runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-26:
Hvad statsministerens udtalelse angår, er den fuldt dækkende for den politiske virkelighed efterfølgende.
Her er tale om en harmonisering af skattesatserne i Nordsøen, således at de selskaber, der udvinder i Nordsøen, får den samme beskatning.
Hvad oliepriserne angår, er det jo rigtigt, at ingen præcis ved, hvordan oliepriserne udvikler sig de næste mange år.
Men der er man jo altid nødt til at bruge nogle prognoser, og det er det, vi har gjort.
Vi har brugt Kulbrinteudvalget; vi har brugt det prognosegrundlag, som alle regeringer, også den daværende borgerlige regering, har brugt til den slags beregninger.
Der er ikke så meget mærkeligt i det.
Så kan Venstre hive alle mulige andre prognoser frem.
Der er mange forskellige, der, om man så må sige, leverer analyser af det her.
Men vi har brugt det materiale, som man plejer at bruge i den her slags situationer.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-11-26:
Når jeg spørger, skyldes det blot, at ordførerens åndelige forbundsfæller i tænketanken Kraka, som jo selv karakteriserer sig som beliggende i hvert fald i centrum og måske også med visse venstreorienterede tendenser, har lavet en udregning, hvor man vurderer, at ordførerens lovforslag vil resultere i et output på negative 5 pct. olie.
Anerkender ordføreren den beregning?
Thomas Jensen (S), 2013-11-26:
Men jeg tror også på, at vi skal gå ind og sørge for at regulere de negative konsekvenser, der kan være af det.
Så derfor siger vi jo det der med, at markedskræfterne og den kapitalistiske økonomi aldrig er rar som herre, men er meget god at have som tjener.
Lars Barfoed (KF), 2013-11-26:
Så får jeg måske et spørgsmål til, så statsministeren ikke skal sidde og kede sig resten af tiden?
Anders Samuelsen (LA), 2013-11-26:
Jeg har ikke mere.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-11-26:
Jeg bliver spurgt, om jeg ligger inde med en teori.
Nej, jeg giver mig ikke af med den slags spekulationer.
Jeg giver mig ikke af med den slags teorier.
Jeg synes, det er overordentlig fantasifuldt, og jeg synes egentlig ikke, at det er passende, at man på den måde mistænkeliggør Udenrigsministeriet.
Vi har jo netop sagt, at der tilsyneladende er sket en sagsbehandlingsfejl.
Det skal naturligvis undersøges, for man skal undersøge fejl, så man ikke kommer til at begå de fejl en gang til, og hvis der er andre konsekvenser, der skal drages, så skal de selvfølgelig drages.
Men vi må jo undersøge den sagsbehandlingsfejl, og det er man i gang med i Udenrigsministeriet.
Anders Samuelsen (LA), 2013-11-26:
O.k., så vil jeg alligevel tillade mig at følge op på det.
For som jeg hørte det sidste svar, er der ikke helt klarhed over det.
Der er vel en erkendelse af, at der må være nogle i Udenrigsministeriet, som har vidst det her, selv om hr. Christian Friis Bach ikke har været opmærksom på det og derfor draget den konsekvens, som han gjorde.
Er det sådan, at statsministeren sidder inde med en teori om, hvordan det kan være, at det først kom til offentlighedens kendskab efter kommunalvalget, at hr. Christian Friis Bach havde godkendt rejsereglerne for GGGI, når det allerede forud for kommunalvalget så åbenbart var kendt i ministeriet?
Lars Barfoed (KF), 2013-11-26:
Det er jo en spændende dag i dag i dansk politik.
Det må det ikke mindst være for regeringen, som i øjeblikket først løber i den ene retning med Enhedslisten for at finde flertal for en finanslov og nu i eftermiddag prøver at løbe den anden vej sammen med os andre for at finde flertal for sin finanslov.
Der er jo ingen af os, der rigtig kan finde ud af, hvad regeringen egentlig vil.
Jeg skal bare sige til statsministeren, at man egentlig kan gøre det rimelig let op.
Det drejer sig om, hvorvidt man skal have en finanslov, hvor regeringens og den yderste venstrefløjs tema er: Hvordan kan vi bruge så mange penge som muligt, og hvordan skal vi bruge dem?
Eller vil man lave en aftale med borgerlige partier, hvor alle er optaget af, hvordan vi kan tjene så mange penge som muligt, hvordan vi kan blive så velstående et land som muligt, så vi har råd til at gøre det godt, f.eks. for de ældre?
Nu er hele diskussionen jo blevet koncentreret om, hvor mange gange om ugen ældre har krav på at gå i bad.
Jeg synes egentlig, det er en lidt uværdig diskussion.
Jeg mener, at ældre mennesker som udgangspunkt må have lov til at gå i bad lige så mange gange, de vil, hver dag – altså det antal gange, de nu selv vil.
Det må være personlig frihed, og der må vi jo prøve at indrette det her samfund sådan, at vi er så velstående, at kommunerne selv kan prioritere, så de ældre selvfølgelig kan få lov at gå i bad, når de selv synes, de gerne vil.
Det må da være det, der er målet.
De kommer fra og tjenes i landets private virksomheder.
Derfor synes jeg, at regeringen skulle tage at erkende, at de vækstpakker, vi lavede i foråret, som var en satsning på flere arbejdspladser, skal følges op nu, så vi gør endnu mere, for at det bliver attraktivt at investere i Danmark, for der investeres for lidt i Danmark.
I forhold til andre lande har vi et efterslæb i investeringer og arbejdspladser.
Så er statsministeren egentlig ikke enig med mig i – for det er et spørgsmål, jeg skal stille her – at det bedste for Danmark vil være en finanslov, hvis målsætning det er at skabe mere velstand og flere arbejdspladser og flere investeringer, for så bliver der råd til at gøre det ordentligt, også for de ældre?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-11-26:
Svaret er det samme.
Svaret er nej.
I forhold til hvem, der har vidst hvad på hvilke tidspunkter i Udenrigsministeriet, er der jo netop sat gang i en redegørelse, som skal forsøge at afdække det spørgsmål.
Jeg er ikke i tvivl om, at hr. Christian Friis Bach først får de oplysninger onsdag, og det tror jeg heller ikke der er nogen andre der er.
Men der er også noget, der tyder på, at der er sket en sagsbehandlingsfejl i Udenrigsministeriet, og det er jo den, der afdækkes nu i den redegørelse, der kommer.
Anders Samuelsen (LA), 2013-11-26:
Jeg synes ikke helt, jeg kan høre, om jeg får et svar.
Det kan godt være, at jeg så bare ikke hører ordentlig efter.
Jeg spurgte ikke om, om statsministeren – vi skal lige have statsministerens opmærksomhed – har været orienteret før kommunalvalget.
Det var det ene.
Det andet er så, om statsministeren kan bekræfte, at Udenrigsministeriet har haft viden om, at hr. Christian Friis Bach godkendte rejsereglerne i GGGI før kommunalvalget.
Er det klart nok formuleret?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-11-26:
Jeg svarede lidt kort, men det var jo sådan set et korrekt svar, jeg gav før.
Jamen den her sag har jo været belyst.
Det kom som en overraskelse, tror jeg.
Det havde hr. Christian Friis Bach ikke været opmærksom på, og derfor havde han ikke givet oplysninger til Folketinget, som var helt korrekte, og på den baggrund valgte han så at trække sig.
Men det understreger jo også – og det er grunden til, at historien bliver så langt – at de oplysninger fik hr. Christian Friis Bach i onsdags, og det var også oplysninger, som var nye for alle andre.
Anders Samuelsen (LA), 2013-11-26:
Jeg spurgte sådan set ikke til statsministeren, men jeg spurgte, om Statsministeriet på noget tidspunkt har været bekendt med det.
Det var det ene.
Så det må der godt lige blive svaret helt klart på.
Det andet
er så: Kan statsministeren bekræfte, at Udenrigsministeriet har haft viden om, at hr. Christian Friis Bach godkendte rejseregler i GGGI før kommunalvalget?
Til hele den diskussion om ældres rettigheder: Jeg tror faktisk, at det snart er på tide, at vi får undersøgt ældres rettigheder kontra fangers rettigheder.
Jeg har indtryk af, at fanger i vores fængsler har langt flere rettigheder, end vores ældre har.
De har vel f.eks. et retskrav på at komme ud ½ time hver dag og få frisk luft.
Men det var egentlig ikke det, jeg ville spørge ind til.
Jeg vil gerne have statsministeren til at svare på følgende spørgsmål: Har statsministeren på nogen måde været bekendt med, at hr. Christian Friis Bach godkendte rejseregler i GGGI på et bestyrelsesmøde i maj 2012 før kommunalvalgets afholdelse?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-11-26:
Man skal jo starte med det positive.
Jeg er meget tilfreds med den vækstplan, vi lavede sammen i foråret.
Det er en rigtig, rigtig god vækstplan for Danmark.
Vi sætter skatter og afgifter ned, vi sætter gang i Danmark, og der er ikke nogen tvivl om, at den vækstplan bliver rigtig god for Danmarks konkurrencekraft, også fordi den er så stor og bred.
Det er en rigtig god plan.
Den giver os også mulighed for at have en økonomi, der gør, at vi år for år kan have en beskeden, ja, men dog en vis udvikling i den offentlige sektor, så vi kan kigge på nogle af de mennesker, som har mest behov – f.eks. psykisk syge, de svageste ældre, kræftramte børn – og gøre noget særligt for dem.
Alt det ville jo ikke kunne lade sig gøre, hvis man havde De Konservatives minusvækst i den offentlige sektor.
Det kan vi altså gøre, fordi man har afsat lidt midler år for år til at give forbedringer til de her mennesker.
Så siger hr. Lars Barfoed, at man ikke kan blive klog på, hvad regeringen egentlig vil.
Jo, det kan man godt, for svaret er ganske enkelt: Vi vil gerne gennemføre den finanslov, vi selv har fremlagt.
Det kan vi ikke, fordi vi er mindretalsregering, og derfor skal vi finde nogle andre partier, der gerne vil være med til det.
Vi har så forhandlet med Enhedslisten ganske lang tid.
Der ligger en rigtig fornuftig skitse, og hvis vi kunne, ville vi vedtage den skitse i dag eller i morgen eller så hurtigt som muligt.
Det er en rigtig god skitse for Danmark.
Det ville give målrettede sociale forbedringer til rigtig mange mennesker, ikke mindst de ældre, som ville få 1 ekstra mia. kr., som kunne sikre, at de også hygiejnemæssigt kunne blive i deres eget liv, fordi der ville blive plads til, at man kan få to bade om ugen.
Nadeem Farooq (RV), 2013-11-26:
Tak for det.
På den baggrund kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2013-11-26:
Tak, formand.
Jeg skal ikke begynde at remse det hele op igen, da Venstres og Socialdemokratiets ordførere har gjort det.
Det her lovforslag er jo, som det er blevet sagt, en følge af lovgivningen om kontanthjælpsreformen, hvor der skete en hel del ændringer.
Det, det her lovforslag gør, er, at det retter op på nogle uheldige konsekvenser, som havde sneget sig ind i lovgivningen.
Og med de her konsekvensrettelser vil det blive ført tilbage til det, som hidtil har været gældende.
Det kan vi i Dansk Folkeparti fuldt ud støtte.
Det skal ikke være sådan, at man laver noget i loven, der er uhensigtsmæssigt, og bagefter skal til at rette det.
Så er det bedre at få det gjort fra starten af.
Det kan vi i Dansk Folkeparti støtte.
Der er så alligevel lidt, vi skal kigge på, og det er det her med de nyttejob.
Der skal vi altså lige være hundrede procent sikre på, at det ikke bliver sådan, at det bliver en billigere arbejdskraft for de offentlige institutioner, som så presser andre ud.
Derfor støtter jeg Venstres anmodning om at få en snak med ministeren om nytteindsatsen, hvis ellers ministeren lige hører efter.
Det ville være på sin plads lige at få snakket det ordentligt igennem.
Det kan være, at der skal være nogle bedre forklaringer på nytteindsatsen.
Jeg tror også, at ministeren er indstillet på, at det ikke skal være sådan, at offentlige institutioner bare bruger det som billig arbejdskraft.
Vi skal være hundrede procent sikre på, at det ikke kommer til at ske.
Men ellers er det konsekvensrettelser som følge af lovgivningen, og jeg skal ikke trække det længere ud og begynde at redegøre for det, for det er der blevet redegjort for.
I Dansk Folkeparti støtter vi selvfølgelig lovforslaget, da vi er med i kontanthjælpsreformen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-11-26:
Om ganske få uger træder den kontanthjælpsreform, som vi før sommerferien vedtog bredt i Folketinget, i kraft.
Målet med kontanthjælpsreformen er klart: Flere skal have mulighed for at blive en del af arbejdsmarkedet.
Reformen skal fremme en aktiv indsats, der kan bringe især de unge på kontanthjælp tættere på et job.
mere end hver femte kontanthjælpsmodtager ikke hjælp til at komme væk fra den passive forsørgelse.
Det vil vi med reformen gøre noget ved.
Alt i alt gennemfører vi en grundlæggende ændring af kontanthjælpssystemet.
Vi har altså at gøre med et meget stort lovkompleks, som efter sin tilblivelse har fået behov for nogle justeringer, og dem får vi udført med det her lovforslag.
Det gøres helt klart, at barnet eller børnene skal opholde sig i Danmark, i EU eller i EØS-landene, hvis man som forsørger skal modtage støtte.
Det er også nødvendigt at præcisere, at satsen for uddannelseshjælp eller kontanthjælp til enlige forsørgere skal gælde fra det tidspunkt, hvor den enlige forsørger får ret til børnetilskud.
For det andet skal loven om en aktiv beskæftigelsesindsats også rettes til, f.eks. i forbindelse med paragraffen om nyttejob.
Nyttejob giver modtagere af uddannelseshjælp og kontanthjælp en mulighed for at arbejde for deres ydelser; det er også godt for både den enkelte og samfundet.
Med reformen aftalte vi, at nyttejob skal kunne etableres på kommunale arbejdspladser.
Under behandlingen af lovforslaget besluttede vi så at udvide det, så det skulle gælde både de kommunale, regionale og statslige virksomheder.
For det tredje er der også behov for at ændre loven om varsling af større fyringsrunder.
Som det er nu, er dokumenterne i forbindelse med disse afskedigelser undtaget fra aktindsigt.
Virksomhederne skal være sikre på diskretion, når de varsler afskedigelser i større omfang.
Den nye offentlighedslov ændrer dog dette.
Når den træder i kraft til januar i det nye år, vil undtagelsen af aktindsigt bortfalde, og derfor foreslås det også i dette lovforslag, at hensynet til diskretion og dermed undtagelsen af aktindsigt stadig vil gælde som hidtil.
For at opsummere er der altså tale om nogle rettelser og præciseringer, som finpudser en meget vigtig reform.
Kontanthjælpsreformen vil få flere i arbejde og uddannelse, og den vil hjælpe flere unge ind på arbejdsmarkedet, så de ikke hænger fast i passiv forsørgelse.
Paragrafferne i så vigtig en reform skal naturligvis være præcise, og derfor støtter Socialdemokraterne de vigtige rettelser og præciseringer i dette lovforslag.
Hans Andersen (V), 2013-11-26:
Tak for det.
Den 18. april 2013 indgik regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance aftalen om en reform af kontanthjælpssystemet.
Flere i uddannelse og job var titlen, og den lovgivningsmæssige udmøntning skete inden sommerferien.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, har overordnet til formål at gøre implementeringen af reformen så god som overhovedet muligt.
Den indeholder en række nye bestemmelser, som ændrer udmøntningen af aftalen, så den ønskede retstilstand sikres.
Dertil kommer ændringer i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, herunder præciseringer af nytteindsatsen, f.eks. af, på hvilke offentlige virksomheder det kan foregå, og hvad indholdet af nytteindsatsen skal være.
Lige præcis der har vi behov for at få en afklaring, der sikrer, at nytteindsatsen ikke bliver konkurrenceforvridende og ikke blot erstatter ordinært arbejde.
I forbindelse med lov om en aktiv beskæftigelsesindsats foreslås bl.a. også præciseringer af virksomhedspraktik til uddannelsesparate modtagere af uddannelseshjælp, fastsættelse af regler om løn til ledige selvforsørgende, og det er i forbindelse med tilbud om ansættelse med løntilskud hos offentlige arbejdsgivere.
Til sidst er der et forslag om præcisering af tilbud til ledige selvforsørgende.
I den næste del af det her lovforslag, L 78, er der et forslag om at tydeliggøre, at også ledige fleksjobvisiteredes cv'er indgår i det fælles datagrundlag på beskæftigelsesområdet.
Det skal bruges til sagsbehandling i kommunerne i lighed med cv-oplysninger for tilmeldte ledige og andre, der skal have et cv.
Det fastsættes desuden i lovforslaget, at dokumenter i sager om varsling i forbindelse med afskedigelser af større omfang undtages fra aktindsigt.
Baggrunden er bl.a. hensynet til virksomhedernes diskretion og i det hele taget konkurrence- og forretningsmæssige hensyn.
Venstre ser frem til udvalgsbehandlingen og vil se positivt på ændringerne, men vi mener, at der er behov for præciseringer af nytteindsatsen. Det kræver altså ekstra fokus, og vi har brug for at få det afklaret, inden vi skal til tredjebehandlingen. Tak.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-11-26:
Det er jo også derfor, at regeringen har været så optaget af at få gennemført de reformer, der er nødvendige, få lavet de vækstpakker, der er nødvendige, sådan at vi har råd til de udgifter, vi synes er rimelige og fornuftige, og som jeg også tror befolkningen forventer.
Derfor var det også en rigtig dårlig idé, da hr. Lars Barfoed selv sad i regering, at man år for år brugte for mange penge i den offentlige sektor.
Det kan vi jo nu.
Det er godt for dansk økonomi.
Det er også godt for Danmark, at vi stadig har et velfærdssamfund, hvor vi har solidaritet og stor grad af lighed, og hvor vi også hjælper de mennesker, som er mest sårbare.
Jeg er bare bange for, at hr. Lars Barfoeds opskrift ikke virker, for man kan ikke både have minusvækst og så samtidig få mere politi og flere bade til de ældre.
De to ting hænger ganske enkelt ikke sammen.
Lars Barfoed (KF), 2013-11-26:
Altså, den største risiko for de svage i det her samfund er, at regeringen bliver ved med at føre politik sammen med Enhedslisten, for det vil underminere velstanden og gøre, at vi ikke har råd til det velfærdssamfund, vi gerne vil have.
Det er en kæmpe risiko.
Derfor er det jo godt, hvis regeringen laver finanslovsaftale til den borgerlige side, for
så får vi fokus på at skabe velstand i Danmark.
I Det Konservative Folkeparti har vi i vores forslag bestemt også forslag til merudgifter på nogle områder.
Vi vil gerne gøre mere på en række områder for at hjælpe de svageste i samfundet.
Det har vi flere konkrete forslag til.
Så har vi også et forslag om, at vi skal ansætte nogle flere politibetjente, for helt ærligt, vi skal have mere lov og orden i det her samfund, og vi ser alt for mange eksempler på, at bandeuroligheder og anden form for kriminalitet, også indbrud i private hjem, får lov at florere i al for stor udstrækning.
Kunne vi ikke blive enige om også at bruge nogle penge, når vi nu forhåbentlig skal lave finanslov sammen, til nogle flere politifolk?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-11-26:
Regeringen er meget optaget af balance.
Det er rigtigt, at der på højrefløjen i dansk politik er partier som Venstre, Konservative og Liberal Alliance, som siger, at vi bare skal have endnu flere skattelettelser, så skal det nok alt sammen gå.
Så er der andre partier, som gerne vil bruge flere penge i den offentlige sektor.
Derfor har vi gennemført reformer.
Det er rigtig godt for Danmark.
Det styrker vores økonomi, og den styrkelse af vores økonomi sikrer lige præcis, at vi har mulighed for også at udvikle den offentlige sektor.
Det er lige præcis det, der gør, at vi nu står i en situation, hvor vi også kan give målrettede sociale forbedringer til de mennesker, som ikke har så meget, og som står i en svag position.
Ældre mennesker, som måske gerne vil have mere end et bad, mennesker i psykiatrien, hvor vi kan komme af med mange af de tvangsfikseringer, der er nu.
Det er lige præcis det, vi kan, ved at have den balance.
Det er den balance, regeringen har været optaget af hele vejen igennem, og det er også den balance, vi kan gennemføre nu sammen med Enhedslisten.
Vi er også optaget af at skabe job.
Vi holder hånden under 15.000 private job med vores finanslov.
Det synes jeg er vigtigt, og det understreger lige præcis den balance, som regeringen er optaget af i den økonomiske politik, og som jeg er lidt nervøs for om Det Konservative Folkeparti skulle have forladt, nu da de kun er optaget af skattelettelser, skattelettelser og flere skattelettelser.
Lars Barfoed (KF), 2013-11-26:
Jeg håber da, at vi kan blive enige om, at den ideelle situation må være, at vi skaber så mange arbejdspladser som overhovedet muligt, tjener så mange penge som muligt i virksomhederne, så færre behøver offentlige overførselsindkomster, kan klare sig selv, så virksomhederne tjener penge, så skattegrundlaget bliver større, så vi måske med et betydeligt mindre skattetryk kan få flere penge til den offentlige sektor.
Det må da være målet.
Det er jo det, der ligger i at lave vækstpakker.
Det er, fordi vi tror på – og det går jeg ud fra at statsministeren også gør, når vi nu er enige om de vækstpakker – at skaber vi bedre vilkår for virksomhederne, også for de små virksomheder, ikke mindst for de små virksomheder, så vil det på sigt betyde, at vi bliver et rigere samfund.
Dem kan vi bruge nu, siger han.
Skulle vi så ikke bruge dem på at gennemføre de tiltag, som vi var enige om i foråret, nu for at gavne små og mellemstore virksomheder i Danmark, f.eks. ved at skabe bedre kredittider for deres momsbetaling?
Det ville virkelig give et skub for mange virksomheder.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-11-26:
Der synes vi, vi skal bruge det rød-grønne flertal, som er her i Folketinget, til at skabe den progressive politik, vi kan, så Danmark bliver grønnere, mere socialt retfærdigt, mere solidarisk.
Det kan godt være, vi ikke er enige om det hele, men vi er enige om en rigtig god pakke, som vi kan gennemføre – men kun, hvis Enhedslisten vil være med.
Så det er det, regeringen ønsker.
Det er derfor, vi siger klart og tydeligt, at den skitse, som ligger nu, er den, vi helst vil gennemføre.
Det håber jeg ikke der er nogen, der efterhånden er i tvivl om.
Det gælder også i forhold til arbejdsklausuler.
Regeringen ønsker også, at der skal bruges arbejdsklausuler i offentligt anlægsbyggeri, altså sådan at vi sikrer, at der arbejdes på overenskomstmæssige vilkår.
Det er rigtigt, at regeringen vil forsøge at finde en balance, både når det handler om arbejdsklausuler, og når det handler om ældres bad, sådan at vi i forhold til det første spørgsmål har en dansk model og i forhold til det andet spørgsmål har et kommunalt selvstyre.
Det sidste og det første mærker jeg at Enhedslisten måske ikke er så optaget af.
Det er jo fair nok, at Enhedslisten har det synspunkt, men det er jo også fair nok, at regeringen gerne vil finde de her balancer.
Men det der med at bruge sociale klausuler eller arbejdsklausuler i offentlige kontrakter er vi jo ikke uenige om.
Og det, der kan undre nu, er, at Enhedslisten ikke vil være med til at løfte den opgave.
Det er den situation, vi har lige nu.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-11-26:
Man kunne jo vende spørgsmålet om, og så kunne man sige: Er det virkelig så slem en tanke for regeringen rent faktisk at give hver eneste ældre, som har brug for hjælp til at komme i bad, et retskrav på det her, så vi ikke om 3 måneder oplever at måtte sige: Arh, sådan blev det ikke i alle kommunerne alligevel; man vil hellere uddele skattelettelser sammen med højrefløjen.
Det er jo et politisk valg, regeringen står over for.
Jeg stillede et andet spørgsmål, som jeg intet svar fik på.
Jeg spurgte, om statsministeren vil være med til at indføre en lov, der sikrer, at når vi bruger skatteborgernes penge på f.eks. at bygge børnehaver eller supersygehuse, så skal vi være sikre på, at de arbejdspladser, der kommer ud af det, er på danske løn- og arbejdsvilkår.
Det er et andet emne, som har fyldt og fylder rigtig meget i finanslovsforhandlingerne.
Vi synes i Enhedslisten, det er meget vigtigt at sikre, at der kommer flere arbejdspladser i Danmark på danske løn- og arbejdsvilkår, og det var sådan set mit indtryk, at det også var noget, regeringen var optaget af.