Kim Andersen (V), 2008-01-11:
De lovforslag, som vi her har til behandling fra justitsministeren, indeholder jo en meget, meget stor reform af det grønlandske retsvæsen den største reform af det grønlandske retsvæsen i mere end 50 år.
Lovforslagene og dermed reformen bygger på en betænkning fra Den Grønlandske Retsvæsenskommission - en kommission, som har arbejdet i mange år.
Den blev nedsat i 1994 af Justitsministeriet efter aftale med hjemmestyret i Grønland.
Reformen af det grønlandske retsvæsen tager udgangspunkt i at lave en nyordning, en modernisering, ajourføre mest muligt i forhold til gældende dansk ret på området og internationale aftaler.
Samtidig er det en reform, som afspejler det grønlandske samfunds egenart, og som tager højde for de særlige historiske, kulturelle og geografiske forhold, som gælder i Grønland.
Det er samtidig en reform, som bidrager til at overføre stadig flere sagsområder til det grønlandske hjemmestyre, sådan som grønlænderne ønsker det, og sådan som vi ønsker det og bakker det op.
Det er et meget komplekst sagsområde, vi har med at gøre her.
Det er utrolig mange ting, der bliver reguleret på.
Men vi må tage som udgangspunkt, at der har været arbejdet grundigt og seriøst med tingene i alle disse år, og at der nu foreligger et resultat, der er enighed om fra hjemmestyrets og fra den danske regerings side og - så vidt jeg har forstået - også i et bredt politisk spektrum.
Man må også tage udgangspunkt i, at reformen som nævnt stadig væk indeholder stor hensyntagen til særlige grønlandske forhold, og det tror jeg er vigtigt at skrive sig bag øret.
Det er en forudsætning for, at det her bliver lykkeligt for alle parter.
Lovforslaget baserer sig på, at der fortsat vil være 18 retskredse, og at vi stadig væk vil have kredsdommere i Grønland.
De 18 retskredse kan måske umiddelbart synes at være mange i forhold til antallet af sager.
Der lægges derfor også i lovforslaget op til, at det antal kan blive mindre, afhængigt af hvordan de igangværende forhandlinger om kommunestrukturen i Grønland falder ud.
Der åbnes op for, at man med et lovforslag siden hen kan reducere antallet af retskredse.
Men den problemstilling, jeg skitserer her, tages der i og for sig allerede højde for i det nuværende forslag, i og med at man kan lave såkaldte kontorfællesskaber; det vil sige, at man ad frivillighedens vej kan centralisere personalet og opgaverne.
Det vil nok også være nyttigt for at få en hensigtsmæssig ressourceudnyttelse og for at sikre et fagligt niveau for medarbejderne.
En del af forslaget her indebærer også, at der oprettes et Råd for Grønlands Retsvæsen.
Jeg har forstået, at Råd for Grønlands Retsvæsen som noget af det allerførste vil blive anmodet om at tage spørgsmålet om den fremtidige struktur op i relation til kommunestrukturen.
Det vil fortsat være sådan, at kredsdommerne ikke er jurister, men der etableres en uddannelse for kredsdommerne.
Der etableres med forslaget her et dommerråd, som skal medvirke ved ansættelse og afskedigelse af kredsdommere.
Vi får en ny juridisk domstol, Retten i Grønland, som skal behandle juridisk komplicerede sager i første instans.
Grønlands Landsret vil fremover alene behandle appelsager, og Østre Landsret her vil ikke længere indgå som retsinstans i det grønlandske retsvæsen.
Højesteret vil dog fortsat være den øverste domstol også for grønlandske sager.
Man vil lægge vægt på, at det grønlandske sprog bruges hyppigere, og at den sigtede eller tiltalte kender det sprog, vedkommende bliver tiltalt på, og derfor vil flere dokumenter skulle oversættes til grønlandsk.
Reformen indeholder en lang, lang række andre ting.
Der lægges op til, at justitsministeren kan udpege en offentlig eller privat landsforsvarer.
Der lægges op til, at retten i alvorlige sager kan beskikke en advokat som udenretlig rådgiver for den ikkejuridisk uddannede forsvarer.
Samtidig lægges der op til, at reglerne ændres og lettes, sådan at grønlandske advokater lettere får mulighed for at opnå møderet i danske landsretter.
Der sker endvidere i lovforslaget her en udbygning af eksisterende regler om tvangsindgreb og indgreb i meddelelseshemmeligheden, sådan at de kommer i overensstemmelse med den danske retsplejelovs regler.
Der bliver mulighed for at beskikke en bisidder for den forurettede i visse kriminalsager.
Der etableres et net af såkaldte offervagter i større byer, og det skal koordineres med hjemmestyrets socialdirektorat.
Hvad angår de civile sager, laver man en retshjælpsordning efter dansk forbillede.
Der indføres regler om fri proces, og man vil gøre øget brug af ny teknologi med videokonferencer.
Kredsretterne overtager fra politiet såkaldt tvangsfuldbyrdelse i civile sager, altså opgaver som f.eks. fogedret, og det sker gennem en modernisering af reglerne herom.
Og så indføres der en retsafgift.
Også på kriminallovsområdet sker der en række ændringer.
Der er tale om en generel revision af kriminallovens almindelige bestemmelser.
Der vil kunne ske forsøg om juridiske personers ansvar.
Der vil være en generel revision af bestemmelserne for de enkelte forbrydelsestyper, med henblik på at internationale forpligtelser, som Danmark har indgået, og som hidtil ikke har været gældende for Grønland, nu fremover vil blive det.
Endelig vil der ske en såkaldt nyordning af det særlige grønlandske foranstaltningssystem, hvor der bl.a. ikke er fastsat strafferammer for de enkelte forbrydelser.
Et andet væsentligt element i reformpakken er inden for kriminalforsorgen.
Der vil blive opført ti nye pladser i en lukket disciplinærafdeling i Nuuk i tilknytning til den nye forvaringsafdeling ved Anstalten i Nuuk.
Der vil blive lavet en lukket forvaringsafdeling med 20 pladser i forbindelse med Anstalten i Nuuk, og der vil blive etableret 10 afsoningssteder, 5 åbne og 5 halvlukkede, i Tasiilaq i Østgrønland.
Det betyder altså, at nogle af dem, der har fået domme, som man hidtil har skullet afsone i Herstedvester her i landet, fremover vil kunne afsone i Grønland.
Det har man ønsket fra Grønlands side, og det er vel et menneskeligt hensyn, også for de dømte, at man kan afsone i sit hjemland.
Det er tilfredsstillende.
Det er også tilfredsstillende, at der oprettes et Råd for Grønlands Retsvæsen samt et kriminalpræventivt råd i Grønland.
Vi synes i det hele taget, at det her meget omfattende lovkompleks, der er gennemarbejdet og som nævnt møder tilslutning både i Grønland og her, ser fornuftigt ud.
Vi tilsiger det al mulig velvillig støtte i den videre udvalgsbehandling.
Det er omfattende, det er komplekst, det er en stor opgave, der her overgår til Grønland.
Vi vil følge det med interesse og støtte processen, så det bliver tilfredsstillende for alle parter.