runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Ja, det er jeg fuldstændig enig i, og jeg har også set de artikler, som netop påpeger, hvor følsom en natur det er, man graver i, og som affaldet skal lægges i.
Altså, hvis grønlænderne graver det op og har det liggende, må grønlænderne tage ansvaret for det.
Men jeg er meget, meget nervøs for, at det giver grønlænderne meget, meget store miljøproblemer, hvis man begynder at grave.
Affaldet skal jo ligge et sted, det kan man ikke bare eksportere et andet sted hen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Mange tak.
En anden bekymring, som Enhedslisten giver udtryk for, er hensynet til miljøet.
Der har været forlydender om, at tidligere efterforskning i Kvanefjeld har efterladt op til 1 milliard ton affald, efter at der har været forskellige efterforskningsaktiviteter.
Det giver i hvert fald anledning til bekymring, også fordi det på den måde faktisk kommer til at påvirke Danmark i en meget konkret grad, kan man sige.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Ja, bestemt, og det er netop en af grundene.
Grønland har, er det 56.000 eller 57.000 indbyggere, som skal løfte den her enorme opgave med det kontrolsystem, der skal til.
Når ikke engang nogle af verdens rigeste og største lande kan løfte den kontrolopgave tilfredsstillende – der er 2.000 eksempler på, at der er røget radioaktivt materiale uden for kontrolsystemerne – hvordan i alverden tror man så, at Grønland så hurtigt og i et samfund med så få indbyggere til at sikre det, altså økonomisk, kan løse den opgave.
Jeg tror simpelt hen ikke på det.
Jeg tror heller ikke på det, selv om Danmark satte sine ressourcer ind på at hjælpe Grønland med at sikre det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Ordføreren nævner behovet for kompetenceopbygning, og som vi kan se i lovforslaget, er der lagt op til, at det skal træde i kraft allerede den 1. juli 2016.
Det giver selvfølgelig nogle bekymringer, i forhold til hvordan man kan sikre, at kompetencerne er til stede til at kunne løfte i hele det her tunge sikkerhedssystem, som skal være på plads.
Er der nogle bekymringer fra Enhedslistens side i forhold til det?
Peter Juel Jensen (V), 2016-04-19:
Nu er jeg jo valgt på Bornholm og dermed bornholmer, så det sorte marked er ikke noget, jeg kender til eller på nogen måde dyrker.
Men jeg kan høre, at ordføreren fra Enhedslisten har helt andre erfaringer.
Det er jo derfor, at der er de her sikkerhedsprocedurer, som vi også giver vores ja til med det her lovforslag.
Så selvfølgelig skal vi behandle det meget respektfuldt.
Og når alle gode kræfter spiller sammen, skal vi nok spille efter reglerne, for sådan plejer det at være, når Danmark og Grønland arbejder sammen.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Jeg vil gerne høre Venstres ordfører, hvordan han ser på, at Danmark nu skal være en uraneksporterende nation, altså at vi skal op i den klasse, hvor vi er med til at levere råstoffer også til ikkefredelige formål, idet der jo er rigtig, rigtig mange huller i det sikkerhedssystem på verdensplan, som eksisterer, og der er også rigtig meget uran på det sorte marked.
Peter Juel Jensen (V), 2016-04-19:
Jeg må sige til formanden, at det er, fordi jeg er så tillidsvækkende.
Jeg vil gerne fastholde mit synspunkt fra før.
Altså, hvis man i selvstyret finder ud af, at det kunne være en god idé med en folkeafstemning, så er det det, man finder ud af der.
Jeg forstår det her lovforslag og det efterfølgende forslag på den måde, at man fra landsstyrets side har bedt om at få muligheden for at have det.
Og jeg synes jo, det er godt, når man inden for rigsfællesskabet kan blive enige om de her ting.
Jeg har jo lige læst ordførertalen op på Venstres vegne, og i Venstre synes vi altså, det er en god idé at imødekomme landsstyret her.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Det er bestemt ikke hensigten at opfordre til, at du skal blande dig i interne grønlandske forhold, men jeg synes, vi er nødt til at forholde os til, hvorvidt grundlaget er stærkt nok til, at de her love overhovedet kan blive færdigbehandlet.
Man kunne jo godt forestille sig, at der kom en folkeafstemning, og så var hele grundlaget for det her lovarbejde ikke på plads.
Peter Juel Jensen (V), 2016-04-19:
Det kan ordføreren jo have ret i, men vi må også se i øjnene, at uran også kan bruges som energikilde, og det er vel også vigtigt for verdenssamfundet at have energi.
Jeg går ud fra, at det her kun bliver benyttet til fredelige formål, det er der internationale forpligtelser, der sikrer, og det er også noget af det, som vi giver vores go for, når vi stemmer ja i dag.
Og jeg går da ud fra, at hvis det her er et stort ønske på Grønland, vil Enhedslisten heller ikke stå i vejen for at give Grønland den mulighed, når alle regler bliver overholdt.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Jeg begynder at overveje, om Enhedslisten sådan har en konkurrence om, hvem der kan spørge mig mest om udtrykket stå inde for i løbet af en dag.
Jeg vil sige, at der skal hr. Christian Juhl nogle flere gange på talerstolen, for jeg tror, at hr. Nikolaj Villumsen alligevel fører den interne konkurrence.
Hr. Christian Juhl mener ikke, at det system, der bliver sat op, er tilstrækkelig sikkert.
Det mener jeg, ellers ville jeg og regeringen ikke have foreslået det.
Derfor støtter vi det her forslag som en ramme, der vil gøre det muligt for Grønland at få en rentabel minedrift og dermed få den spredning i deres økonomiske grundlag, der er så hårdt tiltrængt, og hvor jeg godt forstår, at der fra Grønlands side er et ønske om at få flere indtægtskilder.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Jeg tror, vi kan være enige om en ting, selv med ministrene, og det er, at det, hvis der en dag sker det, at der bliver solgt så meget uran til f.eks. ISIL, at de kan lave den første og den anden og den tredje bombe, vil være en katastrofe.
Dermed er vi også inde på et problem, som vi har peget på i årtier – i hvert fald ordføreren og jeg – nemlig at vi skal have fjernet alle jordens atombomber fra jordens overflade uden at sprænge dem.
Jeg mener, er Danmark ikke medansvarlig, hvis der sker det, at Grønland beslutter, at de vil grave uran op og sælge det, hvis det her bliver solgt på det sorte marked?
Danmark har jo hovedkontrolopgaven i den her lovgivning, det er jo ikke Grønland, der har det, det er jo ikke Grønlands ansvar i den forstand.
Det er jo formelt set Danmark, der har det.
Frigiver det slet ikke nogen tanker hos ordføreren, at det er sådan?
Karsten Hønge (SF), 2016-04-19:
Jo, det gør det, og det er også derfor, vi igen vil sige på moderne grønlandsk: thumbs up til IA for at få stoppet det her.
Vi har alle mulige varme følelser over for den politiske kamp mod udvinding af uran – i Grønland vel at mærke.
Vi synes, det er fuldstændig utilstedeligt at optræde som storebror herinde og stille sig op med pegefingeren over for den grønlandske befolkning og fortælle dem, hvad de har bedst af.
Det er jo en følelsessag, om man synes, det skal være uran eller andre politiske områder.
Mens vi taler her, sulter og fryser grønlandske børn, og der sker seksuelle overgreb.
Det kan vi have nogle meget stærke følelser for, altså at Danmark burde gøre noget ved det, men vi anerkender, at det er Grønlands ansvar.
Vi kan ikke sådan sjakre med vores holdninger.
Nogle gange synes vi, vi overtager vores gamle kolonialistiske holdninger over for Grønland, men når man så synes, at et andet emne optager en lidt mere, så mener man noget andet.
Vi har nogle principper i SF i forhold til forholdet mellem Grønland og Danmark, og det er det, vi respekterer her, og vi håber på, at det lovforslag aldrig vil blive brugt.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Det er okay, at man er imod det.
Det er et demokratisk bestemt flertal, som vil sikre, at lovgivningen går videre eller bliver forkastet.
Som jeg ser det, er jeg glad for, at det er på linje med Siumuts holdning, som er, at man stemmer for lovgivningen, og jeg er glad for, at denne lovgivning er baseret på respekt for hinandens kompetencer og hinandens lovgivninger og altså stadig er i henhold til de hjemtagne sagsområder.
Det er helt på sin plads.
Man har bare en anden holdning.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge fru Aleqa Hammond, om hun synes, det er okay, at jeg, både når vi stemmer, og når vi diskuterer, siger min mening om fælles spørgsmål som sikkerheds- og udenrigspolitik, også når det drejer sig om sikkerheds- og udenrigspolitik i Danmark eller i Grønland?
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Jeg skal sige det igen: Jeg har ikke ændret holdning.
Jeg har været meget stålfast i mine holdninger, og jeg har bestemt ikke ændret holdning, og det har Siumut bestemt heller ikke.
Vi har stået i spidsen for ophævelsen af nultolerancen.
Vi står i spidsen for at sikre, at der bliver skabt arbejdspladser for den grønlandske befolkning baseret på vore egne ressourcer, uanset hvilke råstoffer det måtte dreje sig om.
Det skal være i respekt for befolkningen, det skal være i respekt for sikkerheden og for miljøet og sundheden, ligesom det foreskrives i vores egen råstoflov, som IA også selv har stemt for.
Jeg synes også, det er utrolig vigtigt, at vi finder fælles fodslag i alle spørgsmål, som har med råstoffer at gøre.
Danmark er ikke et uraneksporterende land, når vi vedtager det her – det bliver Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Mange tak.
Men vi ser jo med disse to lovforslag, at man tilbageruller noget kompetence, fordi det reelt bliver Danmark, der giver en tilladelse på en række områder.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad bevæggrunden er for, at man har ændret holdning siden sidst.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Min holdning har altid været meget klar i forhold til den grønlandske befolkning og den grønlandske myndighed, hvad angår råstofområdet: Det er et rent grønlandsk anliggende.
Grønland har den lovgivende og udøvende magt på råstofområdet.
Men jeg er enig i, at vi lever i et kongerige, hvor vi ikke har sikkerhedspolitikken ovre på vores side.
Og uanset om jeg kan lide det eller ej, er det sådan, at i rigsfællesskabet har man en fælles forpligtelse til at sikre, at vi følger de internationale bestemmelser, vi alle sammen er underlagt, indtil andet er bestemt.
Og derfor er jeg også fuldstændig enig i det, der står i lovforslaget, altså at vi skal finde fælles fodslag, der til enhver tid tilgodeser de kompetencer, som vores lande hver især repræsenterer og skal efterleve.
Jeg har været uenig i definitionen af, hvad der er sikkerhedsmæssige aspekter i forhold til råstofferne i sig selv – hvilke råstoffer der har noget med udenrigspolitik eller sikkerhedspolitik at gøre.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Mange tak.
Uranarbejdsgruppen lavede en rapport i 2013, hvor konklusionen var, at man mellem Grønland og Danmark var enige om at være uenige.
Og den uenighed bestod i, at ordføreren som formand for Naalakkersuisut på daværende tidspunkt var uenig i, at det er Danmark, der har ansvaret i forhold til det udenrigspolitiske, det sikkerhedspolitiske og i forhold til forsvarspolitikken på det her område.
Det lyder, som om ordføreren har en anden holdning, så det kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren uddybe.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Fra IA's side synes jeg, det er vigtigt at pointere, at demokrati også handler om at respektere befolkningen, og det er der, hvor jeg synes der er en udfordring i forhold til bare at sige, at det er et spinkelt flertal, som bare tromler en beslutning igennem.
Vi ved, der er rigtig mange familier i Sydgrønland, i Narsaq, som har rigtig, rigtig store bekymringer, og at det her spørgsmål også splitter familier og splitter befolkningen i Sydgrønland.
Så jeg synes også, man skal tage befolkningens bekymring alvorligt.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Om det er ungt demokrati eller gammelt demokrati, står vi alle sammen over for den samme ting, og det er, at vi respekterer flertallets beslutning.
End of story!
Jeg vil også gerne spørge lidt til IA.
Rigsfællesskabet har en fælles holdning, hvad angår sikkerhedsmæssige og udenrigspolitiske spørgsmål, som vi i fællesskab skal finde en løsning på.
Har IA noget imod det forslag, som er fremkommet, og som netop skal sikre, at vi følger de retningslinjer, som det danske kongerige skal følge i henhold til internationale standarder?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Mange tak.
IA er jo bestemt fortaler for demokrati, men vi mener også, at Grønland på mange måder er et ungt demokrati, som også skal udvikles, og i det ligger også, at vi er nødt til at tage højde for, at der altså er en splittelse såvel i befolkningen som politisk i dette spørgsmål, og derfor er man også nødt til at tage højde for det politisk.
Jeg synes også, det er rigtig vigtigt at sige, at vi her står med et konkret projekt, som rigtig hurtigt bliver det, vi taler om.
Vi forholder os også til det helt generelle, og det er derfor, vi siger, at det her har vi nogle helt principielle bekymringer om miljømæssigt.
Det kunne være Kvanefjeldsprojektet, som er det helt konkrete projekt, som vi har, men som sagt er der også 11 andre steder, hvor uran kan udvindes i Grønland.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Jeg kan ikke lade være med at spørge ordføreren om noget.
Lovforslaget drejer sig om kontrol med den fredelige udnyttelse af nukleart materiale, og det er det, vi diskuterer, men ordføreren står og snakker om åbne miner og Kvanefjeld, så jeg vil gerne spørge, hvad det har med lovforslaget at gøre.
Det er ikke en konkret ansøgning, vi sidder og diskuterer i Folketinget.
Flertallet i Inatsisartut har i henhold til de demokratiske principper, Grønland arbejder efter, ophævet nultolerancen, og det her er den naturlige konsekvens af den beslutning, altså at vi i fællesskab i Danmark skal sikre sikkerhedsproceduren.
Er IA imod den procedure?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Altså, der er jo bekymringer.
Uanset hvordan du gør det, vil der være bekymringer med hensyn til miljøet og med hensyn til håndteringen af det sikkerhedsmæssige.
Bekymringen går jo bl.a. på, hvorvidt vi har kompetencerne, og man peger jo også på i den her store rapport, som blev udgivet i 2013 på baggrund af den her uranarbejdsgruppe, at der er behov for at udvikle nogle kompetencer.
Nu ser vi jo, at det her lovforslag bliver hastet igennem, og at vi i løbet af 2-3 måneder skal lade den her lov træde i kraft.
Vi har en række bekymringer i den forbindelse, fordi vi ikke mener, at vi kan nå at få de kompetencer inden da.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Mener fru Aleqa Hammond, at man kan skelne mellem, hvilken del af processen der er råstoflov, og hvilken del af processen der er sikkerhedspolitik, når nu vi beskriver i de her regler, at fra man stikker spaden i jorden, til materialet er placeret et eller andet meget, meget sikkert sted om mange, mange år, er der tale om sikkerhedspolitik?
Sikkerhedspolitik er et meget, meget vidtgående begreb, når vi snakker om uran.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Sikkerhedspolitikken kan jo ændre sig med historien.
Senere hen kan sikkerhedspolitikken også være baseret på andre råstoffer engang i fremtiden, alt efter hvordan verden udvikler sig, og hvilke ting man synes er vigtigere.
Der er også mange sikkerhedspolitiske aspekter, som har med det at gøre, alt efter hvilket råstof man har at handle med med andre lande.
Så sikkerhedspolitik er mange ting.
Derfor synes jeg, at det havde været helt naturligt på sin plads, at Danmark og Grønland i fællesskab nedsatte den arbejdsgruppe for at sikre, at man har en fælles forståelse for de forskellige definitioner, og det synes vi er helt okay, det bakker vi fuldstændig op om.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Det er lige der, vi er ved kernen, for jeg mener ikke, at det er forsvarligt, og når Danmark skal tage ansvaret, stå inde for, som vi har snakket om i dag, at det her sker forsvarligt, mener jeg ikke, at Danmark kan det.
Ministeren lukker øjnene for, at der er tusindvis af eksempler på, at uran flyder rundt på et sort marked.
Vi har mindst to lande i verden, som påstås at have atomvåben, som er uden for kontrolsystemet.
Jeg advarede udenrigsministeren om at indgå i sådan nogle systemer, når man ikke kan holde den sikkerhed, der skal holdes på så afgørende et område som atomvåben, som uran jo er en grundbestanddel af.
Det er der, at jeg mener, at udenrigsministeren lukker øjnene og laver en ny udenrigspolitik for Danmark.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Hr. Christian Juhl må have den udlægning af tingene, som hr. Christian Juhl ønsker.
Jeg vil bare sige, at jeg er uenig i hr. Christian Juhls indstilling.
Jeg er uenig i den indstilling, der handler om, at man skal blande sig i interne grønlandske anliggender.
Jeg synes, at det ville være rimeligt at sige, at når man har overladt råstofområdet til Grønland, har man i Grønland spørgsmålet om, hvorvidt man skal kunne grave uranholdigt materiale op eller ej.
Det har Grønland truffet en beslutning om.
Det kan godt være, at hr. Christian Juhl er uenig i den.
Det skal jeg ikke blande mig i.
Jeg respekterer den.
Så har Danmark et ansvar for, hvad vi gør, såfremt der graves uranholdigt materiale op.
Det tager vi hånd om med lovforslaget her, og det gør vi ved at sikre, at den uran, der måtte blive gravet op og måtte blive eksporteret, bliver behandlet på en kvalificeret og sikker måde.
Det er jeg tryg ved.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Nu er jeg ikke så vild med at diskutere via stråmænd med udenrigsministeren, og hvis han lytter til, hvad jeg siger, har jeg intet imod, at grønlænderne bestemmer alt, hvad de vil, om råstof, men jeg har noget imod, at det danske Folketing overlader til grønlænderne at bestemme dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Det er det, jeg har prøvet – også i min ordførertale – at slå fast, at den vil jeg være med til at beslutte, og hvis jeg er bange for, at det, som udenrigsministeren har været med til at beslutte på uranområdet, anfægter vores hidtidige udenrigspolitik, vil jeg gerne have lov til at protestere.
Det er jeg i min fulde ret til også i forhold til selvstyreloven.
Det er hele Folketinget, det er ministeren sågar selv.
Det er jo derfor, at han blander sig ved at lave en aftale.
Så lad os prøve at diskutere fakta, og lad os diskutere det, vi reelt er uenige om.
Vi er reelt uenige om, om der skal uran ud at flyde på det internationale marked.
Vi er reelt uenige om, om det skal være dansk udenrigspolitik at fremme det.
Hvad angår råstof, kun råstof, kan de gøre lige præcis, hvad de vil i Grønland.
Det har de lov til.
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Nej, på ingen måde.
I 2009 blev der lavet en arbejdsdeling, hvor spørgsmålet omkring råstofudvindingen ligger i Grønland, mens spørgsmålet omkring sikkerhedspolitik og udenrigspolitik ligger i Danmark.
Eksportkontrollen af uranholdigt materiale er udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Det har hele vejen igennem været en rigsfællesskabskompetence, der styres af Udenrigsministeriet i Danmark.
Derfor bliver der ikke flyttet noget som helst tilbage.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Men erkender udenrigsministeren, at man med dette lovforslag bliver en myndighed på området for råstofsikkerheden?
Erkender man, at man bliver en myndighed, og at man på den måde tilbageruller noget af det ansvar, som Grønland har hjemtaget?
Kristian Jensen (V), 2016-04-19:
Man kunne også se på det modsatte, og det gør jeg, nemlig at der, hvis der ikke ligger en aftale om, at der er en mulighed for at kunne eksportere det, heller ikke vil være nogen, der ønsker at indgå en aftale.
Det, vi gør nu, er, at vi skaber rammerne for, at der kan laves en minedrift.
Vi skaber rammerne for, at der, hvis der som en del af den minedrift graves uranholdigt materiale op, er mulighed for at behandle det efter de højeste internationale standarder.
Jeg tror på, at det fremmer muligheden for, at der kommer minedrift i gang i Grønland.
Det er ikke op til mig at vælge, om der skal være minedrift i Grønland.
Det har vi med selvstyreloven overladt til det grønlandske landsting, og det har det taget beslutning om.
Med det, vi gør her, skaber vi rammerne for regelsættet omkring det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Mange tak.
Tak for svarene på i hvert fald nogle af de spørgsmål, som jeg har stillet undervejs.
Jeg synes stadig væk, det er påfaldende, at man haster den her lovgivning igennem.
Det må jeg sige; det er nu den holdning, jeg har.
Jeg bemærker jo også, at der står i lovforslaget og i bemærkningerne, at sikkerhedskontrollen vil koste 3 mio. kr. årligt.
Det er en udgift, som den danske stat har, indtil man kan sende den videre til et selskab.
Man kan eventuelt komme til at stå i den situation, at der ikke bliver noget selskab, at der ikke bliver et råstofprojekt om de her mineraler i Grønland, og så har man ikke nødvendigvis nogen, som man kan sende regningen videre til.
Det vil jo betyde, at det er en regning til den danske stat.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre en kommentar til.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Lovforslaget er ikke i strid med selvstyrelovgivningen, tværtimod, det respekterer selvstyrelovgivningen.
Jeg synes også, at de stridigheder eller diskussioner og debatter, vi har haft mellem Grønland og Danmark efter ophævelsen af nultolerancen, har haft sine bedre dage og lidt dårligere dage, og det er ikke helt okay.
For det drejer sig om et hjemtaget sagsområde, som Grønland har fuld kompetence over, men alligevel er der også nogle aspekter, som vi skal være opmærksomme på, og som man fra Danmarks side også har gjort os opmærksom på, og det er, at vi skal have fundet en arbejdsgruppe, som skal sikre, at vi har nogle fællesnævnere at arbejde efter.
Den arbejdsgruppe er så fremkommet med nogle anbefalinger, som Grønland kan leve med, og som Danmark kan leve med, således at vi i fællesskab kan arbejde videre efter de internationale forpligtelser, vi alle sammen skal arbejde efter, med respekt for selvstyrelovgivningen, som siger, at det er det grønlandske Inatsisartut og naalakkersuisut, der lægger linjen for, om vi vil udvinde eller ej.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Ja, det forstod jeg godt, og jeg synes egentlig også, der var en masse anerkendelse af nødvendigheden af, at vi har den her sikkerhedspolitiske ramme, hvor vi må forhindre en spredning af nukleart materiale.
Men det står stadig ikke helt klart for mig, for jeg forsøger jo sådan at forstå, om vi træder ind på noget, som man fra grønlandsk side føler er i modstrid med selvstyreordningen.
For det ønsker vi jo ikke, og det er derfor, jeg gerne vil gøres opmærksom på det, hvis der er noget, der så bør ændres i lovgivningen i forhold til at respektere selvstyret og råstofpolitikkens bestemmelser på Grønland.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
For Siumut er det helt naturligt, at det vil åbne op for vores muligheder for udvikling i landet, også inden for råstofområdet, ikke specifikt med hensyn til uran, men generelt alle ressourcer, som vi har i samfundet, og at det vendes til den gode side over for befolkningen, og det er til gavn for os alle sammen.
Grønland har den lovgivende og udøvende magt på råstofområdet, og det vil sige, at det er Grønland selv, der bestemmer, om vi vil udvinde det eller ej.
Det er ikke et spørgsmål om, at regeringen her skal sige god for det eller ej.
Danmark bliver ikke eksporterende, men det gør Grønland.
Men det bliver de sikkerhedsmæssige og de udenrigspolitiske aspekter, som vi skal lave et fælles forslag om, således at vi sikrer, at de konventioner, som Danmark har underskrevet, og de internationale forpligtelser, som Danmark har som et rige, og som Grønland ikke har, overholdes, således at det er i overensstemmelse med de forpligtelser, vi har som land, og det er helt naturligt og på sin plads.
Og det her er ikke for at bane vejen for en større krig eller atombomber eller deslige, tværtimod.
Altså, vi gør det jo, for at det bliver til gavn for befolkningen i Grønland, i harmoni med de forpligtelser, vi har, også inden for riget.