runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-22:
Nej, jeg kan ikke bekræfte det skræmmebillede.
Jeg vil bare sige, at moralsk fordømmende skal jeg ikke være.
Jeg blander typisk aldrig nogen sinde moral ind i det.
Jeg taler om politiske standpunkter.
Jeg taler om, at ordføreren eksempelvis kommer fra et parti, som jævnligt stiller sig op og brokker sig over, hvor mange ledige der er, hvorfor der ikke er nok arbejdspladser, og hvorfor folk ikke tjener nok.
Når de pågældende firmaer så rent faktisk forsøger at tjene nogle penge og beskytte deres egne ideer, sørger for, at vi kan have en høj levestandard herhjemme og have mulighed for i det hele taget at kunne fungere så godt, som vi nu engang gør, så er en af de ting, de kan gøre for det, at de kan udtage patenter, at de kan have mulighed for at beskytte deres ideer, og så kommer ordføreren for Enhedslisten og siger: Nej, det skal vi for resten ikke hjælpe dem med.
Det er en politisk uenighed, som jeg synes er meget, meget klar, og som jeg egentlig synes at Enhedslisten og andre skulle stå til ansvar for, for det er ansvarsløst, i forhold til hvordan erhvervslivet fungerer.
Det er ikke sådan, at procedurerne for, hvad der er et patent, indholdet af, hvad der skal være i patentet eller noget andet, overhovedet ændres.
Det er en ren praktisk foranstaltning, så de firmaer, der måtte ønske det – og kun dem, der måtte ønske det – får mulighed for at søge et enhedspatent, hvor de kun søger en gang i stedet for at skulle søge måske 24 eller 28 gange, eller hvor mange steder man nu engang skal hen.
Christian Juhl (EL), 2014-04-22:
Det er fint.
Jeg skal heller ikke vurdere, men jeg skal bare lytte, når ministeren siger, at man ikke kan være det bekendt over for erhvervslivet, og at man sviner EU til – man er ikke bare uenig, man sviner EU til – at det er ansvarsløst over for beskæftigelsen, at man mistænkeliggør og kommer med skræmmebilleder.
Hvis det er tegn på saglighed i debatten, skal jeg have mine skolepenge tilbage.
Jeg vil gerne spørge endnu en gang: Hvis nu et firma kommer med et patent på it-området og siger, at det vil man gerne have godkendt, og domstolen godkender det, og hvis nu et firma kommer og siger, at den her gensekvens vil de gerne have godkendt, og de får et patent på det, er det så ikke en aktivistisk domstol?
Det fik jeg ikke en pind svar på før.
Og desuden: Er der ikke en forskel på de interesser, som en krænker og den krænkede har i sådan nogle situationer, jævnfør den tidligere debat?
Det er, som om det kun er den, der har fået patentet, altså den lille klike af folk, der har patenter i deres firmaer, som skal beskyttes her, og ikke dem, som risikerer at få en over nakken af dem, der har patentet.
Skal man ikke tage hensyn til begge slags firmaer, for det koster jo arbejdspladser, hvis de store multinationale kan knalde de små firmaer ved netop at sige: Du har stjålet mit patent?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-22:
Det er sådan, og jeg vil godt gentage det, at man ikke kan få patent på software.
Det kan ikke lade sig gøre.
Det kan kun lade sige gøre, hvis softwaren indgår som led i et andet produkt, eksempelvis ABS-bremser eller andet, hvor der er noget software i, så har man mulighed for at få patenteret dele deraf, men ellers kan man ikke.
Så kan spørgeren, som jeg jo forstår er ret følsom over for bemærkninger, godt sidde og grine ad det.
Jeg skal beklage, hvis jeg har stødt nogen på manchetterne her.
Jeg regnede med, at man kunne tale lige ud af posen, men nu har jeg bare gennem rigtig mange år hørt på den yderste venstrefløjs diverse argumenter for og imod EU, og det er det samme hver eneste gang.
Her har man så fået endnu en chance, og man mistænkeliggør og mistænkeliggør.
For de virksomheder, som det her drejer sig om, er det jo alvor.
For de mennesker, som er ansat derude, er det alvor, og det er bare det, jeg prøver at få taget med ind i forhold til debatten.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-04-22:
Tak for det.
Jamen vi prøver jo kun på at hjælpe regeringen.
Vores eneste opgave er ligesom at prøve at sørge for, at de ikke kommer ud på en glidebane, hvor de ikke kan klare sig selv mere.
Vi prøver ligesom også at spørge: Er det ikke sundt, at befolkningen bliver taget med på råd?
Altså, er det ikke sundt, at ministeren må stå og forklare, hvad det er, man egentlig gerne vil gennemføre her?
Befolkningen er jo ikke dum; folk ved godt, hvad det er, de ligesom skal tage stilling til.
Så derfor er det vel rigtig fint, at ministeren og alle de andre skal ud og forklare lidt, hvad det er, det her drejer sig om.
For der er jo nogle, som er bekymrede; det er bl.a. PROSA, som det er nævnt tidligere.
Der vil jeg bare spørge ministeren, om ministeren så ikke er bekymret – eller tager man det ikke alvorligt, når en virksomhed eller en fagforening udtrykker sin bekymring?
For det er, som om ministeren siger: Jamen det trækker vi bare ned over hovedet på jer, I har ikke forstået, hvad det er, det her drejer sig om.
Så jeg vil bare spørge: Gør det ikke indtryk på ministeren, at der er nogle, der siger, at det her er de ikke særlig glade for, og det synes de ikke vi skal tage imod?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-22:
Nu vil jeg så allerførst forholde mig til spørgsmålet om, hvor meget Dansk Folkeparti vil hjælpe regeringen.
Når man siger, at det vil man gerne stemme for, men det skal man så lige have noget andet for et andet sted, som i øvrigt ikke har noget med sagen at gøre, så bliver det vel en lidt hul snak om at spørge folket, ikke sandt?
Om det gør indtryk på mig, at nogle siger nej?
Det er meget, meget få folk, jeg har mødt nogen steder, der har sagt nej.
Hvis man kigger generelt, bredt på alle de organisationer, som normalt udtaler sig i den her sag, er det ufattelig få, jeg har set udtale sig negativt om det her.
Stort set alle aktører anbefaler entydigt et ja.
Derfor også mine indledende bemærkninger.
Hvis man er modstander af EU, synes jeg måske, man skulle have fundet en anden sag frem for den her at bede folk om at gå til folkeafstemning om.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-04-22:
Jeg må jo forstå svaret på den måde, at ministeren ikke ønsker at gå ud og forsvare de her ting og forklare, hvad det er, man skal ud i folkeafstemning om.
For man får jo ikke svar på sine spørgsmål her.
Jeg har forstået det sådan, at det er mig, der stiller spørgsmålene, og at ministeren svarer.
Jeg kan forstå, at vi ikke kan få nogen svar på det.
Jeg vil bare spørge én gang til: Gør det ikke indtryk, når PROSA går ud og siger, at de er bekymrede for, at der kommer en masse patenter på det her område, på softwareområdet?
Gør det virkelig ikke indtryk på en minister, at der er nogen, som er imod det her?
Og hvad er svaret på, at man selvfølgelig godt kan tilslutte sig senere?
Er det ikke noget, ministeren synes er værd at overveje?
Man så jo, hvordan det gik med i euroen – hvad det havde kostet den danske stat, hvis man havde tilsluttet sig, dengang regeringen anbefalede det.
Det havde kostet den danske skatteyder rigtig mange penge, hvis man havde gjort det.
Det samme kan jo ske her.
Hvorfor er ministeren ikke villig til at vente lidt?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-22:
Hvis man nu skal forstå, hvad der er hyklerisk, og hvad der ikke er, vil jeg nævne Dansk Folkepartis enestående hykleri.
På den ene side stiller man sig frem og siger: Vi vil gerne stemme for det her, så der er et flertal på fem sjettedele i Folketinget, ligesom vi har gjort det alle de andre gange, hvor der har været lovgivning omkring det her, men vi vil forresten ikke gøre det, hvis vi ikke kan få noget andet et andet sted, fordi vi er nogle krejlere.
På den anden side stiller de sig samtidig op og siger: Nu er vi demokratiets forsvarer, fordi vi altid går ind for en folkeafstemning.
Det hører måske med til at være DF'er at have det gemyt, det ved jeg ikke, men det er i hvert fald sådan, det forholder sig.
På spørgsmålet om, hvad der sker, hvis der kommer indsigelser, vil jeg sige, at vi lytter til enhver, og at vi svarer på ethvert spørgsmål – ethvert spørgsmål.
Jeg prøvede bare at påpege, at hvis nu jeg var modstander af EU, ville jeg have valgt en anden sag at engagere befolkningen i, for jeg synes ikke, at sagen er stor nok i forhold til det.
Så er det, at jeg selvfølgelig også påpeger Dansk Folkepartis enestående hykleri, når de på den ene side siger, at det er godt at spørge befolkningen, og på den anden side har tilbudt at stemme for det.
Sådan er det jo.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-22:
Nu er grunden til, at vi skal til folkeafstemning, jo, at der er tale om suverænitetsafgivelse; når man så ikke kan samle et flertal på fem sjettedele i Folketinget, er det jo, at vi skal til folkeafstemning.
Det vil sige, at der jo er tale om afgivelse af suverænitet, og i det her tilfælde er der ikke mindst tale om afgivelse af domstolsmyndighed.
Man kan tage en principiel diskussion om det med at afgive suverænitet og om, hvem det er, der skal bestemme i Danmark.
I sidste ende er det så i Danmark Højesteret – det er Patent- og Varemærkestyrelsen, men i sidste ende er det jo Højesteret – der herhjemme afgør, hvad for nogle patenter der skal være gældende, hvis man fører sagen for Højesteret.
Og der kan man jo spørge: Bekymrer det ikke, at vi her i landet har lavet et lovgivningsgrundlag, som man dømmer efter, som er vedtaget i det her Folketing af de folkevalgte, og som i praksis betyder, at vi er meget mere restriktive i forhold til udstedelse af patenter, end man er ved f.eks. Den Europæiske Patentmyndighed?
En tiendedel af de europæiske patenter har vi godkendt her i landet.
Det er jo den situation, der gøres op med, hvis man afgiver suveræniteten; det er jo det restriktive grundlag, vi har besluttet os for i det her land, man jo på den måde sætter i spil, og som kan komme i fare på det grundlag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-22:
Ordføreren bliver ved med at kalde det EU-patentdomstolen, og ordføreren har også argumenteret for hvorfor, men jeg synes så bare ikke, det giver nogen mening.
Det er en mellemstatslig aftale, fordi vi handler rigtig meget med hinanden og udveksler på tværs af de europæiske landegrænser.
Derfor er det en mellemstatslig aftale, der skal have flest mulige europæiske lande med.
Og de små og mellemstore virksomheder i Danmark, som skal køre parallelle retssager, hvis nogen krænker deres patent, kan jo bare inden for det europæiske område risikere at skulle gøre det i en lang, lang række lande i stedet for at gøre det ét sted.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor DF tager deres EU-skepsis, som man som parti selvfølgelig har lov til at have, og flytter over på et område, som jo helt grundlæggende handler om noget lavpraktisk, men noget, der er rigtig vigtigt for virksomhederne, nemlig at de kun skal gå ét sted hen for at forsvare deres patent.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-04-22:
Jeg synes jo, ministeren skulle svare på spørgsmålet i stedet for hele tiden at snakke udenom.
Det, jeg bare vil sige, er jo, at selv om Danmark skulle sige nej ligesom Spanien og Italien, er der jo altså 24 andre lande, som kan gennemføre det her, hvis de har lyst.
De vil bare ikke spørge deres befolkning, som vi gør i Danmark, og vi synes i Dansk Folkeparti, det er utrolig godt, at man tør spørge befolkningen, det gjorde vi jo også vedrørende euroen.
Derfor vil jeg da bare gerne høre, hvorfor ministeren egentlig ikke ønsker at tage den her debat med befolkningen derude, hvorfor ønsker ministeren kun at tale udenom i stedet for at svare på spørgsmålene?
Ministeren får jo lejligheden en gang til til at svare på de spørgsmål, der er rejst.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-22:
Den europæiske patentkonvention forbyder lige præcis, at man tager patent på planter, på gener og på software.
Det er rigtig godt.
Jeg går ud fra, at Enhedslisten har støttet det, da den blev lavet.
Men situationen er bare den, at EU's patentkontor bryder den.
De godkender et patent på broccoli, de godkender et patent på peberfrugt, på ægceller, på sædceller, de godkender et særligt gen i forhold til kræft.
Det er altså et brud på den konvention, og der er situationen jo så bare den, at skal vi skærme os mod det her skred, skal vi stemme nej, og det er derfor, jeg opfordrer til, at danskerne gør det.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-22:
Altså, nu har jeg forsøgt at forklare, hvorfor vi anbefaler et nej.
Må jeg ikke bare sige, at jeg mener, at fru Lisbeth Bech Poulsen vender tingene på hovedet.
Det her er jo ikke en mellemstatslig aftale, fordi der lige er nogle lande, der er gået sammen.
Den eneste årsag til, at det her er en mellemstatslig aftale, er, at Italien og Spanien ikke vil være med, for ellers havde det været en EU-patentdomstol, og det er altså det, vi har diskuteret i Europaudvalget.
Men fordi der er nogle lande, der har sagt, at de ikke ønsker at være med, så laver man det om til en mellemstatslig aftale.
Ellers havde det været en EU-patentdomstol, og derfor synes jeg også bare, man skal kalde den det.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-04-22:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om det ikke er korrekt, at f.eks. it-branchens fagforening, PROSA, har udtalt, at de netop frygter den her patentdomstol, fordi den kan medføre, at der vil komme mange små krige på det her område, så de er nødt til at skulle ud og kæmpe i alle mulige andre lande, fordi der er nogle, der føler sig krænket.
Det betyder jo så, at det måske bliver en retssag, der ikke skal foregå i Danmark, men det kan blive i alle mulige andre lande.
Så det betyder jo netop, at nogle af de små it-virksomheder vil få det svært.
Er det ikke en af begrundelserne rundtomkring?
Så er der det andet.
Der må man jo også bare sige, at når der er nogle lande som Spanien og Italien, der allerede har valgt at stå uden for, hvorfor skulle Danmark så hoppe med på vognen fra dag et?
Det mangler jeg egentlig at høre en god begrundelse for, når man nu har mulighed for at koble sig på på et senere tidspunkt.
Er det ikke mere trygt for den danske befolkning og for de små og mellemstore virksomheder, at man kan sige: Okay, hvis nu de tager fejl i Dansk Folkeparti og det skulle gå modsat, kan vi altid koble os på senere?
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-22:
Man kan jo sige, at det var to ledende spørgsmål.
Tak for det.
Der er helt klart it-sager.
PROSA har været ude.
Det er helt klart en af årsagerne til, at vi selvfølgelig også anbefaler et nej.
Må jeg så ikke også bare sige, at det jo er rigtigt set, at når netop f.eks. Italien og Spanien står udenfor, er det, fordi – ja, de havde så også nogle sproglige krav, som ikke blev opfyldt – de gerne vil se, hvordan tingene fungerer.
Og vi har jo alle muligheder for senere at koble os på, ligesom vi i øvrigt har med euroen.
Hvis man nu havde sagt ja til euroen for de her efterhånden 14 år siden, så havde det kostet danskerne 358 mia. kr.
Det er da dejligt at vide.
Jeg ved ikke, hvad det kommer til at koste med patentdomstolen, men jeg synes da, at det et eller andet sted er mest fornuftigt at se tiden an og se, hvordan det kommer til at fungere.
Og så kan man jo altid senere tilslutte sig, hvis det er en god idé.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-04-22:
Jeg vil også gerne spørge, om det ikke er korrekt, at nogle af de her virksomheder nu frygter, at de bliver spændt for en vogn, så de skal ud og føre retssager, hvis der er nogle af de andre producenter i andre lande, der føler sig krænket på et patent, som man har i Danmark.
De lægger sag an i Bulgarien, eller hvor det er henne, og så skal man ned og forsvare det i det pågældende land.
Det kommer ikke til at foregå i Danmark.
Det er i hvert fald det, jeg har hørt.
Jeg vil bare høre, om ordføreren har hørt det samme.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-22:
Jo, det er bestemt også det, jeg har hørt.
For det er jo helt rigtigt, at selv om der i Danmark kommer en afdeling af domstolen, er det jo ikke sikkert, at man som lille virksomhed skal føre sin sag der.
Det er overhovedet ikke sikkert.
Det kan sagtens komme til at foregå i Rumænien eller i Spanien eller i Holland eller i England, eller hvor det nu måtte være, blandt de lande, der er med i det.
Jeg kan godt forstå, at man som lille virksomhed frygter det.
Mette Reissmann (S), 2014-04-22:
Når man hører Enhedslistens ordfører, jeg vil nærmest tillade mig at sige tordne imod patentdomstolen, så får man indtryk af, at Enhedslisten generelt er fuldstændig forblændet af sin angst for internationale virksomheder.
Det må jeg indrømme at jeg synes
er lidt bekymrende.
Ordføreren nævnte selv eksemplet med bekæmpelse af den tragiske sygdom kræft, der desværre årligt medfører alt for mange dødsfald.
Og til det vil jeg bare sige, at vi jo har store danske virksomheder på de internationale markeder, der forsker i og faktisk er førende inden for behandlingen af kræft, diabetes, hiv og manglende fertilitet, og jeg vil gerne gøre opmærksom på, at det med et ja til patentdomstolen bliver muligt at nedbringe sagsbehandlingstiden.
Det bliver også muligt at nedbringe omkostningerne, og hvis man skal gøre en meget lang historie kort, så får man jo altså mulighed for at bruge nogle kræfter og ressourcer på yderligere forskning til gavn for danske patienter, således at vi kan få produkterne hurtigere ud på markedet til gavn for lige præcis dem, der måtte lide af noget så frygteligt som kræft eller måske er fortvivlede over barnløshed.
Er ordføreren for Enhedslisten ikke bange for at holde den ideologiske fane lidt for højt, hvis det kommer så vidt, at vi faktisk mister den slags mulige goder til danske patienter?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-22:
Nej, jeg er sådan set ikke bange for at holde nogen fane for højt – heller ikke i den her sag.
Jeg må bare sige, at jeg synes, det er rigtig godt, at vi har en debat i Folketingssalen i dag.
Det er f.eks. ideen om, at danske virksomheder ikke vil kunne få et enhedspatent, hvis vi stemmer nej, og at de måske bliver nødt til at flytte ud af Danmark, som det tidligere har været fremhævet i debatten.
Det holder ganske enkelt ikke.
Danske virksomheder vil ligesom japanske eller afrikanske virksomheder kunne tage et enhedspatent, uanset om Danmark er med eller ej.
Det er altså ikke alverden, og slet ikke, hvis man er et stort medicinalfirma i Danmark.
Men forskellen er, at stemmer vi nej, er det ikke en særdomstol i EU, der skal tage stilling til, om et dansk eller et andet multinationalt selskab kan tage patent på eksempelvis en gensekvens, som kan gøre det dyrere at behandle kræft.
Og den ret synes jeg de danske domstole og det danske Folketing fortsat skal have, og derfor stemmer jeg nej.
Mette Reissmann (S), 2014-04-22:
Jeg kan forstå, at Enhedslisten og ordføreren i hvert fald er vældig optaget af at bevare danske arbejdspladser.
Det er netop sådan, at Håndværksrådet, som trods alt organiserer mindre erhvervsdrivende, som ansætter danske lønmodtagere i forskellige job, har været ude at sige, at lige præcis det at skulle prøve at få ret i det omfang, deres patent krænkes på de internationale markeder, er meget besværligt under de nuværende uensartede juridiske forhold, herunder det med sproget.
Og ved at vi den 25. maj stemmer ja til en patentdomstol, vil det faktisk betyde, at man rent sprogligt vil kunne komme langt nemmere til at kunne få ret.
Det kan endda komme så vidt, at man måske vil kunne føre en sag på noget, der næsten ligner dansk, nemlig svensk, såfremt en patentdomstol eller en regional del af den blev lagt her.
Er det sådan, at ordføreren for Enhedslisten faktisk er fuldstændig blind for, at mange mindre erhvervsdrivende naturligvis angler efter at få en mulighed for at få ret, når de har ret?
Karin Gaardsted (S), 2014-04-22:
Det er bare et ganske kort spørgsmål.
Jeg vil gerne høre, om Enhedslisten nogen sinde har stemt for den europæiske patentkonvention.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-22:
Eksempelvis har de it-professionelles fagforening, Prosa, meldt ud, at de er imod dansk tilslutning til EU-patentdomstolen.
Men sagen er jo den, at spørgsmålet om, hvad der skal være patent på, er det, der bliver afgjort den 25. maj.
Hvis man ønsker, at en EU-særdomstol fremover skal afgøre patentsager, så skal man stemme ja.
Og der må vi bare sige, at EU's patentkontor godkender nogle patenter, som ikke bliver godkendt i Danmark.
De godkender patenter på planter, på gener, på software, og det synes jeg ikke vi skal underlægge os.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-04-22:
Det er jo interessant både i svaret her og i ordførerens tale, at det, der sådan ligger til grund for det her, er den her frygt for patenter generelt.
Man er modstander af patenter og derfor også af et enhedspatent.
Nu er det jo ikke det, vi skal stemme om.
Ordføreren sagde også, og jeg citerer: Et ja vil betyde, at grænsen for, hvad der kan patenteres, flytter sig.
Det er jo i bedste fald noget vås.
Det, vi skal stemme om, er, om Danmark skal med i den fælles patentdomstol.
Vi stemmer ikke om, hvad der kan patenteres.
Vi stemmer ikke om den europæiske patentkonvention.
Vi stemmer om, om vi skal være med i den fælles patentdomstol, der etableres.
Konsekvensen af den her frygt for, at udenlandske virksomheder har patenter, der gælder på det danske marked, vil jo være, at man gør det lidt vanskeligere for udenlandske virksomheder at operere i Danmark.
Man gør det lidt mere besværligt for dem at afsætte deres produkter, fordi de skal tegne et ekstra patent.
Man gør det også lidt mere besværligt for danske virksomheder at operere i udlandet, fordi det lige bliver lidt dyrere.
Tak for det.
Jeg vil tage fat her, hvor fru Mette Reissmann stopper, og hvor hr. Nikolaj Villumsen svarer, netop ved det her med risikoen for at blive sagsøgt i udlandet.
Det er jo sådan, det er i dag.
Det er jo netop sådan, det er i dag, nemlig at man kan blive sagsøgt på de markeder, som man sælger sine produkter på.
Det kan man også fremover.
Forskellen er, at det vil være et internationalt dommerpanel, at det vil være fælles regler, at det også vil være fælles lovregler, og at man kan bruge danske advokater – hvis vi er med, blot til hr. Nikolaj Villumsens orientering.
Det bliver dyrere, siger hr. Nikolaj Villumsen: 5.850 kr. for en dansk virksomhed.
Jeg kender ikke beløbets præcise størrelse, men det er jo blot for at tegne et patent.
Hvad med de udgifter, der er forbundet med, at man ikke kan bruge danske advokater, at vi ikke får en domstol i Danmark, at vi ikke selv kan vælge, om vi vil have et enhedspatent, der også dækker Danmark, eller om vi både skal have et enhedspatent og et dansk patent?
Er det ikke rigtigt, hr. Nikolaj Villumsen,
at selv om vi siger ja – og ja tak – til et fælles enhedspatent, kan man stadig væk tegne et dansk patent?