runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2013-05-31:
Nu er der sådan set ikke nogen tvivl om, at der er mennesker i Danmark, for hvem en øget indtægt ville give rigtig gode muligheder for at hæve deres livskvalitet.
Det er jeg helt enig med fru Maja Panduro i.
Jeg er også sikker på, at vi er rigtig mange danskere, for hvem det ikke betyder noget som helst at øge indtægten.
Det interessante er jo så bare, hvordan vi får de andre ting i spil, når vi generelt diskuterer økonomisk politik, f.eks. når vi diskuterer store sociale og økonomiske reformer.
Når meget forskning nu tyder på, at øget lighed faktisk er det, der skaber mere tilfredshed for mennesker i rige lande som vores, burde det så ikke indgå i en vurdering, når man gennemfører den økonomiske reform, at den måske fører til øget ulighed, altså, at øget lighed ikke bare er noget, vi går ind for sådan af ideologiske-politiske grunde, men fordi det sådan set kan måles og konstateres, at det skaber større tilfredshed hos mennesker, særlig i rige lande?
Hvis det er sådan, at de økonomiske reformer, vi gennemfører, risikerer at føre til mere hjemløshed og større udstødning af mennesker, bør det så ikke inddrages – altså, hvordan kan man gennemføre store økonomiske reformer, uden at de ting også undersøges og indgår i beslutningsgrundlaget?
Jeg er glad for, at fru Lone Loklindt påpeger, at Danmark i internationale fora arbejder på nogle af de ting, Enhedslisten foreslår her.
Det kunne man godt få indtryk af at der var stor politisk modvilje mod, både i regeringen og de store partier, men det er godt at få det bekræftet, altså at det arbejder vi faktisk for og med.
Jeg vil bare spørge fru Lone Loklindt, om det ikke godt kunne være et bidrag til det arbejde, at vi i et velstående, rigt land som Danmark faktisk prøvede at udvikle sådan nogle metoder, at vi altså også bød ind i forbindelse med det internationale samarbejde med nogle bud på, hvordan man kunne gøre det, og nogle bud, som vi måske forsøgte at afprøve i Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Jamen vi mener bestemt, som jeg også sagde i talen, at frihed skaber lykke i et samfund.
Det, at folk i højere grad kan forfølge deres egne livsmål, skaber et mere lykkeligt folk.
Det, vi bare har problemer med at finde ud af, er, hvordan det her skal kunne lade sig gøre i en eller anden meningsfuld forstand.
Altså, hvis man havde det ønske, at det kunne se sjovt ud, hvis månen var rød juleaften, så ville det dog stadig kræve af en, at man, hvis man gerne ville have det som en politik, på en eller enden måde skulle sandsynliggøre, at man kunne male månen rød, at man kunne finde ud af det.
Det er jo ikke nok bare at ønske.
Man skal også på en eller enden måde operationalisere sine visioner, og der synes jeg ofte og også i dag at det kniber for Enhedslisten med at omsætte visioner, utopi og ideologi til konkret virkelighed igennem praktiske forslag, som kan lade sig gøre i en verden, hvor der er tyngdekraft og begrænsede økonomiske ressourcer og mange andre ting.
Det lider det her forslag også under.
Per Clausen (EL), 2013-05-31:
Jeg troede faktisk, at Liberal Alliance havde den opfattelse, at afskaffelse af topskatten – og her tidligere i dag har vi hørt om en reduktion af grundskylden – var det, der kunne skabe virkelig lykke i de små hjem.
Derfor forstår jeg slet ikke, at hr. Ole Birk Olesen ikke interesserer sig for, om konsekvenserne af den politik, han står for, overhovedet har de effekter, som han siger det har.
Altså, hvorfor er Liberal Alliance så fuldstændig uinteresseret i videnskabelige undersøgelser, statistikker osv., som kan bekræfte eller afkræfte vores ideologiske vildfarelser?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Jo, man kan godt måle elendigheden i samfundet på en række faktorer, og det gør vi jo også hele tiden.
Vi tilrettelægger en politik i Folketinget for at minimere elendigheden, og det er, som det skal være.
Hr. Per Clausen har i dag f.eks. talt om selvmord og aborter.
Er det hr. Per Clausens opfattelse, at vi ved vedtagelsen af en ny skattereform skal gøre os forhåbninger om at finde ud af, hvordan lavere topskat vil påvirket antallet af selvmord og aborter i det danske samfund, og at det så, hvis vi kunne finde ud af det, skal indgå i overvejelserne om, hvorvidt vi skal have lavere skat?
Per Clausen (EL), 2013-05-31:
Det ville måske også have været lidt overraskende, hvis hr. Ole Birk Olesen havde støttet et forslag fra Enhedslisten.
Altså, man kunne godt måle noget.
Og er hr. Ole Birk Olesen ikke enig med mig i, at det ville være rigtig godt, hvis vi baserede vores politik på viden om, hvordan vores politik påvirker menneskers muligheder for at udfolde sig, i stedet for på ideologi?
For når hr. Ole Birk Olesen er overbevist om, at frie markedskræfter og uhæmmet økonomisk vækst skaber størst mulig lykke, så er det jo bare ren ideologi, der ikke er baseret på nogen som helst konkret viden.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-31:
Det synes jeg lyder spændende og godt.
Per Clausen (EL), 2013-05-31:
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen, at jeg jo er glad for endnu en gang at kunne konstatere, at der er mere, der forener SF og Enhedslisten, end der er, der skiller.
Jeg vil bare sige til hr. Eigil Andersen, at jeg godt tror, at vi i det videre arbejde i de udvalg, som arbejder med det her, nemlig Miljøudvalget, Energiudvalget og Udenrigsudvalget, med hensyn til hvad vi kan gøre for at udvikle nogle andre måder at gøre ting op på end via BNP, kan indgå en aftale om, at vi godt kan beholde BNP som noget, vi også gør op.
Jeg må faktisk sige, at her er jeg måske kommet til at udtrykke mig rigelig firkantet i det forslag, jeg har fremsat.
Så der er håb om, at vi også kan blive fuldstændig enige i den her sag.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-31:
Vi står her med et beslutningsforslag, som SF egentlig synes er ganske sympatisk.
Det er jo rigtigt, som der står i forslaget, at der ikke er en entydig sammenhæng mellem vækst i bruttonationalproduktet og øget velfærd, lykke og livskvalitet.
Det er så sandt, som det er sagt – og det taler absolut til forslagets fordel.
Men der er også nogle problematiske sider af forslaget, som jeg vil vende tilbage til om lidt.
Da jeg skulle forberede mig til i dag, læste jeg op på den debat, der var, da Enhedslisten for nogle år siden fremsatte et lignende beslutningsforslag om et lykkeindeks.
Dengang sagde SF’s ordfører, at undersøgelser har vist, at uanset hvilken kultur eller hvilken religion eller hvilken økonomi der gør sig gældende i de enkelte samfund, er der én ting, der går igen – nemlig at det, som gør folk allermest lykkelige, er livsvarige, nære relationer til andre mennesker.
Og det er der jo noget særdeles livsbekræftende i.
Nære relationer til andre mennesker forudsætter, at der er en hel, lang række af andre forhold, som er på plads.
SF’s og regeringens projekt er da også at skabe rammerne for, at relationer kan opstå.
Hvad skal der til, for at det sker?
Jo, bl.a. skal man kunne få mest mulig ud af det potentiale, som den enkelte person har.
Og så skal man også have et netværk til at have de menneskelige relationer i.
Derfor arbejder vi for, at der bliver skabt flere nye arbejdspladser; vi arbejder for en fagligt stærkere og mere rummelig folkeskole; vi arbejder for, at alle boligområder føles trygge for dem, der bor der, osv. osv. – listen kan fortsætte med mange andre punkter.
Det er også de overvejelser, der ligger bag beslutningen i Klima-, Energi- og Bygningsudvalget, Miljøudvalget og Udenrigsudvalget i Folketinget om at lave en internationalt orienteret høring om opfølgning på Rio+20-beslutningen om at ændre økonomien til en grøn økonomi.
Her kommer supplering og ændring af bruttonationalproduktet ind i billedet.
Vi kan ikke støtte, at dette indeks skal erstatte måling af bruttonationalproduktet, som forslagsstillerne ønsker.
BNP er en målestok for den økonomiske aktivitet i et samfund.
At lave et nyt indeks til erstatning for BNP giver derfor ingen mening.
Som den radikale ordfører var inde på, kan BNP også bruges til sammenligning med den økonomiske aktivitet i andre lande.
Så på den måde er BNP et anvendeligt redskab til måling af værditilvæksten i produktionen i et land og størrelsen af et lands økonomi.
Derfor er der god grund til at bruge BNP til det, som BNP nu kan bruges til, og altså ikke fjerne det som redskab.
Samtidig er det en virkelig god idé at kigge på, hvad vi som samfund skal styrke og øge og fremme for at skabe den størst mulige trivsel og lykke for vores befolkning.
Det er en utrolig vigtig politisk dagsorden.
Jeg synes altså, at forslagstillerne blander æbler og pærer sammen med det her forslag, og derfor kan SF ikke støtte det.
Lone Loklindt (RV), 2013-05-31:
Jeg tror, man skal lade initiativet være op til Europa-Kommissionen og OECD, og hvis der ligefrem bliver udbudt – havde jeg nær sagt – ønske om pilotprojekter, kan man jo overveje det til den tid.
Det er jo altid et spørgsmål om, hvad vi vil lægge af kroner og øre, også i et specifikt arbejde her, men der er ingen tvivl om, at det arbejde, der gøres i Europa-Kommissionen og OECD, også har forgreninger til Danmarks Statistik og andre steder.
Per Clausen (EL), 2013-05-31:
Det forstår jeg godt, og jeg tror, at meget af det arbejde, der laves der, er godt og udmærket.
Jeg har læst nogle af de rapporter, der er kommet, og det ser spændende og fornuftigt ud, men det, man måske i virkeligheden mangler, er at afprøve det i virkeligheden i et land.
Jeg tror – al respekt for Bhutan og Thailand – at det kunne være rigtig godt at afprøve, hvordan man laver sådan nogle indeks konkret i et udviklet, vestligt, industrialiseret land som Danmark.
Derfor er Enhedslistens forslag jo et forslag til, at vi også på det område kan være et foregangsland og gå i spidsen.
Man kan da nogle steder i regeringsgrundlaget og andre steder også høre Radikale tale om, hvor vigtigt det er, at Danmark er et godt eksempel, f.eks. på det energipolitiske område.
Jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis vi også på det her område kunne være et godt eksempel ved i Danmark konkret at afprøve, hvordan man kunne indrette sådan et indeks, og hvilke vanskeligheder og muligheder det giver.
Lone Loklindt (RV), 2013-05-31:
Det er faktisk sådan, som jeg vist også nævnte, at vi allerede bidrager med et millionbeløb til Verdensbanken, som arbejder med nogle pilotprojekter om netop at kigge på et grønt BNP.
Der er ingen tvivl om, at nogle af de indeks, der allerede bliver brugt i Danmark, også indgår i det arbejde, som OECD og Europa-Kommissionen osv. arbejder med.
Derfor mener jeg sådan set ikke, der er grund til, at vi skal tage nye initiativer.
For et af problemerne er måske netop, at det arbejde lige nu er så vidt forgrenet, at det egentlig er bedre, at det ligger i Europa-Kommissionen og OECD – det samarbejde, der er der – og det støtter vi jo også med vores medlemskab begge steder under alle omstændigheder.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Enhedslisten foreslår, at der skal udvikles et nyt indikatorsæt for samfundsudviklingen, hvor livskvalitet og velfærd sættes i centrum, og som på sigt kan erstatte BNP som en reel målestok for, hvordan udviklingen er i Danmark.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget skrives der om lykke, livskvalitet, grøn omstilling og befolkningens psykiske velbefindende.
I Liberal Alliance mener vi ikke, at man kan sætte lykke på en formel.
Derfor handler det om at sikre frihed i et samfund.
Friheden gør, at enhver kan forfølge sine egne forestillinger om lykke og livskvalitet.
Vi overlader trygt lykken til befolkningen og koncentrerer os om at skabe de bedste rammer for økonomisk vækst i stedet.
Derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Nu er min taletid heroppe jo begrænset, så hvis hr. Simon Kollerup bliver ved med at lægge mig ord i munden, som jeg ikke har sagt, så bliver jeg jo nødt til at rette ham.
Når han så spørger, om der er opbakning til det her forslag fra hr. Anders Samuelsen, kan jeg jo sige, at hr. Anders Samuelsen står som medforslagsstiller på forslaget, så det er der.
Jeg kan ikke tale for alle andre, jeg har ikke spurgt dem.
Men så vil jeg spørge hr. Simon Kollerup, om der er opbakning fra de socialdemokratiske borgmestre i følgende kommuner til, at hr. Simon Kollerup ikke vil gøre noget ved, at de følgende kommuners borgere skal betale mellem 500 og 1.000 kr. mere i grundskyld.
Det er borgmestrene i: Ballerup, Hvidovre, Rødovre, Gladsaxe, Herlev, Glostrup.
Er der opbakning fra disse socialdemokratiske borgmestre til, at Socialdemokraterne her i Folketinget vil beskatte disse kommuners borgere ekstra hårdt, fordi de har hus i disse kommuner?
Simon Kollerup (S), 2013-05-31:
Jeg skal bare bede ordføreren om at huske at svare på det spørgsmål, han blev stillet, nemlig om der er lokal opbakning til det her forslag i Liberal Alliances kommunale bagland?
Altså, bakker et byrådsmedlem i Horsens, som tilfældigvis også er politisk leder for Liberal Alliance, hr. Anders Samuelsen, op om, at der skal spares 80 mio. kr. i Horsens?
Det er de penge, vi kan se der skal spares, altså ud fra økonomi- og indenrigsministerens svar til Folketingets Kommunaludvalg om det her.
Bakker Troels Christensen i Slagelse op om, at der skal spares 47,5 mio. kr. i Slagelse?
Bakker Trine Rasmussen fra Bornholms Regionskommune op om, at der skal spares 54,2 mio. kr. på Bornholm?
Bakker Morten V. Nielsen fra Rebild Kommune op om, at der skal spares 42,9 mio. kr. på den offentlige service i Rebild?
Jeg spørger bare, fordi jeg synes, det er interessant at vide, om Liberal Alliance er enig med sit kommunale bagland i den her sag, al den stund at vi er i et kommunalt valgår og snart skal ud i kommunale valgkampe, både Socialdemokratiet og Liberal Alliance.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Nogle gange kan jeg godt blive lidt bekymret for enten venstrefløjens hørelse eller venstrefløjens ærlighed, for nu er det anden gang, jeg er blevet lagt ord i munden, som jeg ikke har sagt.
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at der skal fyres i det offentlige for at finansiere det her.
Jeg har sagt, at man kan lade være med at bruge så mange flere penge i det offentlige, at man kan lade være med at ansætte så mange flere i det offentlige, og så er der finansiering til det her.
Alligevel påstår hr. Simon Kollerup, at jeg skulle have sagt, at der skal fyres mennesker i det offentlige.
Det har jeg jo aldrig sagt, så hvad er der galt nede hos hr. Simon Kollerup?
Er det hørelsen, den er gal med, eller er det hr. Simon Kollerup, som er villig til at lægge mig ord i munden, som han udmærket ved at jeg aldrig har sagt?
Simon Kollerup (S), 2013-05-31:
Tak til ordføreren for at fremsætte forslaget og også for den debat, vi har haft her efterfølgende.
Jeg synes, at de spørgsmål, der er kommet, jo så viser, at de penge, der ville have manglet i år som følge af det her forslag – det er 1,5 mia. kr., har man regnet sig frem til – ville man have fundet, altså hvis det havde været gældende i år, ved fyringer i det offentlige, altså ved en minusvækst i det offentlige.
Det er sådan set fair nok, det er o.k., men jeg er bare uenig.
Men det er ikke mit spørgsmål.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Er der opbakning til det her lokalt i Liberal Alliance?
Hvis man gennemfører Liberal Alliances forslag, skal Horsens Kommune ud at spare for 80 mio. kr.
Så jeg skal egentlig bare spørge, om der er lokal opbakning til det her forslag, hr. Ole Birk Olesen er gået Folketingssalen med i dag.
Er der opbakning konkret fra hr. Anders Samuelsen, også som byrådsmedlem i Horsens?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Nej, det var ikke rigtigt forstået.
Jeg sagde, at vi er tilhængere af skattelettelser, der er finansieret ved, at man holder igen på det offentlige forbrug.
Det andet, hr. Finn Sørensen siger, er, at der er en nødvendig sammenhæng mellem, hvor dyrt man bor, og hvor meget man tjener.
Det er jeg uenig i.
Det er ikke sådan, at en smed og en sygeplejerske, der bor i Herlev, nødvendigvis har en højere indkomst end en smed og en sygeplejerske, der bor i Thisted.
Smedenes løn er også forholdsvis ens, men det par, der bor i Herlev, må bare afsætte mange flere penge, en meget større andel af deres indkomst, til boligudgifter end det par, der bor i Thisted.
Og det er det problem, som hr. Finn Sørensen vil gøre endnu større ved at lade grundskylden stige for parret i Herlev, således at pengene kan opkræves i skat og puttes ind i udligningssystemet og sendes til Thisted Kommune, så man der kan bruge nogle flere penge på et kulturhus eller lignende, selv om boligudgifterne er meget lavere.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-31:
Hr. Ole Birk Olesen er vel enig i, at der er en sammenhæng mellem høje boligudgifter og høje indtægter.
Det giver jo sig selv, for
der, hvor der er meget høje boligudgifter samlet set, flytter de fattige ikke hen.
Det var jo derfor, jeg tillod mig at konkludere, at i og med at hr. Ole Birk Olesen vil underminere udligningssystemet, er han helt grundlæggende uenig i den tankegang, som vel egentlig er grundlaget for hele det velfærdssamfund, vi har, nemlig – sagt med en god, gammel og slidt, men rigtig formulering – at de bredeste skuldre skal bære de tungeste læs.
Det er jo det, hr. Ole Birk Olesen er dybt uenig i, og det er derfor, man fremsætter sådan et forslag.
Så hørte jeg sådan set hr. Ole Birk Olesen sige, at man er tilhænger af en ufinansieret skattelettelse.
Jeg synes simpelt hen, det er forfriskende og dejligt med sådan en åben, klar liberalistisk tale.
Ordføreren står og siger, at han ikke kan forstå det rimelige i, at dem med de højeste indtægter og de største formuer også skal betale noget mere i skat end dem med de laveste indtægter og de mindste formuer.
Det kommer ikke bag på mig, men det er jo dejligt, det bliver sagt klart og tydeligt.
Så er der de her 1,5 mia. kr.
Som jeg har forstået det, er det jo penge, der kommer til at mangle i 2013.
Jeg mangler en beregning på, hvad der ville ske i 2014.
Jeg tror, den vil vise noget af det samme, for der er jo allerede lagt en meget stram økonomisk ramme for kommunernes økonomi gennem den såkaldte vækstplan.
Så det er jo 1,5 mia. kr., som ville mangle i år.
Og så spørger jeg bare ordføreren: Hvor skal kommunerne finde de penge, da ordføreren jo samtidig siger – og det er også dejlig befriende – at man ikke vil være med til at øge skatterne?
Så der er ikke andre indtægtsmuligheder for kommunerne end at skære på driften, altså skære i velfærden.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Jamen det er jo sådan, som jeg har sagt flere gange fra min stol tidligere i dag, at man ikke kan sende nogle penge videre, som man ikke vil opkræve.
Og vi vil ikke opkræve ekstra grundskyld hos danskerne, og derfor er vi forhindret i at sende penge, som vi ikke vil opkræve, videre til andre egne af landet.
Det er egentlig en ret simpel problemstilling, og Venstre burde jo også have tænkt over disse ting, når Venstre siger, at grundskylden ikke må stige, og at Venstre synes, det er et problem, at grundskylden stiger.
For hvis Venstre heller ikke vil lade grundskylden stige, har Venstre heller ikke nogen penge at sende videre i systemet, og så må Venstre finde finansiering et andet sted til at sende de penge videre, hvis de skal sendes videre.
Men i bund og grund handler det her jo om, at der er nogle ekstra penge, som kommer i de offentlige kasser, og som Liberal Alliance ikke kan sende af sted.
Anni Matthiesen (V), 2013-05-31:
Men jeg er nødt til at spørge: Er der så ikke nogle ting, man i stedet for skal arbejde med, også her på Christiansborg?
For så kan man sige, at så er der vel nogle steder, hvor man måske ikke har gjort det godt nok, eller man kan ændre på noget, som sikrer, at man får ændret på f.eks. antallet af selvmord.
Jeg tror ikke, at vi som mennesker bliver mere lykkelige, selv om vi laver et indeks, som måler på, hvordan befolkningen føler.
Jeg tror også stadig væk, at det er vidt forskelligt fra person til person, og der tænker jeg: Hvem skal afgøre, hvad det er, der skal måles på?
Hvem skal afgøre, hvilke personer vi spørger?
Og vil vi ikke få et nuanceret billede, alt afhængigt af på hvilken årstid vi så lige spørger, og hvor gamle de mennesker, vi spørger, er?
Så jeg må stadig væk holde fast i, at det mere er politikken, man skal arbejde med.
Så fik vi styr på, hvordan pengene skal findes.
Det, jeg gerne vil spørge ind til her i mit andet spørgsmål, er så: Mener Liberal Alliance, at det er en fair måde?
Jeg tror egentlig, at ordføreren her for lidt siden sagde, at ordføreren ikke synes, vi kan være bekendt ikke at tage hånd om de her ting.
Men synes ordføreren godt, at vi kan være bekendt, at det vil resultere i, at det er de fattige kommuner, der kommer til at skulle betale til de rigere kommuner som resultat af at ændre på udligningsordningen?
Morten Marinus (DF), 2013-05-31:
Det er et spørgsmål til hr. Ole Birk Olesens kommentar om, at de almindelige familier jo tjente det samme i Københavnsområdet som i Jylland.
Kan hr. Ole Birk Olesen ikke bekræfte, at der findes en lang række overenskomster, hvor der netop er taget højde for det, og hvor man netop, når det gælder det, hr. Ole Birk Olesen kalder almindelige job, får et tillæg for at have de her ekstra udgifter ved at bo i f.eks. Københavnsområdet?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Først må jeg rette Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen.
Jeg sagde ikke, at dem med de højeste indkomster ikke skal betale til dem med de laveste indkomster.
Jeg sagde, at dem med de højeste boligudgifter ikke skal betale endnu mere i ejendomsskatter, for at pengene bliver sendt til kommuner, hvor borgerne betaler meget mindre for at bo.
Det er faktisk ikke det samme som det, hr. Finn Sørensen sagde.
Så spørger hr. Finn Sørensen ind til, hvordan det skal klares rent økonomisk i en periode, hvor budgetterne for 2013 er fastlagt, hvis man piller det her ud allerede for 2013.
Det må der jo findes en løsning på.
Altså, hvis man har fastlagt for sig selv, at man ikke vil bruge så mange penge i fremtiden, kan man også lette skatten i dag.
Anni Matthiesen (V), 2013-05-31:
Altså, jeg vil starte med at sige, at i Venstre er vi altid parat til at diskutere tingene, og jeg synes faktisk, det er vigtigt, at vi diskuterer tingene.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Jo, jeg kan godt bekræfte, at der eksisterer sådan nogle overenskomster på nogle områder, men de eksisterer ikke på andre områder.
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at det ikke er sådan, at man som smed eller sygeplejerske får dobbeltløn, når man bor i Herlev, fordi man har boligudgifter, der er mindst dobbelt så høje, som hvis man havde boet i Thisted.
Per Clausen (EL), 2013-05-31:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Så kan man sige, at det er, fordi der er mange, der er psykisk syge, og derfor bliver de hjemløse, men hvorfor er det sådan, at folk bliver psykisk syge og bliver hjemløse?
Altså, man kan inddrage alle de elementer i en diskussion på lige fod med det, der handler om den økonomiske vækst.
Det er sådan set det, der er pointen her.
Jeg er enig med fru Anni Matthiesen i, at vi vil stå tilbage med en diskussion om, hvordan man kan tolke og læse dette indeks efterfølgende, helt enig.
Men den måde at tænke andre elementer ind i vores politiske diskussion på langt mere centralt, også når vi diskuterer den økonomiske politik, synes jeg bare kunne være rigtig vigtig.
Jeg er faktisk enig med fru Anni Matthiesen i, at vi ikke fra Folketingets side kan opstille et kriterium for lykke og så sige, at vi måler på, om folk nu lever på en måde, der lever op til det.
Det er jeg fuldstændig enig med fru Anni Matthiesen i.
Jeg tror, der er meget forskellige opfattelser af, hvad det er at have et lykkeligt liv.
Men det, vi jo godt kan måle, og som vi godt kan se, er, hvor stort antallet af selvmordsforsøg er i et samfund.
Vi kan se på, hvor stor uligheden er.
Vi kan se på, hvor mange mennesker der er arbejdsløse, og det kan vi jo sætte i forhold til væksten i BNP.
Det, som Enhedslisten i virkeligheden vil, er at sige, at vi synes, vi bliver nødt til at se meget mere nuanceret på, hvad det er, der skaber et godt samfund, og der er en tilbøjelighed til i dag, fordi BNP har den her overordnede karakter, at det er det eneste, man rigtig for alvor lægger vægt på.
Så det, jeg gerne vil spørge fru Anni Matthiesen om, er, om Venstre er indstillet på at diskutere, hvordan vi kan få mere fokus på nogle af de andre ting, som er kvantitative mål, ikke sådan med, hvordan folk føler de har det, men hvordan de handler på baggrund af de vilkår, de har.