runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jeg tror overordnet set, at man har en udmærket service.
Jeg skal ikke kloge mig på, om der ude i Vallensbæk Kommune har været dårligere eller bedre service inden for ældreplejen.
Det er jeg ikke i stand til på nuværende tidspunkt.
Men jeg vil gerne komme med et eksempel på, hvordan man nogle gange faktisk kan ændre noget af det bureaukrati og sådan set fokusere ydelsen til borgerne.
I Aarhus Kommune, hvor både spørgeren og jeg selv er valgt, har man f.eks. en kontrolfri zone, som er skabt i sundheds- og omsorgsforvaltningen – i øvrigt ledet af en SF'er – og som rent faktisk tager hul på og fat på nogle af de problemer, der er med øget bureaukrati, og ser på, hvordan de kan mindske det, sænke bureaukratiet og så bruge pengene på varme hænder, som rent faktisk kommer borgerne til gavn.
Det synes jeg sådan set er nogle af de initiativer, vi skal se om vi kan fremelske flere af.
Mike Legarth (KF), 2012-12-18:
I forbindelse med skattereformen forsøgte vi fra konservativ side at få indbygget nogle tiltag imod grænsehandel.
Det kunne ikke lade sig gøre under skattereformforhandlingerne.
Man mister arbejdspladser, de bliver flyttet til Tyskland, arbejdet gives til de tyske butikker, og de handlende lægger afgiftskroner i den tyske statskasse i stedet for i den danske.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad vil man gøre ved det?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jamen regeringen har bl.a. – desværre uden at få støtte fra borgerlig side – taget initiativ til at afskaffe den fedtafgift, som den borgerlige fløj selv indførte, og annullere de stigninger, der var på vej i forbindelse med sukkerafgiften.
Det synes jeg understreger, at vi også tager de her ting alvorligt.
Omvendt må man jo så lige huske på, at den grænsehandelsrapport, som kom for en måneds tid siden fra Skatteministeriet, jo sådan set understregede, at der ikke er nogen voldsom vækst i grænsehandelen.
Det synes jeg sådan set er vigtigt at huske på.
Jeg tror da, at der er nogle ting, man skal gøre.
Jeg håber da, at det på et tidspunkt lykkes at overbevise tyskerne om, at der er et problem i, at de sælger dåser uden pant til danskere, mens alle andre i øvrigt skal betale pant for dåserne.
Det synes jeg da skaber en ulige konkurrence, ikke mindst for de sønderjyske købmænd.
Men det er i høj grad et spørgsmål om, om man kan få tyskerne med på den vogn.
Det kunne også være, at man skulle se på, hvordan man kan indføre en pant, der vil kunne udveksles alle steder – det skal jeg ikke kunne sige om kan lade sig gøre.
Men jeg tror sådan set, at der er en masse mulige initiativer.
Jeg er helt overbevist om, at vi også er nødt til at forfølge nogle af de spor.
Jeg vil heller ikke afvise, at vi skal følge grænsehandelen.
Det gør vi jo løbende.
Det er derfor, der kommer en grænsehandelsrapport.
Jeg synes bare, det er sådan lidt mærkeligt at høre en kritik af det.
Når vi så rent faktisk gør op med fedtafgiften og sænker sukkerafgiften, kommer der kritik for det, og man vil fra borgerlig side ikke engang være med til at lægge stemmer til det.
Så synes jeg, det klinger en anelse hult.
Jeg synes, at der er en lang række nødvendige prioriteringer, også i det her års finanslov.
Det er svære økonomiske tider.
Men det, der er det afgørende, er, at man år efter år lige så stille vil se en vækst i de offentlige udgifter.
Det er det, vi fra SF's side og fra regeringens side har sagt.
Det er en markant forskel fra den nulvækst, som Venstre lægger op til.
Og forskellen er, at det, når vi når frem til 2020, vil være i omegnen af 30 mia. kr.
Det synes jeg er værd at tage med, og det kan man føle på.
Og man kan altså få rigtig meget velfærd for 30 mia. kr.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Finansloven for 2013 isoleret set i forhold til nye initiativer giver noget nær nulvækst.
Mener SF, at fordi den giver det, så indeholder den en masse nedskæringer?
For ellers giver synspunktet jo ikke meget mening.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Jeg husker godt hr. Joachim B. Olsens spørgsmål fra førstebehandlingen af finansloven, og jeg må sige, at jeg endnu en gang tænker, at det nærmest lyder, som om hr. Joachim B. Olsen har en helt bespottende holdning til mere uddannelse.
Det overrasker mig noget, at man er imod mere uddannelse.
Det kan betale sig at investere i uddannelse.
Det er det, som det samlede danske erhvervsliv efterspørger.
I dag i Børsen er det netop det, som erhvervslivet erkender: Ja, der er rigtig gode vilkår i Danmark, bl.a. fordi vi har et så godt uddannelsessystem.
Vi kan hente dygtige medarbejdere lige ind i virksomhederne.
Vi har en så god forskning i Danmark, at vi er med til at udvikle nye ideer hele tiden.
Vi skal leve af uddannelse i fremtidens Danmark, også selv om det kræver netop en investering, men det er det, vi skal leve af.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-18:
I Liberal Alliance har vi intet imod uddannelse.
At man har en veluddannet arbejdsstyrke, er en vigtig forudsætning for vækst.
Men det er ikke det, jeg spørger ind til.
Ordføreren er finansordfører, og jeg spørger ind til det svar, der er kommet fra Finansministeriet, om effekterne af at nå målsætningen om, at 50 pct. skal have en videregående uddannelse og 95 pct. af en årgang skal have en ungdomsuddannelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Uddannelse er en investering.
Det tror jeg ikke at nogen af os kan være i tvivl om.
Der skal prioriteres benhårdt for at kunne investere i uddannelse.
Det koster penge.
Det koster penge, og det tager for en periode mennesker ud af et arbejdsmarked, de kunne have været på som ufaglærte, og gør dem veluddannede og i stand til at bidrage til Danmarks vækst og beskæftigelse på et langt højere niveau.
Jeg er enig med ordføreren i, at det ikke er forbudt at tænke sig om, når man slår akutjob op.
Det gælder de berømte overlægestillinger.
Men der er slået over 3.000 akutjob op.
Nu skal den pakke lige have tid til at virke.
Regeringen har indgået en aftale med arbejdsgiverne.
Jeg går ud fra, at de arbejdsgivere også er forpligtet og føler sig forpligtet af den aftale.
Hvordan vi så ellers skaber job, handler om de andre ting, som jeg taler om.
I en meget, meget svær økonomisk tid, som præger hele Europa, skal vi føre en ansvarlig økonomisk politik, så der er tillid til dansk økonomi.
Det er måden at bevare job i Danmark og i øvrigt som grundlag for fremtidig vækst og velfærd, og samtidig skal vi skubbe på dansk økonomi, sådan at vi holder hånden under beskæftigelsen.
Jeg synes, at jeg svarede ordføreren lige før, at det ikke er forbudt at tænke sig om, når man slår akutjob op.
Det er det ikke for dem, der slog et overlægejob op, og det er det heller ikke i hr. Jens Henrik Thulesen Dahls kommunalbestyrelse.
Det håber jeg da at ordføreren vil tage med i betragtning.
Selvfølgelig skal job ikke besættes med folk, der ikke er kvalificerede til de job.
Det har aldrig været meningen.
Nu skal reformen have lov at virke.
De er i gang med at blive opslået.
Der er over 3.000 job, der allerede er opslået i forbindelse med ordningen.
Vi har tid endnu til det.
Vi har aldrig på noget tidspunkt påstået, at hver og en skulle ansættes i et akutjob.
Hans Andersen (V), 2012-12-18:
Tak for det.
Jeg synes, at ordføreren på enkelte strækninger får malet sådan et meget lyserødt billede af, hvordan det går med dansk økonomi.
For fakta er – og det kan man læse i Økonomisk Redegørelse – at økonomien jo skrumper i år
med 0,4 pct.
Næste år vil vi have en BNP-vækst på 1,2 pct., og det betyder jo altså, at beskæftigelsen falder.
Man kunne jo, når man lytter til debatten komme lidt i tvivl, men den falder faktisk med 12.000 personer i år og næste år med yderligere 2.000 personer.
Så med hensyn til det at holde hånden under beskæftigelsen – et udtryk, som ordføreren brugte tidligere – har jeg svært ved at se det ske.
Hvor mange ekstra job bliver der skabt i den private sektor næste år?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Jeg synes faktisk, jeg brugte en del af min ordførertale på at understrege, at der ikke er noget som helst lyserødt over den økonomiske situation, som vi er i nu.
Jeg synes, at jeg selv har fremlagt meget nøgternt, hvordan dansk økonomi ser ud.
Væksten i dansk økonomi afhænger jo i høj grad – det er vi altså nødt til at erkende helt bredt – af væksten rundt om os i Europa, og der er desværre mange europæiske lande, der har måttet nedjustere deres skøn for vækst i de her måneder.
Det er beklageligt, og måden at komme videre på er fortsat – det håber jeg at Venstres ordfører bakker op om – at føre en stram og ansvarlig økonomisk politik, sådan at vi kan opfylde henstillingen i 2013 og derved være med til også at skabe det råderum, der kan gøre, at vi kan skubbe på.
Hans Andersen (V), 2012-12-18:
Jeg synes bestemt, at man skal føre en ansvarlig økonomisk politik, og det skal man fortsætte med at gøre i det her land.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge til det.
Hvis man skal gøre det, hænger det sammen med reformer.
Den tidligere regering gennemførte en række former.
Vi har nu været med i en reform af førtidspensionen og fleksjobordningen.
Så er mit spørgsmål egentlig: Hvor længe skal vi vente på en kontanthjælpsreform?
For den har vi nu ventet på i snart et år.
Så hvornår kommer der en kontanthjælpsreform, som kunne være den næste reform, vi kunne mødes om?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-12-18:
Det er fornemt, at Venstres ordfører er så utålmodig efter 14 måneder.
Vi var i 10 år vældig utålmodige efter økonomiske reformer fra Venstre i 00'erne.
Den her regering har gennemført flere reformer på 14 måneder, end VK gennemførte i de 10 år.
Jeg er rigtig glad for, at Venstre viser sig villig til at lave en kontanthjælpsreform med regeringen.
Jeg er sikker på, at det skal vi nok nå.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Tak for det.
Nu kan jeg høre, at SF jo også har den tilgang, at når regeringspartierne laver en finanslov, der er tæt på nulvækst, så er der ikke nogen konsekvenser, men hvis Venstre måtte komme i regering og skulle lave en finanslov, der har nulvækst, så er det lig med nedskæringer.
Kan SF ikke forklare mig den sammenhæng?
Altså, bliver kernevelfærden berørt af den finanslov, der kommer til at gælde for 2013, eller er der andre steder, SF synes der er voldsomme nedskæringer i den aftale, man har indgået?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jamen hvis vi ser på de to finanslove, som den her regering har stået bag, altså finansloven for det kommende år og finansloven for i år, så ser vi, at det jo rent faktisk viser sig, at der er en gennemsnitlig vækst på omkring 0,8 pct., så vidt jeg husker.
Det, der jo er det interessante, er selvfølgelig, at vi har en kontinuerlig vækst.
Det, Venstre siger, er, at man vil have en nulvækst år efter år efter år frem mod 2020.
Det er der, forskellen bliver rigtig stor.
Hvis vi bare tager udgangspunkt i f.eks. de 0,8 pct. kontra de 0,0 pct., så betyder det jo en forskel på små 30 mia. kr. i 2020.
Det er jo et spørgsmål, om man vil være med til at bruge nogle af de penge til den øgede ældrebyrde eller ej.
Jeg kan forstå, at Venstres svar er, at det vil man ikke.
Og det må man jo så tage konsekvensen af fra Venstres side.
Jeg synes bare, at det, der er det helt afgørende, rent faktisk er, at hvis vi ser konsekvenserne af den politik, Venstre lægger op til, i forhold til konsekvenserne af den politik, regeringen lægger op til, så giver Venstres politik markante forringelser i vores velfærdssamfund.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-18:
Det var jo interessant, at de sidste 10 år skulle med, for så kan jeg da lige læse op her.
Sytter Kristensen fra LEV udtaler: Jeg kan ikke erindre at have oplevet et lignende angreb på samfundets mest udsatte og sårbare borgere i de mere end 10 år, jeg har været formand for Landsforeningen LEV.
Det siger jo en hel del om regeringen, så der må jeg bare sige, at ordføreren må trække sine ord tilbage om de sidste 10 år.
For når vi har en formand, der kan udtale sig på den måde, siger det jo i hvert fald noget væsentligt om den nuværende regering.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jamen nu ved jeg godt, at man i Dansk Folkeparti er meget autoritative – undskyld, hvad hedder det? – i forhold til formandsbegrebet.
Det skal nu ikke nødvendigvis lægges folk til last.
Når man ser på det katalog med politik, som den her regering har gennemført, synes jeg faktisk bare, at der er en rigtig, rigtig flot social balance i det.
Jeg synes, at der er en lang række ting, f.eks. indførelse af brugerbetaling i vores sundhedssektor, som man burde være flov over; man burde være flov over den politik, som Dansk Folkeparti har ført de sidste 10 år.
Per Clausen (EL), 2012-12-18:
Nu har hr. Jonas Dahl jo ret i, at finanslovaftalen for 2012 skabte større lighed, og at finanslovaftalen for 2013 vil skabe større lighed, men hr. Jonas Dahl må da erkende, at den skatteaftale, man indgik med de borgerlige partier, betød, at vi fik en forringelse af reguleringen af overførselsindkomsterne, som vi ikke har set i de 10 år, vi har haft en borgerlig regering.
Så det er da rigtigt, at det var uhørt.
Det, jeg bare vil spørge hr. Jonas Dahl om, er: Synes hr. Jonas Dahl selv, at det er en fornuftig politik i en situation, hvor arbejdsløsheden stiger, at have nulvækst i den offentlige sektor?
Er det det rigtige tidspunkt at have nulvækst på i den offentlige sektor, når arbejdsløsheden stiger?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jamen det er sådan, både når man ser på i år og næste år, altså 2012 og 2013, at der i snit er en vækst på 0,8 pct., hvis vi ser på finansloven.
Jeg synes, at det er en nødvendig vækst, for at vi også kan følge udviklingen i den offentlige sektor.
Jeg synes også, at det er vigtigt at understrege, at vi også lever under nogle EU-henstillinger.
Der er også nogle krav, vi stiller til hinanden.
Vi er nødt til at nedbringe vores underskud, således at kommende generationer ikke skal betale af på vores gæld.
Det synes jeg vi har et fælles ansvar for.
Jeg mener helt klart, at vi står over for nogle udfordringer.
Den internationale krise betyder selvfølgelig, at Danmark er presset.
Det nytter ikke noget at fornægte det.
Men det er afgørende, at vi faktisk har taget rigtig mange initiativer, så det er lykkedes at holde hånden under beskæftigelsen.
Havde jeg ønsket, at beskæftigelsen var højere?
Ja, ingen tvivl om det.
Per Clausen (EL), 2012-12-18:
Jeg stillede for så vidt bare det spørgsmål, om hr. Jonas Dahl synes, at det er en god idé at have nulvækst i den offentlige sektor, når arbejdsløsheden stiger.
Jeg er sikker på, at jeg kan finde mange citater, og at folk, der er mere uvenligt indstillet over for SF, kan finde endnu flere, der viser, at det har SF aldrig tidligere ment.
Derfor kunne det også være fornuftigt at få hr. Jonas Dahls svar.
For det kan jo også være, at sagen bare er den, at hr. Jonas Dahl synes, at man skal følge henstillingerne fra EU, selv når de er dumme.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jeg synes faktisk, at vi er forpligtet til at følge henstillingerne fra EU.
Jeg synes også, at det er vigtigt, at vi fastholder en vækst i den offentlige sektor.
Det gør vi også, hvis vi ser på de to finanslove, vi har gennemført, i øvrigt sammen med Enhedslisten; de har i snit en vækst i den offentlige sektor på 0,8 pct.
Hvis vi ser på den politik, som regeringen har lagt op til med 2020-planen, er der også en vækst på omkring 0,8 pct.
Det er en begrænset vækst, ja, men trods alt en vækst frem mod år 2020.
Det tror jeg både hr. Per Clausen og Enhedslisten og jeg meget hurtigt kan blive enige om er nødvendigt, når vi netop også ser på alternativet, nulvækst, ovre fra højrefløjen.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-18:
Da Liberal Alliance fremlagde vores reformplaner i valgkampen, blev de stærkt kritiseret bl.a. af ordførerens parti.
Der blev sagt, at vi var ude på det ultraliberalistiske overdrev, bl.a. fordi vi ville reducere den offentlige sektor med 40.000 ansatte over en 10-årig periode ved naturlig afgang.
Det var en afskaffelse af hele velfærdssamfundet, som vi kender det, sagde hr. Jesper Petersen fra ordførerens parti.
Nu har man så de sidste 3 år fået reduceret den offentlige sektor med det, der svarer til 30.000 offentligt ansatte.
Man går altså langt, langt hurtigere frem end det, vi lagde op til.
Mener ordføreren, at vi har et velfærdssamfund i dag, efter at vi har reduceret den offentlige sektor med 30.000 ansatte?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Ja, jeg mener, at vi har et velfærdssamfund.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-18:
Og det er jo godt, at vi kan blive enige om noget.
Sådan ville man nok også have det, hvis man havde reduceret den med, skal vi sige 10.000 flere over de næste 10 år, som vi har til at nå den her målsætning.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Deler ordføreren sin partikollega hr. Ole Sohns udtalelser om, at der er brug for yderligere sænkninger af bl.a. topskatten og en yderligere slankning af den offentlige sektor, hvis dansk økonomi skal være konkurrencedygtig og ud af slæbesporet, som han sagde.
Det drejede sig jo altså vel at mærke om en yderligere sænkning af topskatten i forhold til det, som man allerede har foretaget sig, og en yderligere slankning af den offentlige sektor.
Deler ordføreren de synspunkter, som ordførerens partifælle hr. Ole Sohn lagde for dagen i Børsen i november måned?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Nej, jeg mener, at vi har taget de nødvendige initiativer i forbindelse med den skatteaftale, som regeringen aftalte i sommer.
Og jeg mener, at det er det, der er behov for i den nuværende situation.
Finn Sørensen (EL), 2012-12-18:
Mener ordføreren, at det, som regeringen og Enhedslisten aftalte i finansloven, hvad angår de ledige, der trues af at falde ud af dagpengesystemet, er en fuld og dækkende løsning?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Det er jo sådan, at når man laver en aftale, som regeringspartierne har gjort sammen med Enhedslisten, som spørgeren jo repræsenterer, synes alle parter forhåbentlig, at det er en god og en fornuftig aftale.
Det synes jeg sådan set det er, og det håber jeg da sådan set også at den anden aftalepart synes.
Finn Sørensen (EL), 2012-12-18:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om det var en fuld og dækkende løsning, og så må jeg jo uddybe det.
Mike Legarth (KF), 2012-12-18:
Der er ikke noget, der er hult i den påstand fra Konservatives side i den her forbindelse.
Vi vil gerne medvirke til en pantordning, der gælder i hele Europa, så man undgår den fordel, der er ved at handle i et land sammenlignet med et andet.
Men lad os komme tilbage til det, det egentlig handler om, nemlig grænsehandelsproblematikken.
Der er virksomheder, der dør, og der er folk, der mister deres arbejde.
Det er vi nødt til at gøre noget ved.
Det bakker vi fuldstændig op om.
Men vi synes, at det er fuldstændig tåbeligt, at man gør det ved at indføre nye skatter og afgifter; altså at man fjerner én skat ved at skabe en ny.
Det er jo ikke den vej, man skal gå.
Man skal lette skatter og afgifter generelt.
Hvad vil ordføreren, regeringen og SF gøre for de butikker, der ikke kan konkurrere med Tyskland, og som mister arbejdspladser, der kunne være til gavn for Danmark?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jeg mener ikke, at man kan stille det op på den måde.
Jeg synes, at det, der er det helt afgørende både i skatteaftalen og i de andre aftaler, der er lavet, er, at vi for det første sikrer, at den ulighed, der er, mindskes – det gør vi i øvrigt også med afskaffelsen af fedt- og sukkerafgiften.
Der er i øvrigt for det andet en fornuftig Ginikoefficient, for nu bare at bruge det begreb, som rent faktisk gør, at dem, der tjener mindst, dybest set får mest ud af det.
Det synes jeg er et vigtigt element i det.
Endelig er der også en lang række elementer i skatteaftalen, som gør, at f.eks. de enlige forsørgere får et markant økonomisk løft, hvis de er i arbejde.
Jeg synes, at der er rigtig mange gode elementer, som netop så at sige trækker i den rigtige retning med et socialt sigte.
Jeg må da med skam erkende, at det ikke har været sådan de sidste 10 år, hvor Dansk Folkeparti sad med ved bordet.
Men jeg synes faktisk, at den her regering, bl.a. med de tiltag, jeg har nævnt, men f.eks. også med opgøret med brugerbetaling i sundhedsvæsenet og andre steder, gør noget, der socialt bærer tingene klart i den rigtige retning med alle de initiativer, regeringen har igangsat.
Karina Adsbøl (DF), 2012-12-18:
I regeringsgrundlaget står der, at regeringen lægger vægt på at begrænse uligheden og sikre, at alle har lige muligheder.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren mener, at skatteaftalen giver social lighed.
Reformen betyder, at flere førtidspensionister bliver ramt af den, og at tusindvis af mennesker med udviklingshæmning bliver ramt af den, så de mister op mod 10.000 kr. årligt i 2023 i forhold til med den tidligere reguleringsordning.
Mener ordføreren, at det er rimeligt, at mennesker med handicap skal betale for skattelettelser i det her samfund?
Mener ordføreren, at det er social lighed?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Som sagt har vi jo rent faktisk lettet på nogle ting.
Vi har fjernet fedtafgiften, og vi har sænket sukkerafgiften.
Det synes jeg faktisk er nogle markante tiltag.
Jeg synes, der er en anden pointe, som fuldstændig bliver overset i den her debat, og det er, at der sådan set er flere udlændinge, der handler i Danmark, end der er danskere, der handler i udlandet.
Hvis vi skulle følge den der tankegang, så skulle vi jo også sige, at nordmændene og svenskerne også skulle gøre noget; altså, når de kommer ind med båden i Hirtshals eller Helsingør, hvad er det så for nogle tiltag, vi skal have? Vi bliver nødt til at have proportionerne på plads.
Ja, der er danskere, der handler på tværs af grænsen ved Kruså, men der er så sandelig også nordmænd og svenskere, der handler ind i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2012-12-18:
Jeg vil godt bede ordføreren om at bekræfte, at SF sammen med Socialdemokraterne gik til valg på et løfte om, at udgiftsvæksten i den offentlige sektor skulle være på 1,4 pct., og det var vel at mærke på et tidspunkt, hvor man kaldte den daværende VK-regerings udgiftsvækst på 0,8 pct. for et blodbad, en massakre og en udsultning.
Det var den daværende formand for SF's ord.
Jeg vil også godt bede SF's ordfører om at bekræfte, at da SF kom i regering, kom der til at stå i regeringsgrundlaget ikke 1,4 pct., men 0,8 pct. i udgiftsvækst, og så vil jeg godt bede ordføreren om at bekræfte, at da man så nu her skulle fremsætte sit forslag til finanslov, stod der ikke længere 0,8 pct., men 0,1 pct. – altså tæl på et udgiftsstop i den finanslov, man står bag.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jamen det fremgår jo er regeringens 2020-plan, at vi har som udgangspunkt, at det er en vækst på 0,8 pct.
Det er, så vidt jeg husker, nogenlunde det samme, den daværende borgerlige regering sagde.
Det, vi så i dag har kunne høre, er, at det er Venstre sprunget fra og siger, at nu skal der være nulvækst.
Vi har i øvrigt spurgt ind til det en del gange, og det har været temmelig uklart for at sige det mildt, hvad Venstres politik egentlig er på området.
Men det, der står klart, og det er også det, vi har sagt i SF, er, at der skal være en begrænset vækst i den offentlige sektor, så vi også kan modsvare de udfordringer, der er med en demografi, der gør, at der bliver flere ældre, og så vi også kan give vores unge en uddannelse.
Det lægger vi op til med den her finanslov.
Det gør vi med regeringens økonomiske politik generelt.
Lad mig bare sige, at det kan Venstre desværre ikke levere et svar på.
Jacob Jensen (V), 2012-12-18:
Det var vel det, man kalder et ikkesvar.
Jeg prøver lige igen.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at bekræfte, at SF for et år siden gik til valg på en udgiftsvækst, der hed 1,4 pct. Da man så kom i regering – og det vil jeg gerne have at ordføreren bekræfter – var det ikke længere en vækst på 1,4 pct., man kunne levere, men på 0,8 pct., sådan som der står i regeringsgrundlaget.
Så vil jeg også gerne bede ordføreren om at bekræfte, at nu, hvor man er i regering og fremsætter et finanslovforslag, kan man ikke engang levere sit eget regeringsgrundlag, men leverer en finanslov, som stort set er udgiftsneutral, dvs. stort set betyder et udgiftsstop.
Det vil jeg også gerne bede ordføreren om at bekræfte.