runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-11-14:
I mange år var der jo ikke særlig stor fokus på det nordatlantiske område.
Det var nærmest sådan lidt kuriøst, det, der var deroppe nordpå, men i de senere år må man sige, at Nordatlanten har fået en helt anden og væsentlig betydning også i forhold til den sikkerhedspolitiske situation.
Det gælder ikke kun for Danmark, men for hele verden, med det, der sker med hensyn til klimaforandringerne, som jo betyder, at vi risikerer, at man snart kan sejle både gennem Nordøstpassagen og Nordvestpassagen, og der er hele spørgsmålet om jagten på råstoffer under Nordpolen.
Det betyder, at vi altså også bliver nødt til på en hel anden måde at diskutere vores forhold til hele det nordatlantiske område, diskutere, hvor væsentligt det er at sikre, at de vestnordiske lande, Island, Grønland og Færøerne, fortsat er en del af Norden, og holde fast i, at for sikkerheden - ikke kun for Danmark, men for verden - er det rigtig, rigtig vigtigt at fastholde de vestnordiske lande som en del af Norden.
Det mener jeg er vigtigt at vi holder fast i, og at man ikke kun diskuterer det her med at sende nogle fly op.
Vi er positive over for, at Danmark skal gå ind og hjælpe med at løfte opgaven for Island, men vi synes, at det er rigtigt vigtigt, at man også ser længere end det, og at man diskuterer, hvad det er for en rolle, Vestnorden spiller, hvordan vi i Nordisk Råd, Nordisk Ministerråd kan være med til at fremme, at de vestnordiske lande fortsat ser sig som en del af Norden og ikke begynder at kigge hverken til Rusland eller til Amerika, når de skal se, hvor deres fremtidige alliancer ligger.
Jeg tror, at det er fuldstændig afgørende, at vi har det med i vores verdensbillede, for ellers risikerer vi, at vi pludselig vågner op en dag, og så er det gået helt galt.
Jeg har i hvert fald fået kuldegysninger i forbindelse med finanskrisen, når adskillige islandske politikere i fuld alvor begynder at flirte med, at de skal have en alliance med Rusland både økonomisk og militært i stedet for fortsat at være en stærk del af Norden.
Derfor er det selvfølgelig også væsentligt, når vi snakker sikkerhedspolitik, at se på, hvordan Danmark og de andre nordiske lande agerer i forhold til den finanskrise, Island står i.
At sikre Island som en stærk del af Norden handler jo ikke kun om at sende nogle fly op.
Det handler i høj grad også om at gå ind og bistå i forhold til den krise, der er, og det handler selvfølgelig også om den beredskabsaftale, som Danmark og Norge har indgået med Island for at være med til at hjælpe i forhold til søberedskabet.
Så jeg håber, at man i regeringen også ser på finanskrisen ud fra et sikkerhedspolitisk perspektiv, og ser på, hvordan vi kan lave en sikring af den islandske økonomi og sikre, at de føler og oplever, at de er en del af et nordisk fællesskab, og at vi hjælper hinanden i Norden, frem for at de begynder at se andre steder hen.
Villum Christensen (LA), 2008-11-14:
Vi mener, det er essentielt, at NATO er i stand til at yde samme høje niveau af sikkerhed for alle medlemmer.
Derfor mener vi også, at overvågnings- og afvisningsberedskab i denne sammenhæng er en kerneopgave for NATO.
Det er vigtigt, at vi både indadtil og udadtil signalerer seriøsitet og samtidig gør det klart, at alle områder i alliancen er lige meget værd, et synspunkt, vi som et lille land vil have svært ved ikke at forfølge.
På denne baggrund kan Liberal Alliance støtte op om beslutningsforslaget om et dansk styrkebidrag til NATO's rotationsordning i det islandske luftrum.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-11-14:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens besvarelse med udgangspunkt i, at man skal have et bredt sikkerhedspolitisk begreb.
Det synes jeg var kloge ord.
Så kan vi hurtigt få en diskussion om, hvorvidt regeringen har haft en konsistent linje, som jeg tror ministeren sagde.
Jeg synes, at man i allerhøjeste grad kan diskutere, om der har været en konsistent linje i forhold til miljø- og klimaindsatsen og ulandsbistanden, for at nævne to eksempler, hvor den her regering ved sin tiltræden har gjort en dyd ud af at skære og spare på de områder og nu i dag ikke forsømmer en festlig lejlighed til at holde skåltaler om, hvor vigtigt miljø og klima er.
Så der har man da i hvert fald ikke haft en konsistent linje for nu bare tage det eksempel.
Men lad mig spørge ind til begrundelsen for afvisningen her: Der er jo alle mulige andre lande, der har foretaget det her med at have egentlige strategier på området, så jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor ministeren afviser det med den begrundelse, som ministeren anvender her, om, at det skulle være upræcist og uhensigtsmæssigt, for alle vil da have forståelse for, at man korrigerer en strategi, hvis forudsætningerne ændrer sig.
For at bruge et gammelt militært ordsprog: Der er ingen strategi, der overlever den første kontakt med fjenden.
Det ligger vel i indbegrebet af strategi, at man også tilpasser en strategi, såfremt forudsætningerne ændrer sig.
Så er det, at forudsætningerne skulle have ændret sig, ikke en lidt tynd begrundelse for at afvise det?
Det gør de jo i øvrigt i alle mulige andre sammenhænge, som vi har med at gøre i Folketinget her.
Per Stig Møller (KF), 2008-11-14:
Nu mener jeg, at hr. Morten Helveg Petersen sidder i Forsvarskommissionen, som jo også barsler med et forslag svarende til det her, og det er også en årlig drøftelse den forestiller sig - ud fra det, jeg har hørt.
I Forsvarskommissionen laver man jo så med nogle års mellemrum - nogle års mellemrum - det samlede, overordnede sikkerhedspolitiske billede, som forsvaret skal tunes til.
Og det synes jeg også er vigtigt, men det er jo altså på længere sigt.
Jeg tror ikke, at en årlig strategi giver en merværdi i forhold til det kæmpe arbejde, der skal sættes i gang.
Og når man sammenligner med andre parlamenter, skal man jo også huske på, at vi har de løbende drøftelser i et forum, som man ikke har i andre parlamenter, nemlig Nævnet, hvor regeringen rådfører sig.
Men det er selvfølgelig konkrete sager.
Det er derfor, jeg gerne ville supplere disse konkrete sager, for jeg har også konstateret, at man føler, at dansk udenrigspolitik går fra tue til tue, og det piner mig selvfølgelig, for jeg mener ikke, at vi går fra tue til tue.
Vi har en konsistent linje, og det er da klart, at nogle ting nogle gange kommer højere op på prioritetslisten end andre.
Jeg har jo netop sagt, at man ikke skal være bundet af en prioritetsliste for tid og evighed, for man skal også kunne reagere i forhold til omverdenen.
Men der mener jeg altså, at vi med Nævnet og de beslutningsprocesser, vi har her i Folketingssalen, kombineret med en årlig, mere principiel debat om regeringens syn på verdenssituationen, om jeg så må sige, og hvad man vil gøre ved den, kan lægge den linje - også med de vedtagelser, man så laver i Folketinget - som måtte være relevant.
Jeg kan ikke rigtig se merværdien i det store, kæmpe arbejde, som hr. Morten Helveg Petersen vil sætte i gang.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-11-14:
Jamen merværdien ligger jo helt klart i at give befolkningen, vælgerne, alle, der har mulighed for og lyst til at deltage i sådanne diskussioner, bedre muligheder for at engagere sig i dem.
Altså, hvis man laver en åben proces, hvor man udarbejder forslag til en sådan strategi og derefter diskuterer den i Folketinget, tror jeg, det giver langt bedre generelle sikkerhedspolitiske diskussioner og forståelse for, hvad det er for nogle mekanismer, der gør sig gældende derude.
Så det synes jeg da er en positiv ting og egentlig noget, som vi alle burde kunne slutte op bag her i Folketingssalen.
Jeg gik for sjovs skyld ind på Udenrigsministeriets hjemmeside i går og tastede ordet strategi ind i det felt, hvor der står søgeord.
Der kom 1.642 hits frem.
Vi har strategier for Arktis, for god regeringsførelse, for programsamarbejde med Tanzania, for Asien og for Afghanistan, som vi har lavet et fællesskab med.
1.642 hits, og så kan man diskutere, om alle hits er lige gyldige.
Det overlader jeg til ministeren selv at gå hjem og tjekke.
Men pointen er, at vi har strategier på alle mulige områder - for vores udenrigspolitik, bistandspolitik, klimapolitik, og hvad det måtte være.
Jeg forstår simpelt hen ikke afvisningen, og hvorfor man ikke skulle kunne gøre noget tilsvarende, når det kommer til sikkerhedspolitik, som er så væsentlig for vores generelle udenrigspolitik.
Per Stig Møller (KF), 2008-11-14:
De 1.642 strategier tjener naturligvis til at sørge for, at man får konkretiseret, hvad der er målsætningen med det konkrete projekt, og hvad der er virkemidlerne til at nå målsætningen.
Det vil sige, at det er noget ganske konkret, nemlig at vi her har en opgave, som vi har påtaget os.
Her har hr. Morten Helveg Petersen selvfølgelig ret i, at det jo gerne skulle være en opgave, man har påtaget sig, fordi man har et overordnet synspunkt, hvorind i den passer.
Det er jo også sådan, jeg mener jeg fører dansk udenrigspolitik.
Så vil hr. Morten Helveg Petersen have gjort det til en stor og bred studiekreds.
Derfor synes jeg faktisk stadig væk, at kombinationen af disse konkrete debatter, som også udmøntes i strategier, og værktøjskassen, hvor vi har de forskellige ting inden for klimapolitik, energipolitik osv., selvfølgelig skal ses i sammenhæng.
Det er jeg enig med hr. Morten Helveg Petersen i, det er vi slet ikke uenige om.
Spørgsmålet er kun, om vi er enige om - og det er vi ikke - hvorvidt man skal sætte det kæmpe arbejde i gang i stedet for at sige, at vi ikke alene har det her med at bevæge sig fra tue til tue, som man kalder det, men at vi altså også har det sammenbindende.
Det sammenbindende synes jeg faktisk ville være meget, meget egnet til en offentlig debat - det var det, jeg prøvede i juni måned, og det er jo også sendt til Folketinget - og så også en folketingsdebat.
Det synes jeg faktisk er en rigtig kombination.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-11-14:
Jeg må tilstå, at jeg også synes, det var nogle tynde argumenter, der kom fra ministerens side.
Ja, der kan ske noget uventet, men det kan der da i forhold til alle strategier; det kan der da også i forhold til Afghanistanstrategien og i forhold til de 1.642 strategier, der er lavet i ministeriet.
Det kan aldrig bruges som et argument.
Og selvfølgelig tilpasser man så strategien.
Lad mig bare nævne et eksempel, nemlig Georgien.
Det er da rigtigt, at vi ikke vidste i sommer, at det ville bryde ud, men man har da vidst igennem mange år, at Kaukasusområdet var et sprængfarligt område.
Og det er da en stor fejl, at Vesten ikke har haft en sammenhængende strategi i forhold til Kaukasus, i forhold til Rusland og Ruslands forhold til Kaukasus.
I den sammenhæng ville det have været en kæmpestor fordel, hvis man havde haft det skrevet ind i en eller anden strategisk ramme.
Tilsvarende er det med hensyn til klima og energipriser.
Ja, vel svinger energipriserne, men vi ved jo godt, at energipolitik og energimangel er et væsentligt sikkerhedspolitisk problem i de kommende år.
Er det ikke vigtigt at få det ind i en sammenhængende strategi?
Det, der står tilbage hos mig, er, at det, der er hovedproblemet, er grundlovens § 19.
Udenrigsministeren vil simpelt hen ikke have en folkelig diskussion om det her spørgsmål.
Man siger, at det er ministeriet, der skal klare de her ting, og man vil ikke have, at Folketinget skal blande sig for meget.
Det synes jeg er en forstemmende måde at tænke på og en alt, alt for begrænset tilgang til § 19 i grundloven.
Søren Espersen (DF), 2008-11-14:
Ja, men det er, når Enhedslistens ordfører ligesom antyder, at der er noget her i Folketinget, der ikke kan diskuteres.
Jeg synes, det er en virkelig unfair måde at beskrive det her på.
Hvem har sagt, at der er noget, der ikke kan diskuteres?
Hvad er det for noget, der ikke vil kunne blive bragt frem her, f.eks. på opfordring af Enhedslisten?
Hvad er det for nogle forespørgsler, der ikke kan rejses?
Hvad er det for nogle ministre, der ikke kan indkaldes?
Er det ikke sådan, at alting faktisk kan diskuteres i det her Folketing, det kræver bare et initiativ?
Jeg kan da også se på listerne, at Enhedslisten da ikke holder sig tilbage, hvad angår forespørgselsdebatter og initiativer til diskussioner, og det er jo glimrende.
Line Barfod (EL), 2008-11-14:
Jeg ved ikke, hvor hr. Søren Espersen har fra, at jeg skulle have sagt, at der er noget, der ikke kan diskuteres.
Det, jeg sagde, var, at vi har brug for i Folketinget netop at diskutere, hvordan vi arbejder.
Så det er i høj grad en diskussion, vi skal have i Folketinget om, hvad det er, vi bruger vores tid på, men jo også en diskussion om, hvordan vi tilrettelægger arbejdet.
Der er jo forskel på, om man diskuterer en samlet, overordnet strategi en gang imellem og så prøver at indrette andre ting efter det, eller om man indimellem på forskelligt privat initiativ tager forskellige helt konkrete sager op.
Det er jo to meget forskellige måder at arbejde på, og jeg synes, det kan være fornuftigt også at diskutere fra et overordnet perspektiv.
Søren Espersen (DF), 2008-11-14:
Men så er vi jo faktisk næsten enige.
Kunne vi så ikke bare lade det blive ved det?
Lad os få en årlig omfattende generel sikkerhedspolitisk debat, hvor alle de her emner bliver rejst, og få lejlighed til at tale dem grundigt igennem så at sige tværfagligt og så lade det blive ved det.
Line Barfod (EL), 2008-11-14:
Jeg har ikke læst forslaget og har heller ikke forstået debatten i dag sådan, at der skulle være tale om, at Folketinget en gang om året vedtager, at der her må gøres sådan og her må gøres sådan - en lang facitliste for hele verden - og at der så ikke kan ændres på det i det kommende år.
Jeg kan ikke forestille mig, at nogen ville ønske at arbejde på den måde, for sådan ser verden jo ikke ud; tingene kan forandre sig.
Det ville kunne gøre os langt bedre rustet til at håndtere kriserne, og det er det, jeg forstår at der er lagt op til i det her forslag.
Villum Christensen (LA), 2008-11-14:
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at forslaget er særdeles velment fra Det Radikale Venstres side.
Omvendt tror jeg altså ikke på, at vi kan koordinere hele verden, hvis jeg må udtrykke det på den måde.
Hvis der er lavet seksten hundrede og et eller andet antal strategier i ministerierne og man lægger dem sammen med de strategier, der bliver lagt i kommunerne og i regionerne, så kan man prøve at forestille sig, hvordan det ville se ud, hvis man brugte den energi og de kræfter, man har brugt på at lave strategier, til at være parat til at træffe afgørelser i en omskiftelig verden, til at være parat til at handle.
Det er sjældent at opleve, at strategier er løsningen, især når vi har et samfund og en samfundsudvikling, som over night giver helt nye forudsætninger.
Det er min påstand, at vi, hver eneste gang vi vedtager en lov herinde i Folketinget, er med til at sende et ukoordineret signal ud i samfundslivet.
Jeg tror ikke på, at tykke strategier og tykke ringbind som princip er det væsentlige.
Jeg synes til gengæld, at hr. Holger K. Nielsen var inde på noget væsentligt.
Hvis vi skal folkeliggøre sikkerhedspolitikken, som er meget kompleks, tror jeg, at vi skal finde en anden facon.
Det er nok rigtigt, at Folketingets debatform ikke er den ideelle, men at en strategi skal bruges til at fremme det folkelige - med de mange ringbind, som blev nævnt fra Venstres side - er jeg bestemt ikke enig i.
Så samlet set vil jeg følge op på udenrigsministerens argumentation.
Jeg ser simpelt hen ikke en merværdi i forhold til de mål, vi har på det sikkerheds- og udenrigspolitiske område.
Så derfor synes jeg også, at vi skal lade forslaget hvile.
Niels Sindal (S), 2008-11-14:
Det er jo svært at komme med nye ting efter sådan en fin redegørelse fra Venstres ordfører, og det skal da ikke være nogen hemmelighed, at Socialdemokratiet tilslutter sig forslaget.
Der er ikke blot tale om konkrete ændringer i forhold til beredskabsloven, forslaget sikrer også en bedre koordination, og det er vi meget glade for - især etablering af et beredskab, der skal bekæmpe brand om bord i skibe til søs, og, som nævnt, etablering af et evalueringsinstitut.
Men som det også blev nævnt, har vi fået noget nyt med.
Det, der hedder flydende konstruktioner - fortøjede, flydende konstruktioner, også kaldet husbåde i daglig tale - har jo faktisk været ingenmandsland, og da det område er blevet trukket ud af Søfartsstyrelsens regelsæt, er der lige pludselig ingen, der har det, og derfor er det fornuftigt at få det lagt ind under beredskabsloven.
Dernæst er der regler vedrørende opbevaring af farlige stoffer og en ny bestemmelse vedrørende forebyggende foranstaltninger.
Så alt i alt er det et rigtig godt forslag.
Jeg vil gerne sige, at der set ud fra et søfartsmæssigt synspunkt måske er nogle løse ender i forhold til nogle andre ting, og det er i forbindelse med beredskabet til søs i al almindelighed, et område, hvor man måske nok kunne finde en bedre fordeling af de ressourcer, man har, men det ligger jo i et andet regi.
Socialdemokratiet kan tilslutte sig forslaget.
Ib Poulsen (DF), 2008-11-14:
Det her forslag til lov om ændring af beredskabsloven, som ministeren fremsætter, vil efter Dansk Folkepartis mening bidrage til et mere robust beredskab, hvorfor vi i Dansk Folkeparti vil kunne støtte forsvarsministerens og regeringens initiativ på området.
Etablering af et beredskab med henblik på indsættelse ved bekæmpelse af brand i skibe til søs er et både godt og nødvendigt tiltag, ikke mindst med henvisning til tidligere hændelser netop til søs.
Alligevel har vi i Dansk Folkeparti ønske om at sammentænke initiativet med forsvarets kapacitet og kompetence.
Efter Dansk Folkepartis mening vil det give god mening at tage udgangspunkt i brand- og redningsberedskabet med flyvevåbnet, som samtidig vil mindske responstiden for alarmering til indsatsen.
I den forbindelse vil jeg henvise til, at indsatsen til søs netop forudsætter anvendelse af flyvevåbnets helikoptere. Hvad angår brandslukningsaftalen, vil vi i Dansk Folkeparti ligeledes tilslutte os forsvarsministerens initiativ.
At kommunerne får ansvaret for at fastlægge redningsberedskabets organisation og virksomhed muliggør, at den enkelte kommune kan tage udgangspunkt i lokale behov.
Men at tage udgangspunkt i lokale behov må ikke forveksles med muligheden for at spare på beredskabet.
I Dansk Folkeparti deler vi forsvarsministerens og regeringens ønske om at etablere et evalueringsinstitut med henblik på videnindsamling i tilfælde af større hændelser.
Forslaget om regler vedrørende farlige stoffer og bestemmelser om forebyggende foranstaltninger samt flydende konstruktioner er alle tiltag, som vi ligeledes uden yderligere bemærkninger vil kunne tilslutte os fra Dansk Folkepartis side.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-11-14:
SF var ikke med i forliget om beredskabet, og det var der en række årsager til, som jeg ikke skal komme ind på her.
Så vidt vi kan se, er der alligevel tale om nogle ganske fornuftige forslag, der er fremsat af regeringen, specielt om brandberedskabet til søs, og det fornemmer vi er fornuftigt, pragmatisk, og derfor kan vi støtte det.
Det er klart, at vi ligesom hr. Ib Poulsen fra Dansk Folkeparti er lidt usikre på, hvordan kommunerne vil håndtere de større beføjelser, de har fået, til at planlægge deres beredskab, men det betyder nu ikke, at vi af den grund vil stemme imod det her lovforslag, så jeg kan sige, at vi vil støtte lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-11-14:
Det Radikale Venstre er en del af forliget på området her, hvorfor vi også kan støtte forslaget.
Jeg skal ikke gå ind på alle begrundelserne, som har været skitseret fortrinligt af tidligere ordførere, men blot lige hæfte mig særlig ved det, der indgår i forslaget, nemlig om etablering af et evalueringsinstitut.
Jeg tror, at det er af selvstændig betydning og af selvstændig vigtighed, at vi får et sådant institut, så vi med den stigende betydning, som det har med beredskab på feltet her, også bliver klogere på, hvordan vi sætter ind fremover, hvad der er gået godt, og hvad der har været knap så godt.
Så jeg synes, at det er værd at fremhæve helt separat, at det her evalueringsinstitut nu kommer, og jeg tror, at det er noget, vi får gavn og glæde af i årene fremover.
Men vi er en del af forliget, og vi støtter derfor selvfølgelig det lovforslag, der ligger her.
Line Barfod (EL), 2008-11-14:
Enhedslisten er ikke en del af forliget.
Vi synes, at beredskabet er rigtig vigtigt, og vi synes, at der var rigtig mange gode ting i forliget, men der var også nogle ting, vi ikke kunne være med til.
Dels mener vi ikke, at man skal blande militært og civilt beredskab, og vi var imod, at man blandede hjemmeværnet ind.
Dels var vi dybt betænkelige over den ændring, man lavede af skolen, som klart virkede, som om man ønskede at komme af med en skoleleder, som man havde forsøgt at fyre flere gange, fordi han havde tilladt sig at bruge sin ytringsfrihed.
Ombudsmanden greb ind flere gange og forhindrede en fyring, og så endte man altså med at nedlægge hele den institution, den pågældende var leder for, i stedet for at flytte den til Sønderjylland.
I forhold til forslaget kan jeg sige, at vi er meget positive over for forslaget og kan støtte det.
Jeg har et par spørgsmål og kommentarer.
Det ene er hele spørgsmålet om beredskabet til søs, som vi synes er et klart fremskridt, men jeg vil gerne høre, om man har overvejet, hvad man vil gøre, hvis der sker en stor ulykke, hvor der er flere lande involveret, og gøre for at undgå, at vi får det samme årelange efterspil, som vi så med »Scandinavian Star«, hvor det efter 18 år endnu ikke er undersøgt ordentligt, hvad årsagen til ulykken egentlig var, og hvor de pårørende og de, der har overlevet, bliver sendt frem og tilbage mellem myndighederne i især Danmark og Norge, men til en vis grad også i Sverige, og hvor der stadig væk er en række uafklarede spørgsmål.
Har man i Forsvarsministeriet overvejet også den del af beredskabet, altså hvis der sker alvorlige ulykker, hvordan vi så sikrer, at vi får en ordentlig afklaring, hvis der er flere lande involveret?
Det andet spørgsmål er om evalueringsinstituttet, som hr. Morten Helveg Petersen også var inde på.
Vi er vældig glade for, at det kommer nu.
Vi tror på, at det bliver et stort løft.
Vi håber så, at man senere kan gå skridtet videre og etablere et egentligt, større institut, der får noget mere kapacitet og får sit eget sekretariat.
Og vi håber, at man sikrer uafhængigheden i en sådan grad, at man ikke, fordi sekretariatet ligger i Beredskabsstyrelsen, vil kunne begynde igen at sætte spørgsmålstegn ved uafhængigheden.
Vi tror, det er rigtig vigtigt for at komme videre på det her område, at vi i større omfang også diskuterer beredskabet i Danmark videnskabeligt, og at vi så sikrer, at folk stoler på uafhængigheden og de oplysninger, der kommer fra evalueringsinstituttet, og at vi får noget mere kapacitet, så vi i fremtiden kan bruge det, også mere fremadrettet.
Villum Christensen (LA), 2008-11-14:
Liberal Alliance anser det foreslåede beredskab som nyttigt og relevant, det er et relevant supplement til skibenes eget beredskab.
Ingen kan være i tvivl om, at vi får mere sejlads i vores farvande med farlige stoffer, der er potentiel terrorrisiko, og hvad ved jeg, hvilket alt sammen er noget, der kan medvirke til en forøget risiko for brand på skibe.
Vi har især noteret os, at der lægges op til en forholdsvis ubureaukratisk konstruktion, som kan knyttes til den allerede eksisterende organisation på området, ligesom det foreslåede transportsamarbejde med forsvaret virker meget fornuftigt og rationelt.
Transport af assistanceberedskabet samt den fornødne uddannelses- og øvelsesvirksomhed stilles jo vederlagsfrit til rådighed, som det så malende er beskrevet i lovforslaget.
Vi tror faktisk på, at vi får rigtig meget sikkerhed for de 5 mio. kr.