runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Med hensyn til det, der desværre er sket gennem de sidste døgns debat og diskussion om valg og ikke valg og alt muligt andet, vil jeg sige, at grunden til, at vi i det hele taget fik debatten om de afviste asylansøgere i forbindelse med valgkampen, jo var, at vi fik en ekspertise, som dokumenterede, at når man bor år efter år i et asylcenter, som regeringen i øvrigt selv skriver ikke er egnet til det, så får man psykiske problemer.
Det er jo klart konstaterbart, at man bryder familier ned, og derfor har Socialdemokratiets holdning sådan set været meget, meget klar hele tiden: Vi ønsker en stram og en fair udlændingepolitik, og vi mener helt klart, at de, der er afviste, selvfølgelig skal sendes tilbage, når de kan det.
Men vi vil gerne sikre, at der i den periode - indtil de kan sendes tilbage - så bliver en form for anstændighed i det.
Det handler om, at man, hvis man har lyst til det som familie, skal kunne komme uden for centrene; at børnene kan gå i skole, og at forældrene kan arbejde.
Så behøver man heller ikke bruge så mange kræfter, som regeringen lægger op til, altså at nu skal man kontrollere, nu skal man efter dem vedrørende sort arbejde.
Man skal ikke arbejde sort, men så kunne man arbejde hvidt, og så kunne man betale skat.
Det ville være en anstændig måde at behandle afviste asylansøgere på.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-23:
Det er, fordi den socialdemokratiske ordfører talte om, at man skulle tilføre en grad af anstændighed til asylpolitikken.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad der i Socialdemokraternes øjne er anstændigt, for det er jo et begreb, som vi alle sammen bare kan slynge ud, sådan som vi lige føler for det.
Så hvor ligger det snit henne?
Jeg går ud fra, at man anerkender, at der i den aftale, der ligger mellem regeringen og Dansk Folkeparti, er tale om forbedringer, særlig for børnene, for vi har jo fra Dansk Folkepartis side sagt, at det vil vi gerne gå ind og kigge på.
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre, præcis hvor langt man vil gå fra Socialdemokraternes side.
Der var jo en høring, som Det Radikale Venstre havde arrangeret, kort før debatten her gik i gang, og de fleste, som kom til den høring og udtalte sig - FN-forbundet, Dansk Flygtningehjælp - talte meget klart og tydeligt om, at asylansøgerne skulle ud og arbejde, også de afviste, at vi skulle give flere opholdstilladelser i Danmark, og at vi skulle kigge til Sverige og se på de svenske forhold, for vi kunne lære noget af svenskerne på det her område.
Er Socialdemokraterne enige i den udlægning?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Det var en fortolkning af et bredt samarbejde, vi lige hørte her, som jeg ikke tror der er ret mange der kan skrive under på.
Det er rent faktisk sådan, at Socialdemokratiet meget gerne vil hjælpe statsministeren med at indfri sit løfte om bedre forhold for afviste asylansøgere, og vi medvirker gerne sammen med et bredt flertal i Folketinget.
Det er jo i virkeligheden det, dagens debat handler om; ikke om taktik, ikke om helt utilstedelige trusler mod det grønlandske hjemmestyre, men om anstændige forhold for afviste asylansøgere i Danmark.
I virkeligheden er det forslag til vedtagelse, som vi stemmer om i morgen, en lille ændring i forhold til det, som regeringen og Dansk Folkeparti er blevet enige om, men det er en afgørende ændring, der giver asylpolitikken en grad af anstændighed.
Forslaget om højst 2 år i et asylcenter er jo ikke taget ud af den blå luft.
Det bygger på tilgængelige undersøgelser af de forskningsresultater, som vi kender, og her viser både dansk og hollandsk forskning, at efter 1-2 år i et asylcenter tager beboerne psykisk skade.
Det er derfor ikke en uvæsentlig ændring, for det er mennesker, det handler om.
Socialdemokratiet havde meget gerne set, at vi havde lavet en bred løsning, der var bedre, men der har i regeringen ikke været vilje til at diskutere bredt med partierne om, hvad de rette løsninger er.
Det er vi kede af.
Vi mener, at løsningen er, at asylansøgerne får lov til at arbejde og bo uden for centrene.
Og vi havde også gerne deltaget i forhandlinger om andre løsningsmodeller; løsningsmodeller, der ikke handlede om at gøre lige tilpas nok, men løsningsmodeller, der viste, at vi gjorde noget, som var baseret på permanente, videnbaserede løsninger, og som var en bred aftale.
Det kunne ikke lade sig gøre.
Regeringen valgte endnu en gang blokpolitikken, ligesom den har gjort det siden 2001.
Og det er ikke, fordi det var nødvendigt af hensyn til den stramme udlændingepolitik, for der hersker for Socialdemokratiets vedkommende ingen tvivl om, at de afviste asylansøgere skal hjem til deres hjemland, når de kan det.
Men netop når det gælder en stram udlændingepolitik, er det helt afgørende, at den også er anstændig.
Så en fast og stram politik nødvendiggør ikke, at asylansøgere og deres børn skal nedbrydes, mens de opholder sig i Danmark.
I morgen stemmer vi så om sagen.
Socialdemokratiet støtter det forslag til vedtagelse, som er fremsat af fru Pia Christmas-Møller.
Søren Pind (V), 2008-01-23:
Det, der er essensen i den her sag, er, at vi taler om et meget, meget lille område, hvor regeringen nu administrativt går ud og foretager sig det umiddelbart nødvendige, og at der så på en lang række øvrige områder bliver åbnet for forhandling med Folketingets partier.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Jeg tror, at Venstres ordfører, hr. Søren Pind, sagde, at der var blevet gjort alt, hvad man kunne.
Det, vi har oplevet her, har været et spil, hvor Dansk Folkeparti er gået ud og ind ad en ministers dør.
Er det den måde, hr. Søren Pind og dermed Venstre og dermed regeringen opfatter at målet om brede forhandlinger skal opnås på, ved at man ikke inviterer nogen til forhandlinger?
For det er jo rent faktisk det, der er sket.
Søren Pind (V), 2008-01-23:
Jeg synes, at statsministeren og regeringen har gjort alt, hvad de kunne, for at det her skulle blive så bredt som muligt.
Der er i øvrigt også åbnet for, at der senere i forløbet vil blive massive muligheder for at påvirke det her område.
Men realiteten er jo den, at det, der er gennemført her og nu, er ændringer, som integrationsministeren kunne foretage administrativt og derfor også hurtigt.
Der er altså et hensyn at tage til de mennesker, som sidder, hvor de nu engang gør.
Der behøver man ikke nødvendigvis at afvente den forhandling.
Det er egentlig det, jeg har forstået at også et klart flertal i Folketinget, faktisk inklusive Socialdemokratiet, har ønsket, så jeg er egentlig lidt forundret over spørgsmålet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Disse asylansøgere fyldte jo temmelig meget i selve valgkampen, som vi netop har overstået.
Således sagde statsministeren i Danmarks Radio den 8. november: »Det er faktisk min opfattelse, at der er brug for en bred og flerårig aftale om asylpolitikken ...«, og videre sagde statsministeren, at den: »skal bestå af en kortsigtet del og en langsigtet del.
Den kortsigtede del må bestå i, at vi hurtigst muligt finder en løsning for de afviste irakiske asylansøgere, som et bredt flertal kan stå bag.«
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om det forløb, vi har oplevet her, lever op til det, statsministeren klart gav udtryk for i valgkampen?
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-01-23:
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at Venstre og regeringspartierne nu mener, at det er hensigtsmæssigt at få et flertal bag dansk asylpolitik, og det er jo i sig selv glædeligt.
Alligevel mener jeg, at vi skal benytte lejligheden til at følge bl.a. den politik, som regeringen ifølge medierne jo også har lagt frem under forhandlingerne, nemlig allerede nu at tilkendegive, at aftalen med Dansk Folkeparti skal forbedres på et enkelt punkt.
Derfor vil jeg gerne komme med følgende forslag til vedtagelse:
Forslag til vedtagelse
Idet Folketinget konstaterer, at regeringen har indgået en asylaftale, opfordres regeringen til - at iværksætte de forbedringer, som aftalen indebærer, - at meddele, at visitationskravet på 3 års centerophold nedsættes til i første omgang 2 år, og - at indkalde Folketingets partier til forhandlinger om yderligere forbedringer og en flerårig asylaftale.
Søren Pind (V), 2008-01-23:
I regeringsgrundlaget fremgår det, at regeringen vil foretage forbedringer for de børnefamilier, der ulovligt fastholder ophold i Danmark.
Det sker for at forbedre særlig asylbørnenes vilkår.
I den forbindelse vil man konkret vurdere hver familie og efterfølgende give dem mulighed for ophold uden for centeret.
De øvrige forbedringer, som integrationsministeren allerede har gjort rede for, indebærer bl.a. en videreførelse af kontraktordninger om aktivering og uddannelse for afviste irakiske asylansøgere, bedre uddannelsestilbud til afviste asylansøgerbørn med særlige behov, en øget indsats mod sort arbejde m.v.
Det har gennem årene været en tilbagevendende diskussion, og forbedringerne har gennem tiden været mange.
Ikke mindst den tidligere integrationsminister, Rikke Hvilshøj, har utrætteligt arbejdet for at forbedre vilkårene for asylbørnene.
Og under valgkampen lovede statsministeren altså en yderligere indsats - dette løfte fremgår af regeringsgrundlaget, og nu opfyldes løftet således.
Som det altid er, kræver oppositionen mere.
Det er aldrig nok.
Det undrer, at ændringer, der kunne foretages administrativt af ministeren, påkalder sig en sådan kritik, for der er tale om forbedringer, ikke mindst for børnene.
Oppositionen synes at glemme, at det trods alt er et grundvilkår, at disse menneskers ophold i Danmark er ulovligt, at de har været igennem asylsystemet, der har vurderet deres ønske om asyl som værende grundløst, og at der derfor i sagens natur er grænser for, hvor langt man kan gå.
Man glemmer også, hvilket bør spille en rolle, at de forhold, de pågældende lever under, er tilvalgt af forældrene.
De har tilvalgt denne situation frem for at udrejse - en skæbne, der er overgået mange tusinde øvrige, der har fulgt dansk lov og ret.
I sidste ende kan der derfor ikke være tvivl om ansvarsplaceringen for børnenes velbefindende; den befinder sig hos forældrene.
Måske kan det vække til eftertanke, at Berlingske Tidende i dag kan berette, at det ikke er spørgsmålet om opholdsstedet, der er afgørende, men angsten og frygten for, om man får asyl eller ej, og chokket ved afvisningen.
Det understreger, at vi altid bør sikre os, at sådanne ting ikke trækker ud, at folk rent faktisk overholder loven, for ellers kommer børnene til skade.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Jeg synes, det her er lidt fantastisk.
Hvis det var sådan, at alting var perfekt, hvorfor har regeringen så begivet sig ud i det totalteater, vi har set i de seneste par uger, med ét parti, der er gået ind og ud af integrationsministerens dør, og trusler om både det ene og det andet?
Der var forbedringer i det, det er jeg enig i, men det var jo også en erkendelse, der gjorde, at statsministeren satte det på dagsordenen tvunget af det, og efterfølgende at der nu har været et skuespil med forhandlinger med Dansk Folkeparti.
Det er korrekt, at når man er i et asylcenter, kan man gå i skole og de andre ting, som hr. Helge Adam Møller pegede på, men det, der er grunden til, at vi diskuterer det her, er, at en række eksperter klart har påpeget, at vi nedbryder børnene og familierne gennem den måde, de lever på i dag.
Peter Skaarup (DF), 2008-01-23:
Det er lige for at være helt sikker på, hvad det er Socialdemokraterne mener, for det synes jeg stod lidt uklart i det, som hr. Henrik Dam Kristensen sagde.
Jeg husker det sådan fra valgkampen, at Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre ønskede, at asylansøgere, straks de kom til landet, skulle ud i samfundet og bo og arbejde og fungere på lige vilkår med danske statsborgere.
Er det stadig væk socialdemokratisk politik, eller har det ændret sig siden valgkampen?
Altså, vi har ikke talt om at ændre aftalen.
Det tror jeg hr. Morten Østergaard kan høre ud fra det, jeg siger.
Vi synes, at det er en fornuftig aftale, der er indgået.
Den tager faktisk hånd om mange af de synspunkter, som også Det Radikale Venstre har været fremme med, og som Enhedslisten har været fremme med, og som mange har været fremme med.
Når vi laver sådan nogle aftaler, har vi tradition for at gøre det grundigt og lytte til de synspunkter, der har været fremme i debatten.
Det har vi gjort.
Men vi har med aftalen sikret, at vi har en rimelig forventning om, at der er styr på tingene, og at de ikke løber af sporet.
Og som jeg sagde tidligere under debatten: Tingene løber af sporet, hvis vi følger Det Radikale Venstres råd og Socialdemokraternes råd om, at vi lader det være fuldstændig frit, at man som afvist asylansøger kan arbejde fra dag et, kan få en bolig osv. osv. ude i samfundet.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-23:
Nu synes jeg ikke, der er nogen grund til at danse rundt om den varme grød, og derfor vil jeg bare spørge hr. Peter Skaarup: Skal jeg forstå det svar således, at Dansk Folkeparti ingen intentioner har om at ændre den aftale, der foreligger?
For det ville jo være meget rart og befriende at få at vide, så vi kan skabe klarhed over, hvad det er, vi stemmer for.
Det står jo lysende klart, at statsministeren påstår at have et solidt flertal bag ved sin aftale og bag ved regeringen; samtidig står manden, der skal sikre det flertal, og siger, at han ikke accepterer den nuværende aftale.
Der må Dansk Folkeparti som lusen mellem de to negle jo skabe klarhed over, om man vil eller ikke vil ændre aftalen, for ellers falder det hele til jorden.
Peter Skaarup (DF), 2008-01-23:
Vi i Dansk Folkeparti har hele tiden sagt, at vi synes, det er en god aftale, og jeg har i min taletid her fortalt lidt mere om, hvad jeg synes er godt ved den, bl.a. at vi bevarer hovedsigtet om, at afviste asylansøgere skal vende tilbage.
Så synes jeg, at hr. Morten Østergaard må spørge Ny Alliance, når Ny Alliance får taletid, om, hvad deres holdning til tingene er.
Vores udgangspunkt er, at det er en fornuftig aftale, der er blevet indgået, men vi vil selvfølgelig lytte til dem, der har gode forslag til, hvordan man kan komme med bidrag til en aftale.
Men vi står fast på, at det er en god aftale, sådan som jeg har redegjort for her.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-23:
Jeg kan forstå på Ritzau, at det tilsyneladende er sådan, at statsministeren mener at have et solidt flertal bag ved regeringens asylaftale, men jeg kan også forstå, at hr. Naser Khader på vegne af Ny Alliance siger, at de ikke siger ja til den nuværende aftale.
Derfor samler interessen sig selvfølgelig om, hvilke dele af den nuværende aftale det er, Dansk Folkeparti er villig til at lave om for at hjælpe statsministeren i den klemme, han er kommet i.
Præcis hvilke dele af den aftale, man har indgået, ønsker Dansk Folkeparti at lave om, fordi det altså står klart, at Ny Alliance ikke har tænkt sig at acceptere den foreliggende aftale?
Peter Skaarup (DF), 2008-01-23:
Vores vurdering er, at man på asylcenteret får al den gode hjælp og alle de gode netværk, man kan ønske sig som afvist asylansøger.
Så har der været en række konkrete sager oppe, og nogle har peget på, at det ikke var sikkert, at det var nogen stor fordel, at man var på asylcenteret, og at det kunne være til mere gavn for børnenes trivsel at komme udenfor, hvis man havde været Danmark i mange år.
Det er så det, vi har taget bestik af.
Vi har sagt: Jamen vi vil gerne hjælpe børnene.
Og hvis det ud fra en individuel vurdering hos Dansk Røde Kors og gennem kontakten til de pågældende familier vurderes, at det vil være godt for børnene, at man flytter ud, så er det så, at vi giver det tilbud, som her vil blive gennemført.
Med hensyn til hvor grænsen skal gå, vil jeg sige, at fru Johanne Schmidt-Nielsen måske kan have en holdning om, at den grænse slet ikke skal være der, og at vi fra dag et skal komme med det her gode tilbud.
Vi har så vurderet, at 3 år vil være rimeligt, fordi vi har de her sager om nogle, der har været her i rigtig mange år - 6-7 år.
Derfor er det en politisk uenighed, som man kan diskutere frem og tilbage om, men eller andet sted skal grænsen jo være; det er der enighed om.
Der har været forskellige sager fremme i medierne - og det kender fru Johanne Schmidt-Nielsens sikkert udmærket til - hvor der er børn, der har opholdt sig i Danmark i 6-7 år, og på intet tidspunkt er deres forældre blevet indstillet på at skulle vende tilbage.
Forældrene har haget sig fast i Danmark, selv om de ikke er rigtige flygtninge og ikke kan få asyl.
Det er de børn, vi siger vi gerne vil hjælpe.
Og jeg kan sige, at man jo kan have et særligt behov, hvis ens trivsel ikke er særlig god, fordi man har været på et center igennem så mange år.
Der har vi så ved hjælp af den grænse på 3 år, efter at man har fået afvist sin asylansøgning, som vi har sat, gennemført en rimelig ordning, der tilbyder, at man kan få en bolig uden for centrene.
Det er derfor jeg siger: Det er meget velvalgt, det er meget fornuftigt, og vi mener i Dansk Folkeparti, at vi der har strakt os langt for at finde en løsning, som er til god gavn for de børnefamilier.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-23:
Er ministeren enig med Patientskadeankenævnet, når nævnet ifølge Politiken den 18. januar 2008 giver udtryk for, at ventetid på kræftbehandling ikke har afgørende betydning for helbredelse eller længere overlevelse?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-23:
Mit spørgsmål er meget simpelt.
Vil ordføreren definere, hvilke særlige behov der skal til, før en familie kan bosættes uden for asylcentret?
Og kan ordføreren forklare, hvorfor disse særlige behov først er kvalificerende, hvis familien har opholdt sig i et asylcenter i 3 år, efter at asyl er blevet nægtet?
Morten Østergaard (RV), 2008-01-23:
Tak for det.
Når vi blandt forespørgerne har ønsket at benytte den nye procedure i forretningsordenen, som Folketinget har indført, til en hasteforespørgsel, er det jo, fordi den sag, vi i dag skal diskutere, har haft en stor interesse i offentligheden og har været en væsentlig del af valgkampen til det folketingsvalg, som blev gennemført i efteråret.
Desværre er efterfølgende de ændringer og den aftale, der er indgået på området, foregået for nedrullede gardiner uden inddragelse af partierne bredt i Folketinget, og vi har derfor følt det vigtigt - på grund af sagens alvor og på grund af den offentlige interesse, der har været for den, og på grund af den manglende politiske proces - at sagen hurtigst muligt fandt vej til Folketingssalen for at få den behandling, som den fortjener her.
Det er administrative ændringer, der gennemføres med den aftale, som vi diskuterer, men der har alligevel været gennemført en høring blandt en lang række organisationer, og der har været en høring her på Christiansborg tidligere i dag.
Jeg vil gerne starte med også at takke alle dem, der på den måde har bidraget til den saglige oplysning af sagen.
Derfor glæder det mig, at vi nu kan få den her politiske debat og den forhandling, hvor alle partier kan komme til orde, hvilket ikke har været muligt i processen hidtil.
Vi ser derfor frem til integrationsministerens besvarelse og det videre forløb og håber, at det kan bringe sagen videre.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Når nu Dansk Folkeparti - ligesom vi andre i øvrigt - lægger så meget vægt på, at folk skal have mulighed for at vende hjem, og vi kan se, at folk altså bliver psykisk ødelagte, bliver krøblinge af at gå lediggang, kunne det så ikke være en meget god løsning også for Dansk Folkeparti, at vi lader dem få et arbejde, så de faktisk er i stand til på et tidspunkt at vende hjem?
Vil Dansk Folkeparti fuldstændig afvise, at der kan være tale om at lade de afviste asylansøgere få mulighed for at få arbejde i Danmark?
Peter Skaarup (DF), 2008-01-23:
Der er to ting i det.
Og selv om vi har stadig færre arbejdsløse, er der faktisk en stor gruppe, som kan beskæftiges.
Og der kunne vi jo godt efterlyse, at kommuner, at virksomheder, at forskellige offentlige institutioner var bedre til at få den gruppe i beskæftigelse. Men det er jo ikke afviste asylansøgere, det er indvandrere, jeg her taler om.
Hvad angår de afviste asylansøgere, vil jeg sige, at der ikke, selv om det lyder tillokkende, er nogen fremtid i at gå i gang med at arbejde, få en bolig, blive integreret eller få en særlov, som SF gerne vil have.
Og det er det, vi er imod.
Astrid Krag (SF), 2008-01-23:
Man har jo kunnet høre under forhandlingerne, at Dansk Folkeparti er meget optaget af den her problemstilling med asylansøgere, der udfører sort arbejde.
Og der er jo meget klare meldinger fra LO - senest hørte jeg dem gentage her på den minihøring, der var, at de mener, at det er at foretrække at give de afviste asylansøgere mulighed for at arbejde.
Det er den måde, vi kan komme sort arbejde til livs på, og det er den bedst tænkelige løsning at lade dem arbejde under ordnede forhold og have job, der er dækket ind af overenskomster.
ISS har meldt ud, at de har job til alle.
Der er altså ledige stillinger; vi har faktisk brug for arbejdskraften.
Man kan holde den oplysning sammen med, at forskning viser, at folk, der har været i arbejde, lettere kan vende hjem - det var ordføreren jo også optaget af i sin tale, og den optagethed deler jeg.
Med alle de vægtige argumenter lagt sammen kan Dansk Folkeparti så ikke støtte, at vi giver asylansøgerne mulighed for at arbejde?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Det er jo meget typisk Dansk Folkeparti-retorik, vi får her.
Man tager noget, man formoder, og så fortæller man om en hel masse uhyrligheder, der vil komme ud af det.
Jeg sagde meget klart og tydeligt lige før og skal gerne gentage det: Det, vi taler om her, er asylansøgere, som er blevet afvist, som sidder i en situation, hvor de ikke kan komme tilbage, og som for nogles vedkommende i årevis har siddet i disse lejere, som regeringen selv i papirerne erkender ikke er egnede til det.
Peter Skaarup (DF), 2008-01-23:
Jeg ved godt, at det er de afviste asylansøgere, vi taler om i forbindelse med debatten i dag, men det er jo ikke forbudt at spørge Socialdemokraterne, som kommer med mange synspunkter om asylansøgere i ordførertalen i dag, hvordan Socialdemokraternes politik er.
Og der kan jeg så forstå, at det kan man ikke rigtig svare på, nemlig om det stadig væk er den politik, man fremlagde i valgkampen sammen med Det Radikale Venstre, som var meget slap, skal jeg lige sige, fordi den jo var slap på den måde, at i samme øjeblik, asylansøgere kom til Danmark, var de berettiget til at få en bolig ude i landet - hvor det var henne, var et spørgsmål, vi stillede Socialdemokraterne, og det kunne de ikke svare på - og de havde mulighed for at få et arbejde fra samme øjeblik, de kom til landet.
Hvis det stadig væk er sådan i forhold til socialdemokratisk politik, vil jeg bare lige sige, at det fra menneskesmugleres side vil skabe en meget stor, flot invitation om at komme til Danmark og om fra dag et at kunne tilbyde asylansøgere, at de er berettiget til fulde sociale ydelser, bolig osv. i det danske samfund.
Det er jo netop det, vi har arbejdet imod i Dansk Folkeparti, men jeg synes ikke, jeg fik noget klart svar fra hr. Henrik Dam Kristensen på, hvordan socialdemokratisk politik egentlig er.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-01-23:
Vi har hele tiden sagt, at det, det handler om her, er de afviste asylansøgere, som vi ikke er i stand til at sende hjem, fordi bl.a. regeringen ikke har formået at få en aftale med de pågældende asylansøgeres hjemlande.
Så det er de afviste asylansøgere, som har været her i en periode, og for hvem vi kan se, at der vil gå en længere periode, inden de kan komme hjem, at vi gerne vil skabe det, jeg vil kalde ordentlige og anstændige vilkår, som gør, at vi ikke nedbryder dem som familier.
Så det er de afviste asylansøgere, vi hele tiden har talt om.