart Damsbo-Andersen jo dem, der er blevet afskediget, og som ikke har været med lang nok tid til at kunne få a-kasse-understøttelse, og det er da rigtig nok, at de falder tilbage i det system, de var i, før de fik arbejde, hvis de ikke har været i a-kasse i lang nok tid.
Det er da rigtig nok, og derfor kan man også undre sig over, at der stadig væk er nogle, der fravælger at melde sig ind i en a-kasse, som giver den sikkerhed.
Men selvfølgelig skal vi gøre, hvad vi kan for at samle dem op, og derfor skal vi da også herinde i Folketinget se på, hvordan vi sikrer os, at vi får vendt udviklingen, så arbejdsmarkedet kommer til at fungere igen og vi kan få folk ud på arbejdsmarkedet, få dem i beskæftigelse og få dem væk fra de dumme systemer, som vi har på det sociale område.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-06:
Hr. Bent Bøgsted nævner i sin ordførertale problemstillingen om folk, der kommer rejsende hertil, og at der skal være et incitament for dem, og derfor ryger de ind i starthjælp osv., men jeg kan ligesom forstå på de svar, der er kommet på de spørgsmål, der har været indtil nu, at hr. Bøgsted er lige så bekymret over de nye ledige, dem, der kommer på kontanthjælp, fordi de bliver fyret, de har måske fået deres fyreseddel i går eller forgårs, eller måske får de den i næste uge.
Man kan jo ligesom se hvirvelvinden af fyresedler, der farer rundt og rammer vidt og bredt i det her land i øjeblikket.
Hvis de kommer ud i en situation, hvor de, i kraft af at deres ægtefælle måske er på kontanthjælp, kan ramme ind i kontanthjælpsloftet, og det er jo helt uretfærdigt, i forhold til at vi ikke har en arbejdsmarked, der er klar til at tage dem tilbage igen, vil det så ikke være rimeligt at lave om på de her systemer, lave en fattigdomsgrænse eller i hvert fald sørge for, at det sociale system, som hr. Bent Bøgsted også roser, skal samle op på en ordentlig måde, så folk ikke ender i fattigdom?
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-06:
Selvfølgelig skal vi også gøre en indsats for at hjælpe dem ind igen, og det bliver jo også gjort på arbejdsmarkedet.
Så nævner fru Özlem Sara Cekic, at de, der er blevet afskediget, ikke er med i en a-kasse.
Jeg må indrømme, at jeg aldrig har forstået, hvorfor nogle fravælger a-kassen.
Det er den sikkerhed, man har.
Det har jeg aldrig forstået, og jeg vil til enhver tid råde folk til at melde sig ind i en a-kasse.
Det er så det, det er.
Man skal selvfølgelig også i systemet her se på, hvad vi kan gøre for at hjælpe dem tilbage på arbejdsmarkedet.
Hvad kan vi gøre for at sikre, at arbejdsmarkedet ikke fortsætter nedad, men at vi får vendt udviklingen og kommer tilbage på sporet, så vi kan hjælpe de her folk i arbejde igen?
Jeg skal ikke tage stilling til, om det er rimeligt eller ikke rimeligt at være med til børnefødselsdage.
Man kan definere på mange måder, hvor grænserne går, og vi har ikke nogen fast fattigdomsgrænse i Danmark.
Hvor langt skal man ned?
Jeg kender da også nogle, f.eks. en enlig mor med tre børn, der har haft 2.000 kr. til sig selv til mad og tøj.
Hun sidder og prioriterer, hvad der nu skal købes for de her 2.000 kr. om måneden.
Hun følte sig ikke fattig.
Men hvor er grænsen?
Vi har ikke nogen officiel fattigdomsgrænse, og hvor går grænsen for, hvornår hver enkelt føler sig fattig?
Det her mange gange noget med omgivelserne at gøre, hvornår man er fattig, altså hvem man sammenligner sig med.
Og selvfølgelig skal man prioritere og først og fremmest købe mad frem for fritidsinteresser og fornøjelser og den slags.
Jeg tror også, at de, der ikke har så meget at gøre med, prioriterer på den måde.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-02-06:
Vi skal lige understrege, at mad ikke er nogen ekstraordinær udgift.
Det skal man have hver måned, og man skal faktisk have det hver dag.
Så på den måde kan man altså ikke henvende sig til socialforvaltningen og sige: Jeg mangler penge til mad.
Det er jo ikke noget, oppositionen finder på.
Sådan er reglerne.
Man kan godt komme, hvis der er et eller andet helt vildt ekstraordinært, men det kan man altså ikke gøre, hvis det drejer sig om mad.
Mange af de mennesker, der lever med de her fattigdomsydelser, er meget alene.
I København fortæller 34 pct. af de fattige, at de har svært ved at købe tre måltider mad.
Jeg har et brev fra Susan fra Esbjerg, som jeg har lovet at gengive til hr. Bent Bøgsted.
Hun undrer sig rigtig meget over, at Dansk Folkeparti har svært ved at gøre en forskel for sådan en som hende.
Hun er ramt af en af de her fattigdomsydelser.
Hun spørger, om det er rimeligt.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-06:
Som systemet er bygget op i dag, har hver enkelt jo mulighed for at få hjælp for at komme igennem.
Det kan være kontanthjælp eller nogle specielle ydelser, hvis det er det, der er problemet.
Men selvfølgelig er det ikke rimeligt, hvis der slet ikke er nogen, der har råd.
Derfor har vi også det sociale system til at samle dem op.
Line Barfod (EL), 2009-02-06:
Der er jo en del, som man vurderer på et tidspunkt forhåbentlig kommer sig så meget, at de vil blive i stand til at arbejde.
Problemet er jo, at de lever på en kontanthjælp, der er så lav, at de lever i fattigdom og deres børn lever i fattigdom.
Det er det, jeg spørger hr. Bent Bøgsted om.
Jeg spørger ikke om, hvordan hr. Bent Bøgsted godt kunne tænke sig, at førtidspensionssystemet skulle være, men om hr. Bent Bøgsted helt personligt mener, det er i orden, at der er familier i dette land, der har så få penge, at de ikke har råd til både at betale huslejen og købe tre måltider mad om dagen.
Vi hører om, at de må ud at samle flasker eller andet for så at prøve at få råd til at få noget mad alligevel.
Mener hr. Bent Bøgsted virkelig, at det hører hjemme i Danmark?
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-02-06:
Vi har ikke en fattigdomsgrænse, fordi bl.a. Dansk Folkeparti ikke vil være med til at indføre den fattigdomsgrænse.
For hvis vi havde en fattigdomsgrænse, havde vi også synliggjort de mennesker, som lever i fattigdom.
Det ønsker vi jo, men der er ikke flertal for det.
Vi kan tage den nuværende situation med finanskrisen.
Alene i går hørte jeg i TV-avisen, at flere hundrede mennesker var blevet fyret.
Hvad sker der med dem?
De ender i den her gråzone.
Jobbene hænger jo ikke på træerne.
Mange af dem ender jo også på kontanthjælp, hvis de ikke er medlem af en a-kasse.
Og når man ikke kan finde job efter et stykke tid, så bliver man jo ramt af en af de her fattigdomsydelser.
Så er der jo loft over kontanthjælpen.
Kan det virkelig passe, at vi, når vi samtidig har givet milliarder til banker, ikke kan række hånden ud til de mennesker, som på en eller anden måde kommer uden for fællesskabet og har brug for, at der er nogle, der hjælper dem ind igen?