runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2012-05-24:
Min personlige opfattelse og regeringens opfattelse er, at et af de områder, hvor det giver mening, at staten går ind på fællesskabets vegne og træffer nogle beslutninger, er med hensyn til infrastruktur, om vi så snakker veje, energinet eller rør eller vi snakker anden form for infrastruktur, for i sidste ende er den frihed, fællesskabet kan etablere for alle, større end den frihed, der bliver knægtet, ved at der i få tilfælde skal være en pligt til at tilslutte sig.
Alternativet ville jo være, at man fraskrev sig fællesskabets mulighed for at etablere billig og effektiv varmeforsyning, som for langt, langt de fleste er langt billigere og giver den enkelte større økonomisk frihed, giver sikkerhed for energiforsyning osv.
Så jeg er helt enig i, at det er en balance, men jeg mener, at når vi snakker basal infrastruktur, fysisk infrastruktur, bliver fællesskabet en gang imellem nødt til at træffe nogle valg for samfundets skyld.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-24:
Man kan forstå, at det kan være rimeligt fra en kommunes side, fra systemets side at sige: Nu udlægger vi et nyt område, og når du køber en grund her, er der disse regler.
Det er ligesom noget, man kan forstå: Man kender betingelserne på forhånd.
Det, vi taler om her, er jo der, hvor en kommune – i øvrigt med en konstruktion, hvor de byrådsmedlemmer, der sidder og beslutter, også sidder med i varmeforsyningen – måske har skabt en situation, hvor den har en dårlig økonomi og så skal have flere inddraget.
Så tager kommunen et bebygget område, en eksisterende bebyggelse, som har en varmeforsyning, og som har forsøgt at konkurrere og forbedre den varmeforsyning, og tvinger den til pludselig at foretage en voldsom investering, at betale den generelle pris.
Det er jo nogle steder en meget voldsom pris, og dermed bliver det en afsindig stor privatøkonomisk belastning.
Er det ikke virkelig at øve vold på den personlige frihed, det frie valg og det, at vi har en ejendomsret i Danmark?
Man har bosat sig og kender vilkårene, men det ændres så over tid.
Er det ikke et problem sådan ud fra en almindelig synsvinkel i forhold til anstændigt demokrati og politikere med respekt for borgerne?
Mener ministeren ikke, at det er et problem?
Martin Lidegaard (RV), 2012-05-24:
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg bestemt anerkender, at der er områder i landet – heldigvis ikke mange – hvor der er alt for høje varmepriser i dag.
Det er også derfor, vi har taget de initiativer; det er for at adressere det problem.
Det er jo et spørgsmål, som Folketinget har haft lejlighed til at adressere mange gange.
Det er vi enige om er en problemstilling, der må og skal løses.
Hvis der er et flertal i et område – baseret på samfundsøkonomiske beregninger – der ønsker at få en markant nedsættelse af deres varmepris, men ikke kan få det, hvis vi afskaffer tilslutningspligten, fordi der er et mindretal, der af en eller anden grund ikke vil, så vil man aldrig være i stand til at gennemføre kollektive beslutninger på energiområdet; så vil man aldrig være i stand til at lave sammenhængende systemer, for det er sådan på energiområdet, at der altså skal en vis kritisk masse til for at lave de effektive løsninger.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-05-24:
Igen har der jo været en god retorik.
Før valget er der blevet sagt, at man gerne vil sikre det brede samarbejde, men når det så kommer til udvalgene, hvor vi egentlig skal samarbejde og blive enige om, hvad der skal stå i loven i den endelige vedtagelse, er samarbejdet lidt væk.
Vi er enige med Venstre og Konservative i, at det, der er det rigtige at gøre her, er, at uddelegere det til kun udvalgene.
Så er vi sikre på, at de lokale politikere bliver medinddraget.
Nu lægger man op til, at der faktisk kan uddelegeres til en embedsmand på et tilfældigt område.
Med et politisk flertal i de enkelte byråd kan man på den måde egentlig tilsidesætte de mindre partier, så de ikke har nogen indflydelse eller mulighed for at kontrollere, hvad der foregår i kommunalbestyrelsen.
Det mener vi er en skævvridning af demokratiet.
Vi vil gerne sikre den demokratiske ret, også til de mindre partier.
Derfor er vi indstillet på at sige nej til det, der er lagt op til her.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-24:
Kommunerne får nu mulighed for at vedtage klimalokalplaner, og det er godt.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at der skulle om ikke lig på bordet, så i hvert fald vand i kælderen, før vi her i Folketinget gav kommunerne den mulighed, men nu er den der, og det er godt.
Det bakker Venstre op om, og vi støtter det hundrede procent.
Vi har imidlertid sammen med De Konservative stillet to ændringsforslag.
Det ene ændringsforslag vedrører noget så teknisk, som hvad der skal stå i planloven om lovlige planmæssige begrundelser.
Og det er sådan set ikke os selv, der har været geniale; det er baseret på høringssvar, vi har fået fra så kompetente mennesker som Danske Advokater, Landbrug & Fødevarer, Fritidshusejernes Landsforening og professor Helle Tegner Anker fra Københavns Universitet.
De har påpeget, at det lovteknisk er noget sjusk, at man nu i planloven nævner, at en lokalplan eksempelvis kan være begrundet i klimahensyn, men ikke nævner de andre lovlige planlægningsmæssige begrundelser, som jo fremover også vil være det, som lokalplaner kommer til at handle om, nemlig det æstetiske hensyn og de andre hensyn, som allerede i dag er det, som afgør, om vi laver lokalplaner eller ej.
Vi synes, det er rigtig ærgerligt, at man ikke fra miljøministerens side vil tage de her høringssvar seriøst og gå ind og ændre på det, men bare blankt afviser det.
Jeg synes også, det er ærgerligt, at et politisk flertal herinde formentlig om lidt blankt vil afvise vores ændringsforslag.
Den eneste begrundelse, vi kan se for det, er, at ændringsforslaget er stillet af V og K, og så stemmer man bare pr. automatik imod.
Det andet ændringsforslag går på, at man med vedtagelsen af det her lovforslag fremover vil gøre det muligt for forvaltningen, altså embedsmænd i en kommune, ikke bare at fremsætte nye forslag til lokalplan, men såmænd også at vedtage dem.
Det synes vi er betænkeligt, og derfor har vi fra Venstre og Konservatives side stillet forslag om, at man altså kun kan delegere ned fra kommunalbestyrelsen til udvalg, hvor der sidder politikere, men altså ikke kan delegere helt ud til forvaltningen.
Men vi må konstatere, at et politisk flertal herinde åbenbart synes, det er helt uproblematisk at lade embedsmænd få mulighed for fremover at bestemme, hvad der skal stå i lokalplaner osv. i landets kommuner.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-05-24:
Tak for det.
Vi vil egentlig blot gøre opmærksom på, hvorfor vi vil stemme nej til det her forslag.
Det er jo, fordi vi havde jo ønsket at få forslaget delt, men det mente man så ikke at der var behov for.
Det, vi mener er problemet her, er, at man ikke fuldt ud har afdækket, om den sagsbehandlingstid, der er ved Naturklagenævnet, bliver længere, ved at man sætter gebyret ned fra de 3.000 kr. til de 500 kr. og dermed får flere klagesager ind.
Derfor vil vores opfordring jo være, at man selvfølgelig stemmer nej til det her, når man ikke samtidig sørger for at få afkortet behandlingstiden i Naturklagenævnet.
Så derfor er vi desværre nødt til at sige nej til det her.
Sara Olsvig (IA), 2012-05-24:
Jeg vil også bare fra Inuit Ataqatigiit sige, at vi er rigtig glade for den tilføjelse, som Enhedslisten har ønsket, nemlig at det her lovforslag også skal indeholde den finesse, som handler om kollektive rettigheder.
Det er helt rigtigt, som Enhedslistens ordfører siger, at kollektive rettigheder specielt for oprindelige folk er af rigtig, rigtig stor betydning.
Den nye deklaration om oprindelige folks rettigheder anerkender de kollektive rettigheder, hvilket specielt den form for samfund, som oprindelige folk repræsenterer, har rigtig brug for anerkendelse af.
Samtidig vil jeg også sige, at jeg er rigtig glad for, at vi har fået ind i betænkningen, at der bliver en mulighed for senere, hvis Grønland beslutter det, at loven også bliver anordnet for Grønland, og at Grønland muligvis, hvis det besluttes i Grønland, også kommer til at lave et råd for menneskerettigheder, som så også kan få en repræsentant i instituttets bestyrelse.
Jeg håber, at det også kommer igennem ved tredjebehandlingen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-24:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at da vi havde det her til første behandling i Folketinget, var vi i Dansk Folkeparti meget betænkelige ved de her ændringer, der sker i forhold til en øget bevågenhed omkring Institut for Menneskerettigheder.
Det er jo sådan, at det er en del af udmøntningen af regeringsgrundlaget fra oktober 2011, »Et Danmark der står sammen«.
Med den del af lovændringen, som er indeholdt i L 154, er der lagt op til, at det bliver en selvejende institution, og at den kommer ind under den offentlige forvaltning.
Så står der i øvrigt i ministerens kommentarer, at det sker for at understrege en forventning om udøvelse af god forvaltningsskik, ansvarlighed og åbenhed.
Venstre har haft et samråd i Udenrigsudvalget om Institut for Menneskerettigheder, og Dansk Folkeparti har haft et samråd i Finansudvalget om Institut for Menneskerettigheder.
Vi har som sagt også ved førstebehandlingen meddelt, at vi ikke kan støtte det her lovforslag, og derfor er det selvfølgelig også en fejl, når der står i betænkningen, at Dansk Folkeparti støtter det her lovforslag.
Vi har for længst meddelt Folketinget, at vi naturligvis ikke støtter det her lovforslag, og det er også noget, der vil blive ændret i betænkningen i forhold til tredjebehandlingen, når den senere kommer.
Christian Juhl (EL), 2012-05-24:
Jeg skal ikke gøre det langt.
Jeg skal heller ikke kommentere Dansk Folkepartis forhold til menneskerettigheder.
Jeg skal dog blot gøre opmærksom på, at vi har stillet et ændringsforslag til lovforslag nr. L 154.
Der er en svaghed i det ellers udmærkede grundlag for Institut for Menneskerettigheder, nemlig det, at det ikke er klart nok, at de selvfølgelig også skal arbejde med kollektive rettigheder.
Det er jo sådan, at oprindelige folks rettigheder er kollektive.
Faglige rettigheder er kollektive, og det vil sige, at de dækker en gruppe af mennesker og ikke kun enkeltindivider.
Derfor er det vigtigt, at vi udvider grundlaget for Institut for Menneskerettigheder til også at gælde kollektive rettigheder.
Så jeg vil anbefale det store Ting at stemme for vores ændringsforslag.
Thomas Danielsen (V), 2012-05-24:
Jamen som sagt er vi jo, som jeg sagde i min ordførertale, positive over for at se på kommunernes anvendelse af forblivelses- og tilslutningspligten, og på den måde vil jeg da give hr. Hans Kristian Skibby ret, nemlig at vi er parate til at se på de præmisser, der ligger til grund.
I forhold til hvad man lokalt i Silkeborg Kommune har valgt at gøre med eksisterende bygninger, kan jeg sige, at der jo er mange i Silkeborg Kommune, der har fået dispensation, og det er en beslutning, der ligger ude lokalt.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-24:
Hr. Mike Legarth havde en meget flot indgang til sin tale her om betydningen af personlig frihed og hensyn for Det Konservative Folkeparti og om, at man ville gøre det, der var til gavn for brugerne.
Mener hr. Mike Legarth, at de eksempler, der har været nævnt her i dag, og som er baggrunden for det her beslutningsforslag, viser, at det er til gavn for de borgere, som får trukket sådan en ordning med overhovedet, hvilket i en række tilfælde vil betyde stigende og ikke lavere energipriser, som det er påstået?
Mike Legarth (KF), 2012-05-24:
Tak, hr. formand.
Jeg vil starte med på vegne af Det Konservative Folkeparti at sige, at vi altid tænker på individet, altså mennesket før systemet, og vi taler altid om konsekvensen for den enkelte borger i vores land, før vi tænker på milliarderne og den gevinst, der kan være i det.
Og jeg synes da, det er fornuftigt nok, at man tager en snak om vilkårene.
Er lovgivningen i orden?
Er det fornuftigt, at vi har de dispensationsregler, vi bruger?
Kigger man på det overordnede billede, så synes vi fra konservativ side, at det er vigtigt, at vi har en forsyningssikkerhed.
Vi synes, det er vigtigt, at den måde, man producerer el og varme på, udledningsmæssigt også er til gavn for det enkelte menneske, familien, der bor i området osv.
Den måde, vi bedst håndterer det på, er ved at give kommunerne et redskab til at få økonomi i tingene, sammenhæng i tingene.
Og hvis der så i dispensationen ikke er tilstrækkeligt lovgrundlag, så er vi villige til at se på det.
Men det er jo vigtigt sådan helt overordnet at forholde sig til, at vi må gå ud fra, at det kommunale selvstyre håndterer de dispensationsregler og den lovgivning, der er, til borgernes bedste.
Og hvis de ikke gør det, så skal man jo vælge nogle andre.
Vi kan jo ikke gå ind og sagsbehandle for hver enkelt kommune og forholde os til, hvordan de bruger den lovgivning, vi har givet.
Vi vil gerne være med til at se på, om den lovgivning og de dispensationsregler er de rigtige, men jeg synes, at den sag, der er rejst her, burde håndteres der, hvor problemerne er, i stedet for at vi her skal belastes af, at der er nogle lokalpolitikere, som måske – det kan jeg jo ikke tage stilling til her – ikke har udøvet deres politiske arbejde, sådan som de fleste gerne ville have haft de gjorde det.
Jeg synes, det er vigtigt at forholde sig til, at hvis man melder fra på det, der er et fællesskab, de fælles værdier, det, der er til gavn for flest, jamen så bliver regningen større for dem, der er ladt tilbage.
Så det her er en opbakning til tilslutningspligt og forblivelsespligt og selvfølgelig en anerkendelse af, at der er en dispensation, der skal give mening, sådan at hvis det ikke er til fordel for den enkelte forbruger, kan man selvfølgelig få en dispensation.
Per Clausen (EL), 2012-05-24:
Jeg tror, at netop en del af den lovgivning, der eksisterer nu, netop gør, at man ikke altid kan vælge at tage hensyn til den enkeltes økonomiske interesser.
For man siger, at der træffer man i fællesskab nogle beslutninger, der gør, at vi i fællesskab får nogle bedre vilkår.
Så sådan en generel erklæring, som hr. Hans Kristian Skibby efterlyser hos mig, kan han ikke få.
Det, han kan få, er en tilkendegivelse fra min side af, at Enhedslisten altid går seriøst ind i at undersøge, drøfte og diskutere konkrete problemstillinger, konkrete udfordringer, og i den sammenhæng ser på, om der er brug for at lave ændringer af reglerne.
Men vores udgangspunkt er, at vi har en rigtig fornuftig lovgivning på det her område, en lovgivning, som har været en vigtig forudsætning for at opbygge fjernvarmen, og at vi har et righoldigt antal muligheder for kommunerne til at dispensere, der gør, at enhver kommune efter min opfattelse har mulighed for at behandle borgerne ordentligt inden for det gældende regelsæt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-24:
Jeg har to spørgsmål mere til ordføreren.
Det ene er om det, som også blev skitseret fra Liberal Alliances ordførers side, nemlig om man i forbindelse med f.eks. udvalgsarbejdet kunne lave en sondring mellem det, der hedder de nyetablerede områder, hvor man laver en ny lokalplan og etablerer nye boligområder, og det, der hedder etablerede områder, hvor man vælger at tvangstilslutte allerede eksisterende ejendomme til fælles varmeforsyning.
Er det noget, Enhedslisten kunne være med til at kigge på, så man deler dem op i nye områder og etablerede områder?
Så vil Enhedslisten kunne støtte, at der selvfølgelig kan gives dispensation til dem, som kan dokumentere, at de ikke tjener penge på at blive tvangstilsluttet?
Per Clausen (EL), 2012-05-24:
Jeg tror da, det vil være rigtig klogt, hvis man inden for fjernvarmeområdet indstiller sig på, at vi i fremtiden vil bruge affald måske på en klogere måde end bare ved at brænde det af – altså den måde, man skaffer energi til fjernvarme på, vil formentlig være anderledes, end den er i dag.
Så det synes jeg vi skal diskutere, når vi nu alligevel skal til at diskutere affaldsstrategi i Danmark, og hvordan vi får det størst mulige udbytte af affald.
Jeg ser bare fjernvarme som en mulighed for på en lang række områder i en kollektive sammenhæng, hvor det er billigere, at gå over til vedvarende energikilder som f.eks. solenergi, geotermi osv., hvor jeg ser nogle rigtig, rigtig store perspektiver i fjernvarmen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-24:
Jo, men jeg anerkender egentlig det meste af ordførerens tale, for selvfølgelig er det ganske naturligt og fornuftigt, at vi har den her udbygning af det danske fjernvarmenet.
Nu var ordføreren inde på, at vi ikke længere skulle nævne Silkeborg, det var man blevet lidt træt af, vi måtte heller ikke nævne Skævinge og Langeland.
Men så kunne jeg for bare at tage et nyt sted i Danmark prøve at nævne Horsens, hvor man jo faktisk har problemer med at få nok med affald.
Man har et veludviklet fjernvarmeanlæg, men man har bare ikke affald nok til at kunne producere den mængde varme og energi, der skal til for at kunne forsyne det antal brugere, der er tilsluttet systemet.
Det betyder så, at et dansk fjernvarmeselskab i dag må importere affald, jeg tror, det er fra London, og det affald bliver så fragtet med skib fra London til Esbjerg og kørt med lastbil fra Esbjerg til Horsens.
Anerkender ordføreren ikke, at der kan være nogle problemer og store udfordringer ved, at vi satser så massivt på fjernvarmen, når der ellers er alternativer, som kan være mindst lige så gode?
Vi kan jo faktisk se mange af de steder, vi har været inde på i dag, at der har man faktisk investeret i jordvarme og taget alle mulige andre initiativer.
Per Clausen (EL), 2012-05-24:
Jeg synes sådan set, at lovgivningen, som den er i dag, er fornuftig.
Det, vi altid kan diskutere, er, om de dispensationsmuligheder, der er, er udfoldet nok i lovgivningen, er præcise nok i lovgivningen, og om de administreres fornuftigt i kommunerne.
Hvis de ikke administreres fornuftigt i kommunerne, er det så noget, der skal give anledning til, at Folketinget griber ind?
Jeg har sådan set hele tiden sagt, at det er vi altid åbne over for at diskutere, for Enhedslisten interesserer sig faktisk rigtig, rigtig meget for, at mennesker bliver behandlet ordentligt i vores samfund, også de mennesker, der måske af den ene eller den anden grund agerer lidt på kryds og tværs i forhold til de fælles trufne beslutninger.
Så hvis det er der nede vi diskuterer, kan vi altid diskutere, om der er brug for konkrete tiltag, men så har Liberal Alliance jo også opgivet sine principper – men det sker jo somme tider i politik, at man må nøjes med lidt mindre end principperne.
Det kender vi godt.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-24:
Jeg skal alligevel gøre et forsøg.
Kunne det tænkes, at hr. Per Clausen ville skelne imellem nye områder og etablerede bebyggelser, når der nu tales om at tvinge borgerne der, hvor det er hensigtsmæssigt osv.?
Måske kunne vi mødes om, at det kunne være rimeligt nok, når man udlægger et nyt område, at man kender betingelserne, inden man etablerer sig og bor der.
Det, der er tale om her, er, at man ikke kender betingelserne; det er blevet vedtaget fuldstændig hen over hovedet på folk.
Det er sådan set det, vi reagerer imod, og det er derfor, vi rejser debatten.
Er det et rimeligt spørgsmål?
Kunne vi måske ligefrem lave en alliance?
Per Clausen (EL), 2012-05-24:
Lidt i modsætning til Liberal Alliance og hr. Leif Mikkelsen har vi jo faktisk bekymret os så meget om barmarksværkerne og også forholdene i Skævinge, at vi har lavet en aftale, der giver mulighed for at få løst den udfordring.
Så meget om det.
Jeg vil så bare sige til hr. Leif Mikkelsen: Nej, det her handler ikke om systemet over for den enkelte borger.
Det her handler om, hvorvidt vi anerkender, at det i nogle sammenhænge er fornuftigt, at fællesskabet træffer demokratiske beslutninger, som forpligter alle borgere – også dem, der måske synes, det ville være bedst ikke at være forpligtet af de fælles beslutninger – eller det er sådan, at det gør vi ikke.
Det er sådan set en grundlæggende opfattelse af, hvordan vi indretter et samfund, hvor Liberal Alliance jo så lever liberalismen
helt ud.
Så skal der tilføjes til det, at man skal efterleve de her beslutninger, at der selvfølgelig skal være mulighed for at lave dispensationer i konkrete tilfælde.
Det kan man enten ordne ved valgene i kommunerne, eller også kan vi selvfølgelig herinde lave lidt mere effektiv styring af kommunerne.
Det plejer bare ikke at være Liberal Alliances holdning.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-24:
Jeg har en enkelt kommentar.
Jeg er selvfølgelig helt enig med hr. Per Clausen i, at det her er et meget principielt spørgsmål.
Det kunne måske endda ligefrem gavne nogle debatter herinde.
Ellers har jeg sådan set ingen forventning om, at det skulle lykkes at overbevise hr. Per Clausen og Enhedslisten om, at man skal fravige tanken om planøkonomi, tvang for borgerne og de løfter, der er, for det er det, der er tale om – det er det, der er tale om.
Det er spørgsmålet om den personlige frihed, om det er systemet, der er vigtigt, eller om det er det enkelte menneske.
Det er sådan set det, der er indgangen, og det var faktisk det, jeg forsøgte at udfordre ministeren på i mit første indlæg.
Så det er sådan set en principiel diskussion og ikke et spørgsmål om her og der.
Det er slemt for de borgere, det rammer, og det er derfor, der er mennesker fra Skævinge, der er mødt op her i dag, og det er også derfor, Silkeborg er blevet nævnt så tit.
Det er rigtig skidt for de borgere, og det er der sådan set nogle, der bekymrer sig om, og det bør man så tage højde for, når der er byrådsvalg.
Men jeg har ingen forventning om, at vi flytter Enhedslisten væk fra planøkonomi og måske ligefrem undertrykkelse af borgere.
Mike Legarth (KF), 2012-05-24:
Hvis vi skulle til at sagsbehandle forhold i Silkeborg eller på Langeland, ville vi jo begynde at blande os i det kommunale selvstyre, og når vi i enhver anden sammenhæng forholder os til det kommunale selvstyre og reglerne, der gælder for det, så tager vi afstand fra netop det.
Og ingen tager mere afstand fra det end hr. Leif Mikkelsen og Liberal Alliance.
Der har de jo altid bakket Det Konservative Folkeparti op i, at hvis vi mener det alvorligt, at kommunerne skal have selvstyre, så må de også tage ansvaret for de beslutninger, de træffer.
Spørgsmålet er så: Er der fejl i lovgivningen?
Er der fejl i dispensationsreglerne?
Er den varmeregning, der bliver uddelt, for høj?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-24:
Næh, men nu behandler vi jo ikke lokale sager.
Vi har sådan set lagt op til en meget principiel diskussion om den personlige frihed, ejendomsretten og retten til selv at vælge sin energiform og om, at det tilbud, man får, bør være i konkurrence med andre tilbud.
Hvis der kun er ét tilbud, som man er tvunget til at tage, så er der i hvert fald ikke nogen konkurrence.
Så det er efter min bedste overbevisning jo sådan set meget mere et principielt spørgsmål om, hvorvidt lovgivningen i orden, hvorvidt det er rimeligt, når nu det kan udmøntes på den måde, som det er sket i de her eksempler.
Det er helt rigtigt, som hr. Mike Legarth siger, at vi går ind for den kommunale frihed, endda i udstrakt grad, og derfor bliver vi også meget kede af det, faktisk sørgmodige, når vi så konstaterer, at der er byråd, der bruger, misbruger, lovgivningen på det her område.
Så må det være lovgivningen, det er galt med, og det er trods alt den her sal, der skal tage højde for det spørgsmål.
Det er derfor, vi skal have den diskussion af, om vi her bruger et system til at undertrykke den personlige frihed og det frie valg.
Det, jeg sådan set udfordrer hr. Mike Legarth på, er kun, om ikke man synes, at det er rimeligt at diskutere det her i salen.
Det er ikke en sagsbehandling.
Det er slet ikke det, vi taler om.