Tom Behnke (KF), 2008-05-16:
Forslaget fra SF er på sin vis et ganske interessant forslag, og alene det at skulle læse forslaget igennem og forberede sig til i dag har jo i hvert fald været en god øvelse i at vurdere og tænke lidt over begrebet kriminalpræventiv konsekvens eller konsekvensvurdering.
Hvad ligger der egentlig i det?
Hvad betyder det, når det står i et lovforslags bemærkninger?
Hvor meget vægt lægger man på det?
Hvis det har stor betydning, hvordan vil man så efterfølgende måle det?
Hvis man sådan skulle ud og måle det bagefter, kan man så måle helt specifikt på et enkelt lovforslags kriminalpræventive effekt i sig selv?
Det er nogle af de spørgsmål, som jeg synes man kommer til at stille sig selv, nogle spørgsmål, der selvfølgelig også findes svar på.
Men forslaget her kan jo ikke vedtages.
Det, der er sagen, er jo, at SF foreslår noget, som allerede finder sted i dag, som allerede er gængs praksis.
Det følger allerede af de gældende retningslinjer, at konsekvenser af et forslag skal beskrives bedst muligt i forslaget, så det gør man altså allerede i dag.
Så kan man diskutere med hensyn til et konkret lovforslag, om det nu er godt nok, f.eks. om det efter SF's opfattelse er godt nok beskrevet.
Der skal stå, hvad konsekvenserne af et lovforslag er.
Så det er allerede en del af de spilleregler, vi har.
Det behøver vi altså ikke at vedtage SF's forslag for.
Det er der ingen grund til.
Men jeg synes også, at det er vigtigt i den sammenhæng at sige, at når SF så nøjes med at sige det, så skøjter man lidt hurtigt og let hen over mange af de andre elementer, der ligger i et lovforslag, fordi det jo ikke er det eneste formål med at fremsætte et lovforslag.
Det er jo ikke kun den kriminalpræventive effekt.
Der kan være mange andre hensyn.
Der kan være mange andre ting, man ønsker at opnå, og så er det, som jeg sagde i indledningen: Hvordan vil man i øvrigt måle det?
Hvad er det for et termometer eller lignende, man skal bruge til den her måling?
Det er også sådan, at den kriminalpræventive effekt ofte vil bestå af flere forskellige indsatser.
Det er jo ikke nødvendigvis kun det pågældende lovforslag i sig selv.
Det kan også være en del af det.
Det kan være holdningsbearbejdning, holdningsbearbejdning til, hvad der er rimeligt, og hvad der er urimeligt, hvad man må, og hvad man ikke må.
Risikoen for bliver opdaget - hvad er risikoen for at blive opdaget?
Straf, strafudmåling - hvor mange års fængsel kan også være en del af det.
Og så er der også det ved det, at vi jo egentlig aldrig rigtig ved, hvad der ville være sket, hvis lovforslaget ikke var blevet vedtaget.
Det ved vi jo ikke.
Den øvelse kan man jo ikke lave, så derfor må jeg sige, hvad skal man måle det op imod?
Hvad er det for en benchmarking, man skal lave på, om et lovforslag bliver vedtaget eller ikke bliver vedtaget.
Det kan ikke lade sig gøre i praksis, så derfor bliver det jo altid et spørgsmål om, hvorvidt man i stedet for kunne gøre det, at man kunne bede om at få en årlig redegørelse, man kunne bede om at få en forskningsbaseret undersøgelse af, hvad der så er sket, siden vi vedtog nogle love om f.eks. at skærpe straffene for vold osv.
Man kunne sætte en revisionsklausul ind, hvis man synes det vil være relevant, nemlig, at om 3 år holder man hinanden fast på, at der revideres den her lov.
Så en revisionsklausul kunne være en mulighed.
Så er der jo selvfølgelig lovovervågning, som findes ikke ret ofte, men det findes.
Men hvorfor skulle man dog lægge sig fast på at sige, at det kun skal være lovovervågning.
Det skal være systematisk, og deri må ligge, at det skal være på hvert eneste lovforslag, altså en systematisk lovovervågning.
Hvorfor skulle man gøre det?
Hvis det nu ikke er det mest hensigtsmæssige værktøj i værktøjskassen lige præcis til det lovforslag, så ville det jo være tosset at gøre det.
Så derfor skal man selvfølgelig vurdere fra lovforslag til lovforslag, om der er et sådant behov for efterfølgende at se på, hvad der så skete, og hvis man mener det, så finde ud af, hvilket værktøj man så skal bruge i den anledning.
Det står jo ethvert parti frit for, enhver ordfører frit for at stille det forslag under behandlingen af et lovforslag.
Fru Karina Lorentzen kan jo bare sige til et lovforslag om det ene eller det andet: SF stiller et ændringsforslag, der skal være en revisionsklausul, og om 3 år skal vi se på det igen.
Det kan man jo bare gøre, og så kan vi få en konkret debat om det konkrete forslag.
Der kunne det jo være relevant at gøre det, men at gøre det sådan, at der skal være systematisk lovovervågning af alle forslag, vil være at skyde sig selv i foden, fordi det faktisk fraskriver os en masse andre gode muligheder.
Derfor afviser vi forslaget.