runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-02:
Men jeg synes faktisk, at justitsministeren i sit svar netop kommer ind på det problem, der kan være med hensyn til retssikkerheden i øjeblikket, nemlig at PET i visse tilfælde har givet de pågældende mulighed for at få aktindsigt i de ting, der vedrører deres egen sag, når journalister eller forskere tidligere har haft aktindsigt og offentliggjort det.
Problemet er jo, at man i dag, både i videnskabelige og i mere eller mindre populærvidenskabelige tryksager og bøger – med al respekt for det arbejde, der også bliver lavet der – kan risikere at læse om, at man selv har været registreret eller mistænkt for det ene eller det andet ifølge Politiets Efterretningstjeneste, og det er det problem, som jeg synes at vi burde gøre noget ved.
Lene Espersen (KF), 2007-05-02:
Og så vil jeg blot gentage, hvad jeg allerede har sagt en gang, nemlig at der allerede i dag i visse tilfælde er meddelt personer adgang til indsigt i oplysninger om dem selv, netop med henvisning til at der har været offentliggjort oplysninger om de pågældende personer i forlængelse af forskeres og journalisters adgang til PET’s arkiver.
Så PET har med andre ord i forvejen foretaget undtagelser fra det, som ellers er den faste praksis, og jeg afventer selvfølgelig også med spænding, hvad Wendler Pedersen-udvalget så vil nå frem til kan være buddet på, hvordan den fremtidige regulering skal være.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-02:
Jeg vil fortsætte lidt der, hvor hr. Per Clausen slap tidligere, og derfor vil jeg starte med at sige, at jeg ikke spørger til sådan den generelle mulighed for at få adgang til sine egne oplysninger.
Det, jeg spørger til, er specifikt, at hvis der er journalister eller forskere, der har fået adgang til specifikke oplysninger, hvordan justitsministeren så forholder sig til, at de pågældende kunne få lov til at få adgang til disse oplysninger.
Det er det, jeg meget gerne specifikt vil have svar på, og om justitsministeren ikke i disse tilfælde godt kan se, at reglerne er problematiske, som de er i øjeblikket.
Lene Espersen (KF), 2007-05-02:
Altså, den måde, hvorpå vi i Danmark har reguleret reglerne, hviler jo på den grundpræmis, at det kan være yderst relevant for forskere og andre at have adgang til oplysninger, for at vi kan blive klogere på, hvad der er sket i historien, og måske lære af det for fremtiden.
Men vilkårene for at få den adgang er naturligvis, at man ikke viderebringer personfølsomme oplysninger.
Det er ligesom dealen: Noget for noget.
Man får adgangen, men det betyder altså også, at man ikke skal hænge enkeltpersoner ud.
Det synes jeg er en meget god måde at sikre sig, at forskere, for hvem det måtte være relevant, har adgang til oplysninger, det ellers ville være vanskeligt, for ikke at sige umuligt, at få adgang til.
Så jeg deler fuldt ud – og det kan måske ikke være så overraskende – den linje, som regeringen har lagt, nemlig at det som udgangspunkt er meget fornuftigt.
Jeg synes bestemt også, der er meget gode og også meget klare argumenter for, hvorfor borgere ikke bare kan gå ind og læse oplysninger om sig selv i efterretningstjenestens arkiver.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-02:
Men så vil jeg godt høre, om ministeren vil være med til at overveje den konflikt, som Svend Aage Christensen rejser, nemlig at vi har den mest liberale adgang for forskere til hele det her hemmeligstemplede område, i modsætning til alle mulige andre demokratiske samfund som vi sammenligner os med.
Der har forskere ikke adgang, men borgerne har adgang til egne oplysninger.
Så vi har i virkeligheden besluttet os for at vende det hele på hovedet, uden at der er truffet en konkret beslutning om, hvorfor vi har gjort det, sammenlignet med alle de andre lande.
Lene Espersen (KF), 2007-05-02:
Jeg vil sige til fru Anne Baastrup, at det kan jeg ikke svare på.
Det har jeg ikke nogen tilbundsgående viden om, og jeg kender heller ikke den notits, som fru Anne Baastrup læser op fra, så det kan jeg ikke tage stilling til.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-02:
Jeg vil godt høre, om justitsministeren er enig med Svend Aage Christensen, der er seniorforsker på DIIS.
Han har fremsendt et papir til os i Retsudvalget, hvoraf det fremgår, at de danske forskeres adgang til disse klassificerede og tavshedsbelagte personoplysninger i de senere år er gået hen og blevet noget af det mest liberale i verden.
Har ministeren en viden om, hvorvidt det her er rigtigt?
Per Clausen (EL), 2007-05-02:
Jeg er sådan set helt enig med fru Birthe Rønn Hornbech i, at der ikke er nogen grund til, vi begraver os i diskussioner af enkeltsager.
Jeg har noteret mig, og det synes jeg er meget godt, at fru Birthe Rønn Hornbech og Venstre er indstillet på i det videre udvalgsarbejde at arbejde med det her ud fra en generel synsvinkel og se på, om der er behov for ændringer af regelsættet, og det synes jeg sådan set er et meget godt udgangspunkt for det videre arbejde.
Lene Espersen (KF), 2007-05-02:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen og fastholde, at jeg på det helt generelle plan sådan set ikke tror, at vi to kan blive enige, for det er klart, at det vil være meget vanskeligt for en hvilken som helst efterretningstjeneste at få fortroligt materiale fra andre, hvis præmissen er, at hvis man kommer og spørger, så kan alle få adgang til det, blot man selv er nævnt i det.
Så der er der altså en grundlæggende uenighed mellem Enhedslisten og regeringen.
Det, jeg også har sagt, er, at PET – som det også fremgår af den notits, der er oversendt til udvalget – i visse tilfælde rent faktisk har meddelt personer adgang til indsigt i oplysninger om dem selv, netop med henvisning til at der har været offentliggjort oplysninger om de pågældende personer i forlængelse af forskeres og journalisters adgang til PET’s arkiver.
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at jeg har redegjort for, hvad det er for helt særlige hensyn, der gør sig gældende, når det drejer sig om oplysninger, som PET er i besiddelse af.
Jeg håber, det er fremgået meget klart af min tale, at jeg ikke er tilhænger af, at en hvilken som helst person, der måtte være registreret af PET, har fuldt ud adgang til egne oplysninger.
Det ville skade Politiets Efterretningstjenestes mulighed for overhovedet at få oplysninger fra kilder og fra samarbejdspartnere og andre, hvis der var en sådan egenacces, og det ville også være ekstremt farligt for de kilder, der viderebragte oplysninger, så jeg håber, at det er på det rene.
Til det er der to ting at sige, nemlig at den gældende ordning for adgang til Politiets Efterretningstjenestes arkiver jo bygger på, at de vilkår om fortrolighed med hensyn til personfølsomme oplysninger, der stilles til forskere og journalister, tages alvorligt, og at de relevante myndigheder reagerer, hvis ikke vilkårene overholdes.
Det synes jeg altså er helt afgørende, ligesom jeg også synes, det er vigtigt at få understreget, at PET rent faktisk i en række konkrete sager har givet adgang for personer, der har været omtalt i offentligheden.
Per Clausen (EL), 2007-05-02:
Jeg kan forstå, at justitsministeren i lighed med statsministeren i princippet støtter, at man skal have adgang til oplysninger om sig selv, hvis der er andre, der har det, men det bliver bare ikke gennemført.
Jeg vil så spørge justitsministeren, om hun ikke mener, at det er grundlæggende uacceptabelt, at vi i dag er i den situation, at man kan blive udsat for, at forskere og journalister, også dem, der overholder lovgivningen, det har vi også set eksempler på – det er ikke alle, der som hr. Bent Jensen ikke holder det, der er skrevet under på – offentliggør oplysninger om vedkommende, som vedkommende så først efterfølgende får mulighed for at reagere på, og så er man afhængig af Politiets Efterretningstjenestes velvillighed til måske at kunne se enkelte elementer af det, man er registreret for.
Man kan risikere at blive beskyldt for at være Sovjetagent, landsforræder osv., men man har ingen muligheder for at sætte sig ind i det bagvedliggende materiale.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-02:
Justitsministeren har jo ganske præcist gennemgået regelgrundlaget, således som det er i dag.
Der er jo ikke nogen her i salen, der ikke har et ønske om, at vi på alle måder forsøger at sikre et tryggere natteliv.
Socialdemokratiet har jo også i deres ordførertale været inde på begreber som SSP-samarbejdet, Natteravne osv.
Der er ikke nogen ordførere, der har været inde på det, som vi formentlig her i løbet af maj får vedtaget, nemlig overvågning.
Det vil jo nu fremover hele tiden kunne være fotograferet, hvad der sker på fortovet foran.
Og det er mit indtryk, at baggrunden for det her overvågningsønske er et ønske om at forebygge kriminalitet og et ønske om at give bedre muligheder for efterfølgende at efterforske.
Jeg synes så også, man skal have med i billedet, at det givet vil komme til at betyde noget med hensyn til at skabe grundlag for et tryggere natteliv.
Jeg tror nok, at Dansk Folkeparti kommer med det her forslag for sådan at understrege, at Dansk Folkeparti sørger for vores alle sammens tryghed, og at det er os andre, som ikke støtter, der er imod et trygt natteliv, og det synes jeg godt lige, vi skal have understreget.
Det her beslutningsforslag indeholder ikke meget nyt andet end det der kæmpe registreringssystem.
Sådan som jeg har forstået det, skal alle gamle damer, der skal ind og have sig en drink, også vise et kort.
Jeg synes, det er et kæmpe projekt, man sætter op, og jeg synes også, det er nogle voldsomme udgifter, man giver de pågældende diskoteker og værtshuse, hvis de alle sammen skal etablere et sådant system, medmindre man kommer frem til en anden model.
Den model, der er anført i bemærkningerne, synes jeg i hvert fald mildt sagt er en smule overdrevet.
Så kan jeg ikke dy mig for lige kort at nævne, at det er lidt sjovt at komme med et beslutningsforslag med seks forskellige temaer, og man så siger: Hvis I stemmer for det her, finder vi ud af, hvilket af temaerne der så rent faktisk skal gennemføres.
Jeg synes, det ville være meget smart, hvis man fra forslagsstillernes side i langt højere grad havde sagt: De her tre ting vil vi have igennem – i stedet for at komme med seks, og så må vi så selv vælge.
Hvad skulle vi gøre, hvis samtlige partier havde et, de godt ville have igennem?
Hvordan skulle vi så få vedtaget beslutningsforslaget?
Nu bliver det her jo ikke vedtaget i den her form, det har, og så synes jeg, det ville være meget rart, hvis ordførerne selv gik ind og prioriterede på en eller anden måde.
SF ønsker et tryggere natteliv, men altså ikke med den model, som Dansk Folkeparti her kommer med.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-02:
Dansk Folkeparti kommer med et forslag til folketingsbeslutning om en række initiativer, der skulle kunne give et tryggere natteliv.
Lad det være sagt med det samme, at Det Radikale Venstre, ligesom de fleste andre går jeg ud fra, ønsker, at borgerne kan færdes trygt i nattelivet her i landet.
Vi synes, at man skal satse på at have et ordentligt SSP-samarbejde, et ordentligt forebyggende arbejde i kommunerne.
Vi synes, det handler om, at den gode indsats, som politiet, restaurationer m.fl. gør i de konkrete situationer i nattelivet, også skal fortsætte.
Forslagsstillerne har seks forslag.
Det er ikke den retning, Det Radikale Venstre synes at man skal gå for at skabe et tryggere natteliv.
Vi tror desværre, at sådanne forslag mest vil have symbolsk karakter med henblik på at skabe et tryggere natteliv, i hvert fald hvad angår de tre strafskærpelsesforslag, hvoraf man så kan diskutere, om det ene er et reelt strafskærpelsesforslag eller bare noget, man ligesom har proppet ind, fordi det lød godt, når man nu gerne ville signalere, at det handlede om et tryggere natteliv.
Så er der det om forbud mod at bære kniv.
Det har også allerede været oppe.
Igen er vi efter vores opfattelse ude på symbolpolitikkens overdrev.
Vi ved jo, og det ved Dansk Folkeparti, altså forslagsstillerne, jo også udmærket, at de overfald og de hændelser, der sker med kniv i nattelivet, langt, langt, langt overvejende foretages med ulovlige knive.
Derfor vil det jo ikke have nogen nævneværdig reel betydning, og jeg tvivler såmænd også på, at selv de, der gør det med lovlige knive, vil tænke over det, hvis de skal begå kriminalitet.
Jeg synes, at justitsministeren har givet et glimrende svar på forslaget om udvidelse af restaurationslovens bestemmelser om forbud mod ophold.
Der kan vi kun bakke op om regeringen.
Om det sidste forslag omkring mulighed for at registrere tilhold samt karantæne udstedt af virksomheden selv synes vi endelig, at man sådan lidt populært sagt skyder gråspurve med kanoner.
Alt i alt er det her et forslag, som tjener til at illustrere den grundlæggende forskel, der er mellem Dansk Folkepartis og Det Radikale Venstres opfattelse af retspolitikken her i landet.
Per Clausen (EL), 2007-05-02:
Realiteten er jo, at navngivne personer kan læse i avisartikler og i bøger, at de i PET’s arkiv er registreret for at have opfordret til at kaste med molotovcocktails.
Det er jo situationen, og jeg har meget svært ved at forstå ministerens henvisning til, at det skulle være farligt for andet end PET’s arkivers troværdighed, at man fik en mulighed for at gå ind og foretage en vurdering af, hvad der står om en i en sådan situation.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-05-02:
Er det mig, der skal sige noget nu?
Tom Behnke (KF), 2007-05-02:
Da Det Konservative Folkepartis skatteordfører, hr. Jakob Axel Nielsen, desværre ikke kan være til stede, da han er engageret andetsteds, har jeg lovet at sige følgende på vegne af Det Konservative Folkeparti: Generelt går det rigtig godt for Det Blå Danmark.
Branchen er hvert år med til at sejle mange penge hjem til Danmark og dermed skaffe mange danske arbejdspladser.
Erhvervet er dog ikke upåvirket af den hårde internationale konkurrence, der er på området, og for at sikre, at dansk søfart også står stærkt fremover, må vi se på de rammer, som dansk søfart arbejder under.
Her er der et enkelt område, hvor vi halter en lille smule bagefter vores stærkeste konkurrenter på området.
Med dette lovforslag sikrer vi, at de danske rederier står stærkere i den internationale konkurrence, hvor rederierne og dermed også arbejdskraften flytter hen, hvor rammebetingelserne er bedst.
Det gør vi ved at øge danske rederiers incitament til at lade de mange nye skibe, de er på vej med, sejle under dansk flag.
Ved at justere tonnageskatteordningen, så den også dækker de såkaldte pool fees, der vedrører administrationen af andre rederiers skibe og avance ved salg af skibe, sikrer vi, at Det Blå Danmark også på længere sigt vil være et vigtigt erhverv.
Det Konservative Folkeparti kan således støtte lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2007-05-02:
Nu skal man jo som medlem af Enhedslisten passe på med at blive beskyldt for at være lang i spyttet og andre ting, så jeg vil bare nøjes med at sige, at hvis jeg har udtrykt mig på en måde, som kunne forstås anderledes end det, fru Anne Baastrup siger, så har jeg udtrykt mig uklart og forkert.
Men jeg mener sådan set også, at det, fru Anne Baastrup giver udtryk for, er, at der skal være denne balance.
Og det var for at give udtryk for en forståelse og ikke gå ind i en unødig polemik med hr. Tom Behnke, at jeg måske kom til at udtrykke mig lidt uklart, og det skal jeg gerne beklage.
Afstemning
Anne Baastrup (SF), 2007-05-02:
Problemet er, at hr. Per Clausen var lidt for positiv i sin udmelding og sit svar til hr. Tom Behnke.
Derfor vil jeg godt have, at hr. Per Clausen siger: Det, det drejer sig om, er, at vi skal kunne have en fri forskning.
Hvis det er sådan, at denne forskning fører til offentliggørelse, hvor enkeltpersoner er involveret med navns nævnelse, eller så de kan identificeres, skal disse have mulighed for at få tilsvarende oplysninger, således at de i den efterfølgende debat ved, hvor det er, det står.
Det vil jeg godt have at hr. Per Clausen lige siger ja til.
Per Clausen (EL), 2007-05-02:
Selv på dette sene tidspunkt har man en mulighed for at få lidt medieomtale, hvis man svarer lidt muntert på fru Birthe Rønn Hornbechs spørgsmål, men det vil jeg ikke gøre.
Jeg vil helt undlade at forsøge at være morsom her, men bare sige, at det efter min opfattelse skal være sådan, at der er adgang til at forske.
I de situationer, hvor man efterfølgende har tænkt sig at bruge navne, er det i hvert fald af afgørende betydning, at de mennesker, der forskes i, også har adgang til materialet.
Jeg mener, det må være en ultimativ afvisning af, at man kan beskylde mennesker for noget med navns nævnelse, uden at de har mulighed for at sætte sig ind i det, der er det bagvedliggende bevismateriale.
Jeg skal gerne for fru Birthe Rønn Hornbechs skyld gentage, hvis hun skulle være i tvivl, at i valget mellem den fri forskning og forsvar for nazister støtter jeg den fri forskning, men som fru Birthe Rønn Hornbech jo også er enig med mig i, gælder retssikkerhed også for nazister.
Det er jo en af de ting, der binder Venstre og Enhedslisten sammen, så vidt jeg har forstået.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-05-02:
Hvis vi altså forestiller os en mange gange straffet nazitype, som er blevet registreret i PET for mange år siden, og hans oplysninger er interessante i historisk sammenhæng for en forsker, skal det så være sådan, at fordi vi har en nazitype, der er straffet mange gange, og vi ikke vil give ham oplysningerne om sig selv, så skal det blokere for forskningen?
Det synes jeg er interessant, for så gør vi jo op med et gammelt princip om, at forskningen altså får en positiv særbehandling.
Så hvilken side er hr. Clausen på, på nazistens eller forskningens, for nu at spørge helt klart?
Per Clausen (EL), 2007-05-02:
Men jeg har også det synspunkt, at det er meget vigtigt, at vi har en fri og liberal adgang for forskere til de informationer, der ligger.
Jeg mener, at det jo er måden at få gjort op med mange af de myter på, der f.eks. eksisterer om den kolde krig og også om andre begivenheder i vores historie.
Så jeg vil meget gerne fastholde det liberale udgangspunkt i den sag og sige, at jeg også mener, at når det drejer sig om ting, der er sket for 20-25 år siden, vil folk ganske kunne tåle, at folk ser, hvad der står om dem.
Når man læser nogle af de ting, der har været fremme f.eks. om at et tidligere medlem af Folketinget, som skulle have optrådt som agitator for molotovcocktailkastning i sin ungdom, vil jeg sige, at jeg faktisk har ret meget svært ved at se, hvorfor han ikke skulle have adgang til at se, hvad det er, der står om ham i den anledning.
Tom Behnke (KF), 2007-05-02:
De 5 minutters taletid er jo ikke altid nok, og derfor vil jeg godt lige her præcisere, at vi fra konservativ side sådan set er enige i, at det er vigtigt, at forskerne har adgang og der bør være den her åbenhed, så vi kan diskutere vores historie.
Men det, jeg ønskede at give udtryk for, er, hvis en forsker får adgang til oplysninger, som ikke tåler at blive givet til den person, det rent faktisk handler om.
Så er det bedre, at man lader være med at give forskeren adgang.
Man har altså vurderet, at de oplysninger har en karakter, så den person, det handler om, ikke kan tåle at se dem, men en forsker kan godt tåle at se dem.
Det er det dilemma, vi ønsker at undgå.
Og hvis ikke borgeren kan tåle det, så skal forskeren heller ikke have lov til det, for så undgår vi, at dilemmaet overhovedet opstår.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-02:
Hr. Svend Aage Christensen, der er seniorforsker i DIIS, har sendt et arbejdspapir til Retsudvalget, og jeg vil faktisk sige, at jeg blev noget overrasket over, at vores praksis vedrørende forskningsadgang var den mest liberale i verden.
Jeg blev faktisk også noget overrasket over, at man ikke på noget tidspunkt i hele det der forløb, hvor man har åbnet for forskningen, har overvejet konsekvenserne af, at man giver forskere adgang, men at man ikke giver personer, hvorom oplysningerne udleveres forskeren, egenacces.
Det skyldes simpelt hen en manglende systematik i udviklingen af vores retssystem, at vi nu kan stå i en situation, hvor et konkret menneske er blevet hængt ud i en avis, uden at han har haft nogen jordisk chance for at forhindre det, og uden at han har haft viden om, hvad det var for nogle oplysninger, som den pågældende forsker havde adgang til.
Det aktualiserer derfor, at Enhedslisten er kommet med dette beslutningsforslag.
I SF er vi i princippet enige i Enhedslistens tænkning bag beslutningsforslaget, idet vi dog bliver nødt til at finde ud af, hvad de norske og de svenske regler er, for det står der ikke noget om i forslaget.
I og med at man vil lave et ankenævn, ligger der jo så også det, at PET kan give afslag, ankenævnet kan naturligvis også give afslag, og så skal der være et regelgrundlag, således at fru Birthe Rønn Hornbechs bekymringer for, hvorvidt man så bare kan komme ind fra gaden og få oplysninger og bede om egenacces efter et vist antal år, på den måde kan beskyttes, idet PET og ankenævnet har retten til at vurdere, om man skal have adgang.
Jeg undrer mig lidt over, at Enhedslisten ikke i samme ombæring er kommet med et forslag, der går på, at hvis en forsker har adgang inden for de her tidsmæssige rammer, så er forudsætningen for hans adgang, at når han går ind og anvender oplysninger om enkeltpersoner, skal disse enkeltpersoner have oplysningerne tilstillet senest samtidig med forskerens offentliggørelse og helst før, således at man som enkeltperson kan være forberedt på det.
Vi står nu i en situation, hvor en lang række mennesker på baggrund af den her debat er bekymrede for, om der kommer halve forskningsresultater ud, hvor deres navn så også nævnes, og derfor har jeg fået nogle henvendelser fra forskellige mennesker, der ønsker at få egenacces.
Men med de udtalelser, som justitsministeren er kommet med her, tror jeg godt, at jeg kan skrive tilbage til dem og sige, at det altså ikke lige bliver i den her omgang.
Det, der er vigtigt, er, at vi bruger det her beslutningsforslag til nøje at overveje, hvordan vi kan komme det skridt videre, således at vi – for der er jo sådan en relativt god stemning for, at noget af det skal ske – kan komme det skridt videre, sådan at folk ikke fremover skal kunne mødes med en Jyllands-Posten-historie, således som en bestemt person oplevede her i sommer.
For det var efter min bedste overbevisning i strid med alt, hvad der for mig står som værende en retsstat.
Så principiel støtte til tænkningen bag beslutningsforslaget, men vi stemmer ikke for det, sådan som det ser ud nu.