runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2013-06-27:
Jo, det er meget underligt.
Derfor ville det netop også klæde sundhedsministeren at gå herop og enten bekræfte eller afkræfte, at det er tilfældet.
Så det er min opfordring.
Lige nu er min opfordring, at sundhedsministeren går på talerstolen og redegør for, hvad regeringen har tænkt sig at gøre i det her spørgsmål i EU.
Har man tænkt sig at kæmpe for, at det flertal, der er i det danske Folketing, rent faktisk bliver respekteret, og tør man tage den kamp med EU, som det vil klæde regeringen at gøre?
Camilla Hersom (RV), 2013-06-27:
Jeg er rigtig glad for, at Liberal Alliances leder går på talerstolen, så vi kan høre, hvad Liberal Alliance mener om det her lovforslag.
Det har vi ventet på.
Vi er også nogle, der har gættet på, hvad man ville ende med at mene om det, og hvilke argumenter man måtte bruge.
Jeg synes, det er sådan en skønsom blanding af alt muligt forskelligt, der tilsyneladende gør, at nu vil man være imod det her lovforslag.
Jeg vil spørge Liberal Alliances formand, om han på nogen måde har gjort sig bekendt med den kritik, Rigsrevisionen er kommet med, af de praktiserende læger og de fuldstændig ikkeeksisterende muligheder for at følge op på, om man rent faktisk får de ydelser, man betaler for; om han har orienteret sig i det, OECD har lavet, som viser, at vi kan få meget mere ud af almen praksis, end vi gør i dag; om han virkelig mener, at et erhverv, som for mere end 90 pct.s vedkommende er direkte finansieret af skatteyderne, er et erhverv, der kan kalde sig liberalt; og om det ikke er rimeligt, at man for sådan et erhverv selvfølgelig også stiller nogle politiske krav til – selvfølgelig baseret på sundhedsfaglighed – hvad det skal levere i systemet.
Som det sidste: Jeg er klar over, at det er fire spørgsmål, men så kan hr. Anders Samuelsen jo vælge det, han bedst kan lide, men er hr. Anders Samuelsen bekendt med en analyse, der viser, at 20 pct. af de ældre medicinske patienter, som er indlagt i dag, ikke burde være indlagt på hospitalet, men burde have fået hjælp et andet sted hos deres kommune eller hos deres praktiserende læge?
Stine Brix (EL), 2013-06-27:
Som jeg læser svarene, stilles der samme krav.
Det er jo også sådan i dag, at man kan have yngre læger gående under uddannelse, som ikke har en speciallægeuddannelse i almen medicin, og dem skal der selvfølgelig også være plads til i almen praksis.
Det ændringsforslag, som Konservative og Dansk Folkeparti stillede, om at stille krav om, at alle læger skulle have en speciallægeuddannelse i almen medicin, kunne vi ikke støtte af den årsag, at det ville udelukke uddannelseslæger fra almen praksis.
Karina Adsbøl (DF), 2013-06-27:
Jamen af svarene på spørgsmål 26 og 53 fremgår det jo meget klart, at ministeren ikke vil stille de samme uddannelseskrav til lægerne, der bemander en almen praksis efter udbud eller en regionsklinik, som de krav, der er i dag, og som fremover stilles til en almindelig praksis, ejet og drevet af en praktiserende speciallæge i almen medicin.
Altså, det er jo ikke de samme krav, hvis det bliver en regionsklinik, for så er det bare én læge, der skal have en uddannelse i almen medicin.
Er ordføreren ikke enig i det?
Stine Brix (EL), 2013-06-27:
Som jeg forstår lovforslaget, stilles der de samme krav til de klinikker, som regioner eller private skal drive.
Sådan har jeg også forstået de svar, som ministeren er kommet med på det spørgsmål.
Men jeg vil i hvert fald sige, at jeg er enig i, at der skal være samme krav om samme kvalitet til andre tilbud end den traditionelle model med en praktiserende læge, som selv ejer sin klinik.
Karina Adsbøl (DF), 2013-06-27:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for, at Enhedslisten er kommet til samme konklusion som Dansk Folkeparti og Konservative, altså at Enhedslisten også er enig i, at ministeren ikke stiller de samme uddannelseskrav til lægerne hos de private aktører, og at det jo er en glidebane i forhold til det.
Er ordføreren ikke enig i det?
Det forstod jeg sådan lidt af ordførerens tale at ordføreren var.
Jacob Jensen (V), 2013-06-27:
Nu kender jeg ikke helt til hulahoptimer, og hvad de indeholder.
Men jeg vil sige, at jeg er enig i, at folkeskolelærerne eller lærerne i det hele taget jo er dem, som netop er uddannet til at sikre den her undervisning.
Men det betyder så også, at jo mere de kan fokusere, koncentrere sig om at undervise, jo bedre.
Jo mindre der er alle mulige andre opgaver af sådan mere administrativ karakter, som de i dag måske også skal løse – sikre ro i klassen, hvad ved jeg – jo bedre kvalitet.
Jo mere vi kan få folkeskolelærerne til ikke at skulle lave den slags opgaver, og jo mere de kan være sammen med børnene og undervise – det er jo det, de er gode til – jo bedre.
Det gør jo bl.a., at man netop kan trække andre med andre kompetencer ind og få dem til at være med til at løse nogle af de andre opgaver, og dermed sikre, at folkeskolelærerne får mere tid og mere fokus på det, de er gode til, nemlig at undervise.
Det tror jeg sådan set ville være en udmærket måde at få løftet kvaliteten på.
Og det er jo en helt klar cadeau til folkeskolelærerne og en understregning af vores tillid til, at de har de kvaliteter, hvad de også har.
Anders Samuelsen (LA), 2013-06-27:
Der, hvor vi ser forskelligt på det, er, at hr. Flemming Møller Mortensen – som jeg også nævnte før – tager et udgangspunkt, der hedder nu, i stedet for at tage det udgangspunkt, der hedder nu, og så sammenholde det med, hvad der er sket før.
Derfor ender man med at lave det her lovindgreb i stedet for at fortsætte og lægge pres på for, at man skal finde en forhandlingsløsning.
Vi mener faktisk, at det her skal man tage alvorligt.
Vi medgiver gerne, at ja, der er ting, der er blevet bedre i processen med lovforslaget, helt sikkert, men det ændrer jo ikke på, at man har skamskudt det, som er et kerneelement i Danmark, nemlig at vi har et Forhandlingsdanmark.
Det var det samme, man gjorde over for lærerne, og nu gør man det så også på det her område.
Og om 5-10 år, når vi mødes her igen, er jeg sikker på den socialdemokratiske ordfører kommer kravlende på sine knæ og beklager det, han har lagt stemmer til i dag, beklager, at det førte til en offentligt ansat-gørelse af et liberalt erhverv.
Det er ikke noget, som vi ønsker fra Liberal Alliances side.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-06-27:
Hvor er det, Liberal Alliance tager ansvar for borgeren og udviklingen af vores sundhedsvæsen?
Hvorfor præciseres det ikke af Liberal Alliances ordfører, at der hen over høringsperioden er lavet mange præciseringer og justeringer, og at vi fra regeringspartiernes side og Venstres side siger, at vi ønsker faktisk at understøtte det liberale i den her struktur, vi ønsker at holde fast i ejerforholdet, vi ønsker at holde fast i aftaleforholdet?
Vi mener, vi giver en ramme for, at vi kan videreudvikle det, vi rent faktisk synes har en god grundstruktur.
Jeg har ikke hørt et eneste argument fra Liberal Alliances ordfører om, hvor det er, man kritiserer det her.
Nej, man kritiserer noget, fordi regeringen er årvågen og føler, at vi må bære det ansvar, at når parterne ikke kan nå til en aftale, er det her så væsentlig en struktur i sundhedsvæsenet, at vi naturligvis bliver nødt til at gå ind og ændre det – også ændre det, jævnfør både Rigsrevisionen, OECD og evalueringen af kommunalreformen, som har præciseret, at noget må gøres anderledes i rammen, for at vi kan få en videreudvikling af almen praksis i fremtiden.
Anders Samuelsen (LA), 2013-06-27:
Problemet er, at hr. Flemming Møller Mortensen slår ned på et enkelt punkt og så siger: Ej, nu ligger der en løsning her, så må det jo bare være det, vi skal stemme for.
I Liberal Alliance ser vi det i et noget bredere perspektiv.
Det ser ud til, at det, desværre, er blevet sådan en tendens fra den her regerings side, at den ligesom under bordet – sådan kan det forstås i hvert fald – laver nogle aftaler, først med kommunerne om lærerne, så med regionerne om lægerne, hvor man bare trumfer det hele igennem.
Og det bringer selvfølgelig også en forhandlingssituation frem, hvor man fra regionernes side jo godt kan se og godt ved, at man ender med at få sin vilje, for regeringen bakker jo bare op.
Det er da grundlæggende problematisk, og især er det problematisk, at Socialdemokraterne bakker op om den måde at arbejde på, for
hvor er Forhandlingsdanmark så henne?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-06-27:
Det her synes jeg godt nok ikke hænger sammen i argumentationsrækken op til, at Liberal Alliance ikke stemmer for det her lovforslag.
Hr. Anders Samuelsen står og siger, at den primære årsag til, at man ikke stemmer for det her lovforslag, er, at der blev fremsat et lovforslag, dengang parterne ikke kunne nå til enighed.
Jeg kunne forstå det, hvis Liberal Alliances ordfører ville sige, at der er elementer i lovforslaget, der er dårlige, og som arbejder imod Liberal Alliances holdning, men det er slet ikke det, vi hører.
Det kan da ikke være partiets mening og holdning – det er i hvert fald ikke det, vi har hørt tidligere.
Jeg vil gerne spørge: Kan det da ikke være noget, der påvirker Liberal Alliance i deres holdningssæt, at de store patientorganisationer i Danmark siger, at det her vil give mulighed for en bedre kvalitet, en bedre fleksibilitet, en bedre dækning af de spøgelsespatienter, som fru Camilla Hersom også præciserer er ude i de dele af landet, hvor jeg bor?
Anders Samuelsen (LA), 2013-06-27:
Jo, og to ting til det spørgsmål
: For det første redegjorde jeg jo bl.a. for en af årsagerne til, at vi er endt i den situation, som påpeges her af ordføreren.
For det andet er det et af de elementer, som vi faktisk synes er godt i lovforslaget, nemlig at man udvider grænsen fra de 10 til 15 km.
Der er helt sikkert problemer her, som skal løses, men det grundlæggende for os, udgangspunktet for, at vi ender med at konkludere et nej, er, at man bryder med forhandlingsmodellen, og jeg tror også, at ordføreren for sig selv en sen nattetime vil indrømme, at her er det grundlæggende problematiske træk.
Sagen er den, og det vedkender vi os også meget i Liberal Alliance, at der er elementer i det her lovforslag, som vi egentlig synes er positive – helt sikkert.
Men den endelige, afgørende konklusion bygger jo på det forhold, at man bryder med principperne i Forhandlingsdanmark.
Det var regionerne, der gik, hvorefter der bare lynhurtigt blev smidt et lovforslag på bordet.
Det er det, der er det grundlæggende problematiske her.
Det er faktisk et af grundprincipperne for Liberal Alliance, at vi gerne vil tænke i retning af, at man giver nogle rammebevillinger, og så kan borgeren, hvad enten det er inden for skolevæsen, sundhedspleje eller andre steder, stemme med fødderne og sikre kvalitet.
I bund og grund er der vel den situation i det her erhverv, at man arbejder på akkord.
Man kan gøre sit arbejde færdigt på 5 timer eller på 8 timer.
Hvis man gør det på 5 timer og man gør det elendigt, så risikerer man, at patienten forlader en og går et andet sted hen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-27:
I forhold til henstillingen ser det ud til, at vi kommer fri af den nu, men vi skal jo ikke have en ny henstilling igen.
Nu bliver det lidt teknisk, men selvfølgelig ved hr. Frank Aaen alt om det.
Det strukturelle underskud kan vi jo heller ikke overskride, og vi er ikke så frygtelig langt fra at gøre det.
I forhold til alle de automatiske stabilisatorer, som også gør, at Danmark bliver mere udsat for konjunkturudsving, så skal der ikke meget til, blot et lille renteudsving eller andet, for at vi overskrider grænsen igen.
Jeg vil gerne igen understrege, at fra SF's side vil vi ikke have, at vi får en henstilling igen.
Der er ikke noget, der er så skadeligt som at skulle stoppe op og så spare bredt over hele linjen.
I forhold til væksten i den offentlige sektor vil jeg sige, at vi godt kunne have tænkt os en højere vækst.
Den bliver på gennemsnitligt 0,6 pct. over de kommende år og starter lavt, men vi har haft et historisk højt investeringsniveau i 2012, vi sætter masser af anlægsprojekter i gang, og så prøver vi også at lave nogle aftaler med kommuner og regioner om, hvordan pengene kan bruges bedre.
Frank Aaen (EL), 2013-06-27:
Nu taler vi jo altså om 2014, hvor henstillingen er udløbet – vil jeg sige, bare sådan lige for en ordens skyld.
Så jeg synes ikke, man kan bruge henstillingen som undskyldning for den her aftale, vi diskuterer i dag.
Om bloktilskuddet for 2012 sagde SF sammen med Socialdemokratiet, at en fortsat udhuling af kernevelfærden betød, at stadig flere ville vælge den fælles velfærd fra til fordel for private løsninger – det ville være konsekvensen, når kommunerne og regionerne ikke havde mulighed for at stille en tilfredstillende offentlig velfærd til rådighed for borgerne.
Så jeg synes altså, at man er nødt til at forholde sig direkte til det, man selv har sagt, og ikke lade, som om det her er en god aftale for kommunerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-27:
Alle partier går jo ud med løfter om, hvad man vil kæmpe for, hvad man synes er vigtigt for ens eget parti.
Sådan er det også for De Konservative, regner jeg med.
Og ligesom med De Konservative, der ikke kunne få alt igennem, da de indgik i en regering med Venstre i den forrige regering med DF som støtteparti, så kan SF heller ikke bestemme alt.
Vi har ønsket, at der inden for de rammer, der har været mulighed for, og de regler, der er, har en så høj vækst, som der er mulighed for.
Og det, der er mulighed for, er, at der frem til 2020 er en gennemsnitlig vækst på 0,6 pct. Og jeg tror, at det svar, vi har fået fra Finansministeriet er, at for at vi kan følge nogenlunde med i forhold til den demografiske udvikling, kræver det cirka halvdelen af den vækst, der er, for at vi kan have et uændret serviceniveau inden for velfærden.
Men nej, vi ville gerne have haft et højere løft.
Det ville vi gerne, men vi arvede en økonomi, hvor vi havde sprængt rammerne kolossalt for de aftaler, vi havde med EU.
Vi var langt under de -3 pct., som vi måtte have.
Mike Legarth (KF), 2013-06-27:
Men er det så ikke også rigtigt, at SF vandt vælgernes sympati på, at de gav nogle løfter på bekostning af andre, som de ikke har kunnet levere – at det var et vælgerbedrag?
Er det ikke det, det hedder, når man lover noget og leverer noget helt andet efter valget?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-27:
Jeg kan jo ikke stå heroppe og blive beskyldt for at sige noget andet end det, der er sandheden, og derfor vil jeg også meget gerne bagefter vise ordføreren mine papirer, som jeg læste op fra – fordi det var en lang tale.
Der stod »dog ikke obligatorisk lektiehjælp«.
Jeg tror også, vi er enige om, at det er det, der er en del af aftalen.
Med hensyn til hvad SF tidligere har sagt om væksten, så er det rigtigt, at vi gerne havde set en højere vækst.
Jeg synes ikke, at der er ret meget, der er værre for et land, i hvert fald ikke for Danmark, end at få en henstilling.
For det giver sådan en stop-go-politik, hvor man kan bruge, og så skal man spare, og man kan ikke planlægge langsigtet, fordi man skal sikre sig, at man holder sig inden for de grænser, som vi har aftalt på europæisk plan.
Mike Legarth (KF), 2013-06-27:
Så kender vi jo SF igen.
Fru Lisbeth Bech Poulsen, ordfører for Socialistisk Folkeparti, sagde her i sin tale, at Det Konservative Folkeparti blokerede for lektiecafé.
Nej, det er lodret forkert, det spærrer vi ikke for.
Vi spærrer for, at alle tvinges til at sidde i en lektiecafé sidst på eftermiddagen.
Det skal være frivilligt, og der skal være et tilbud, men vi vil ikke fra konservativ side være med til at diktere det.
Nå, til det, det handler om, for det er jo så også en slags manipulation: Kan ordføreren huske, da hr. Villy Søvndal stod her i salen og i en duel med mig sagde, at De Konservative lagde op til en massakre, et blodbad over for danskerne, fordi vi dengang ikke ville leve op til hr. Villy Søvndals krav om offentlig vækst på 1,4 pct.?
Er det rigtigt, at hvis man mente noget andet end 1,4 pct., så mente SF, at det var et blodbad, en massakre over for den danske befolkning?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-06-27:
Det er nemlig rigtigt, at vi ikke bare vil fordele en mindre og mindre kage lige mellem os.
Vi er meget interesseret i at skabe fortsat fremgang for Danmark, og det kræver, at det er attraktivt at drive privat virksomhed i Danmark, at det er attraktivt at investere i Danmark.
Det er derfor, vi har støttet op om sænkelsen af selskabsskatten, som vi vedtog tidligere i dag.
Frank Aaen (EL), 2013-06-27:
Det var ikke noget ret godt svar på, hvorfor man sagde om 2012, at det var en katastrofe, og at man om 2014, hvor rammen er mindre, siger, at det er godt.
Jeg vil også sige, at det er udtryk for, hvordan man prioriterer i regeringen.
Altså, man prioriterer f.eks. nedsættelse af selskabsskatten højere end udbyggelse af velfærden.
Man er da nødt til at stå ved det, man har sagt, og man er da nødt til at sige, at det, man gør nu, ikke bare er udtryk for, hvad der sker i resten af verden.
Det er også udtryk for ens egne prioriteringer.
Ellers er det jo utroværdigt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-06-27:
Vi har lagt en samlet økonomisk plan, der gør, at de offentlige udgifter kan stige moderat – men stige – frem mod 2020.
Det har vi gjort ud fra den virkelighed, vi står i, som ikke bare er påvirket af, hvad vi overtog, men også er påvirket af, hvordan økonomien har det i landene omkring os.
Og ordføreren har jo ret i, at det ikke er så positivt, som vi kunne have håbet.
Jeg synes dog heldigvis, at der er masser af tegn på lysning forud.
Det ser ud, som om det er i bedring, og det skal vi glæde os over.
Det er bl.a., fordi vi har ført en ansvarlig økonomisk politik, hvor vi netop med de seneste aftaler med både regionerne og kommunerne sætter ekstra penge af, sådan så vi faktisk kan bruge lidt flere penge – også i den offentlige sektor i fremtiden.
Frank Aaen (EL), 2013-06-27:
Jo, men hvordan kan det så være, at De Radikale i deres bemærkninger til aktstykket fra 2011, som altså havde en væsentlig højere serviceramme for 2012 end det, vi ser i dag, sagde om bloktilskuddet: »Radikale Venstre er imod regeringens nulvækst også i 2012, fordi det tvinger kommunerne til at skære i velfærden og på uddannelser, når de skal finansiere væksten i udgifterne på specialområderne.
Nulvæksten rammer særligt hårdt i 2012, hvor opsvinget endnu er usikkert«.
Det er det jo sådan set stadig væk, kan man sige.
Hvorfor talte man om nulvækst og nedskæringer i 2012, hvor man i dag bare siger, at det er den rigtige politik?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-06-27:
Tak for det.
Med aftalen løfter vi velfærden i regioner og kommuner, og vi giver kommunerne et ekstraordinært balancetilskud.
Vi øger anlægsinvesteringerne, og det samme gør vi i regionerne.
Og alt andet er efter min mening utroværdigt.
Regeringen skal balancere to hensyn i finanspolitikken, dels understøtte vækst og beskæftigelse så meget som muligt, og det hjælper de her aftaler også til, dels gøre det inden for rammerne af en ansvarlig og troværdig økonomisk politik, der netop tager hånd om de store underskud, som findes på de offentlige finanser.
Det er vores ansvar at fastholde tilliden til dansk økonomi.
Den tillid opfatter jeg med Enhedslistens beslutningsforslag, at Enhedslisten foreslår at sætte over styr, altså droppe budgetloven, droppe sanktionerne ved overskridelse af budgetaftalerne, bryde med EU-reglerne eller aftale nye regler i EU.
René Christensen (DF), 2013-06-27:
Nej, det er ikke bare snak, når Dansk Folkeparti siger, at vi ønsker, at kommunerne skal have flere midler.
Derfor har vi også den debat, vi har her i dag, hvor vi siger, at det synes vi ikke er godt nok.
Vi havde det også, da vi lavede vækstpakken.
Der var det meget, meget tydeligt, at vi heller ikke ville stemme ja til den finansieringsmodel, man havde valgt, til at finde de her 2 mia. kr. til selskabsskattelettelserne.
Så jeg tror ikke, at det kan være meget mere tydeligt, hvad det er for en holdning, Dansk Folkeparti har til den mulighed, som kommuner og regioner har for at udvikle sig i forhold til det massive pres, der er på vores velfærdssamfund i disse tider.
Så kan man sige om det sidste, der er kommet: Hvad er nu det?
For nu er det jo sådan, at børnechecken også skal udbetales til alle jordbærplukkere og andet.
Så det er jo ikke sådan, at der ikke bliver udbetalt penge fra fælleskassen i øjeblikket, og det vil vi meget gerne være med til at kigge på.
Frank Aaen (EL), 2013-06-27:
Jeg er helt med på, at det har en konsekvens at sidde i regering.
Det vil jeg ikke bore mere i, men jeg vil bare igen og for en ordens skyld sige, at hvad angår det strukturelle underskud, har EU jo sagt, at vi gerne må have lov til at have et lidt større minus end det, der i dag er vedtaget.
Det er en politisk beslutning i regeringen, at den fastholder den gamle grænse og ikke tager imod den udstrakte hånd, der i virkeligheden er fra Europa-Kommissionens side, fordi man dernede synes, at det er en god idé, hvis der kommer mere gang i økonomien.
Så lad være med at bruge EU som skræmmebillede.
Lyt hellere til vismændene, som fortæller, hvilke muligheder der er inden for de gældende regler.
Men kan vi få at vide, om man vil stemme nej til aktstykket?
Og kan jeg få at vide, om man vil stille et ændringsforslag til det her beslutningsforslag, som dog trods alt vil pege i retning af, at kommunerne skal have flere penge?
Eller er det bare snak?
Nu er det sådan, at vi kæmper for vores politik.
Og noget tyder også på, at et stigende antal synes, at vi gør det rigtig godt, og det vil vi blive ved med at gøre.
Mike Legarth (KF), 2013-06-27:
Det forstår jeg godt, for det er jo rigtigt, at Det Konservative Folkeparti og Enhedslisten og hr. Frank Aaen og jeg er fuldstændig uenige om, hvordan den økonomiske politik skal være, og angående sanktionsreglerne, støtter vi jo det, regeringen lægger op til.
Men hvordan skal vælgerne forstå Enhedslisten?
Hvordan skal vælgerne få en anden opfattelse, end at det er et stort show, at hr. Frank Aaen og Enhedslisten har bragt den sag herned i salen og selv fremhæver det som en af de vigtigste debatter og en af de vigtigste aftaler overhovedet at forholde sig til, hvis det viser sig, at de to indsigelser, Enhedslisten har til aftalen, bliver hældt ned af brættet, som man siger, bliver afvist af et flertal, altså af regeringen og andre, uden at Enhedslisten bliver imødekommet?
Altså, hvor er fornuften i det?
Ellers så er det jo bare et skuespil.
Frank Aaen (EL), 2013-06-27:
Vi tager stilling til finansloven, når vi har set regeringens udspil og forhandlet det.
Så tager vi stilling.
Der vil blive forbedringer, det kan jeg love hr. Mike Legarth.
Jeg forhandler ikke finanslov her i Folketingssalen og slet ikke med hr. Mike Legarth.
Mike Legarth (KF), 2013-06-27:
Enhedslisten har bedt om at få sagen her i salen, fordi det principielt er en meget vigtig sag for Enhedslisten.
Jeg ved jo som finansordfører og kollega til hr. Frank Aaen i flere år, at der har været det samme ønske hvert år.
Nu hørte vi jo så, at Enhedslisten med hensyn til den offentlige vækst kræver 2 pct. i vækst, og man er blevet spurgt: Hvad hvis man ikke får det opfyldt?
Hvad vil konsekvensen være?
Vil det betyde, at Enhedslisten ikke vil kunne støtte finansloven, hvis man ikke får de 2 pct. i offentlig vækst?
Det kan jeg forstå at hr. Frank Aaen og Enhedslisten ikke mener.
Så vil jeg spørge: Hvad så med det andet led, nemlig sanktionsreglerne?
Hvad hvis de heller ikke bliver afskaffet, men bliver fastholdt sådan som de er nu?
Vil det så have som konsekvens, at Enhedslisten – hvis man hverken får en indrømmelse på forbruget eller sanktionsreglerne – stadig, på trods af to nederlag der, vil støtte finansloven?
Frank Aaen (EL), 2013-06-27:
Kommuneaftalen bliver desværre blåstemplet af Finansudvalget i morgen, når man har stemt vores beslutningsforslag ned.
Det beklager vi.
Sådan er verden nogle gange så urimelig og ond, og det kan vi ikke umiddelbart gøre noget ved.
Men finansloven kommer til at indeholde en lang række forbedringer, det kan jeg love hr. Ole Birk Olesen.
Der bliver masser af forbedringer – ikke set fra hr. Ole Birk Olesen synspunkt, men set fra Enhedslistens synspunkt.
Det kan jeg love
hundrede procent.