runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2013-03-14:
Muligheden for at indberette klager om myndigheders fejl og forsømmelser er en del af borgernes og virksomhedernes retssikkerhed.
Socialdemokraterne mener, det er vigtigt at sikre et effektivt og enkelt klagesystem for udbud, hvor ressourcerne bliver anvendt bedst muligt, og vi har været klar over, at der var en ubalance her.
Et stigende antal klagesager gavner ingen parter i et udbud.
Det betyder, at der bruges mere og mere tid på klagebehandling, det medvirker til at forsinke og øge omkostningerne i udbudsprocessen, og det er ikke hensigtsmæssigt.
Den udvikling vil vi gerne have bremset.
Der har været et udtrykt ønske om, både fra erhvervslivet og fra kommuner og regioner, at det her klagesystem fik et eftersyn.
Det lovforslag, vi står med her, er derfor også et udtryk for en ret bred konsensus, som er opnået i det udvalgsarbejde, der har været foretaget.
Jeg synes, at det arbejde, der har været foretaget, er værd at anerkende.
Det konkrete lovforslag, vi nu behandler, indeholder forslag, som præciserer lovgivningen om håndhævelse af udbudsreglerne og sikrer, at den fremadrettet kan fungere mere effektivt og mere enkelt.
Lovforslaget falder i fire overordnede punkter.
For det første foreslås det, at klagefristerne ved EU-udbud forkortes, samt at der indføres frister for indbringelse af klager over overtrædelse af tilbudsloven.
Det sikrer, at Klagenævnet kan anvende ressourcerne på aktuelle sager frem for på sager, hvor der for længst er indgået kontrakt.
For det andet foreslås det, at Klagenævnets mulighed for at undlade at behandle en klage eller afgøre den helt eller delvis præciseres, eksempelvis i forbindelse med klager eller påstande, som er udsigtsløse eller åbenlyst ubegrundede.
Det skulle forventeligt frigøre ressourcer hos Klagenævnet.
For det tredje foreslås det, at man begrænser Klagenævnets mulighed for at anvende den særlige udbudsretlige sanktion uden virkning.
Sidst foreslås det, at der skabes klarhed om retsvirkningerne ved at anvende indkøbscentralers rammeaftaler, sådan at retssikkerheden for indkøbscentralernes brugere bliver bedre.
Samlet set drejer lovforslaget sig om at gøre det nemmere og mere smidigt for Klagenævnet at forvalte deres opgave, sådan at nævnet hurtigt kan træffe afgørelser, og Socialdemokraterne ser det som et positivt tiltag, at vi altså får strammet op på klagereglerne.
Forslaget understøtter samlet set en effektiv håndhævelse af udbudsreglerne, idet forslaget først og fremmest forventes at medføre færre klager, herunder de åbenlyst ubegrundede eller udsigtsløse klager.
Færre klagesager vil komme de ordregivende myndigheder til gode i form af en lettelse af de økonomiske og administrative byrder i forbindelse med behandlingen af klagesager, og samtidig vil det også være positivt for de tilbudsgivere, der har en sag til behandling i nævnet, da sagsbehandlingstiden forventeligt bliver kortere.
Det er med andre ord en forventelig og klokkeklar win-win, som det hedder på nydansk, for begge parter.
Med disse ord kan Socialdemokraterne tilslutte sig forslaget.
Kim Andersen (V), 2013-03-14:
Tak for det.
Det lovforslag, som vi skal drøfte, er et forslag fra erhvervsministeren, L 153, lov om ændring af lov om håndhævelse af udbudsreglerne, og det har til hensigt at skabe et mere effektivt klagesystem på udbudsområdet og at præcisere retsvirkningerne af at anvende indkøbscentralers rammeaftaler.
Jeg vil gerne begynde med at sige, at i Venstre er vi meget store tilhængere af udbud og af et effektivt og gennemsigtigt udbudssystem.
Udbud er et rigtig nyttigt redskab til at skabe konkurrence og sikre, at indkøbere og forbrugere kan købe bedst og billigst ind.
Det kommer både tilbudsydere og indkøbere til gavn.
Det her forslag indeholder så forskellige initiativer, som har til hensigt at effektivisere det nuværende klagesystem på udbudsområdet.
Det indeholder endvidere nogle tiltag, som skal skabe klarhed omkring retsvirkningerne ved at anvende indkøbscentralernes rammeaftaler.
Det foreslås bl.a., at der bliver kortere klagefrister ved EU-udbud, og samtidig indføres der klagefrister for de udbud, som hører under tilbudsloven.
Der er også et element om, at Klagenævnet for Udbud skal kunne afvise en klage eller undlade helt eller delvist at afgøre en klage, såfremt den er åbenlyst ubegrundet.
Endelig foreslås det, at fremover skal det ikke være muligt for Klagenævnet for Udbud at erklære en kontrakt uden virkning med tilbagevirkende kraft.
Det vil sige, at det altså kun bliver fremadrettet, at man skal kunne afvise en kontrakt.
Derudover vil man lave nogle præciseringer af retsvirkningerne.
Vi er i og for sig positive over for det her forslag fra erhvervsministeren.
Vi synes, det er nyttigt at revidere sådan et klagesystem, når der nu har været kritik af den måde, det har fungeret på indtil nu, hvor der bl.a. har været for lange sagsbehandlingstider.
Det er naturligt.
Og der har været nedsat en arbejdsgruppe, der er kommet med de her anbefalinger, og det anerkender vi.
Men vi skal jo også sørge for, at der er den fornødne retssikkerhed for virksomhederne.
Vi kan ikke afvise, at der vil være klagere, som vil opleve at blive generet af de kortere klagefrister ved EU-udbud, og at det kan give potentielle klagere for lidt tid til at vurdere, om der er grundlag for at indbringe en klage.
Vi må også have set på, om det er rigtigt over en kam at gøre det sværere for virksomheder at klage over myndighedsafgørelser.
Det kan jo være en glidebane, hvis man fraviger det princip, at der skal kunne klages over en myndighedsafgørelse, og det kan også være hæmmende for en naturlig klageadgang, hvis man hæver gebyrerne, som der også ligger i forslaget, for voldsomt.
Det vil vi godt have boret lidt ud, fordi vi altså har en interesse i at varetage virksomhedernes interesser også i forhold til at medvirke ved udbud.
Men hvis vi kan få nogle fornuftige svar på det, og det håber vi sådan set at vi kan, er vi positive over for det her forslag fra erhvervsministeren.
Dermed vil jeg sådan set sige, at vi går konstruktivt ind i det, men at vi altså har nogle ganske få spørgsmål.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-03-14:
Tak for ordet.
Formålet med evalueringen har været at samle op på de erfaringer, som brugerne af selskabsloven har gjort sig, siden loven trådte i kraft i 2009.
Erfaringerne med selskabsloven har generelt været gode, så intentionerne med at gøre selskabsreguleringen mere tidssvarende og praktisk anvendelig er altså lykkedes.
For det første vil vi gøre op med den manglende gennemsigtighed i selskaber med begrænset ansvar, de såkaldte s.m.b.a.er.
Undersøgelser foretaget i forbindelse med evalueringen viser, at s.m.b.a.er i højere grad end anpartsselskaber går konkurs eller bliver tvangsopløst.
Og derfor foreslår vi, at muligheden for at stifte et s.m.b.a. afskaffes.
Samtidig ønsker vi at gøre det lettere at stifte selskaber inden for de mere lovregulerede rammer, som selskabsloven tilbyder.
Her stilles der bl.a. krav til selskabets kapitalberedskab, ledelsens ansvar og åbenhed omkring selskabets forhold.
For det andet foreslår vi særligt for iværksættere at indføre muligheden for at stifte et såkaldt iværksætterselskab.
Der er tale om en særlig type anpartsselskab, hvor der alene er krav om en start- eller selskabskapital på 1 kr. ved stiftelsen.
Til gengæld forpligtes iværksætterselskabet til at opbygge en selskabskapital på minimum 50.000 kr., inden der kan betales udbytte fra selskabet.
Når iværksætterselskabet opfylder kapitalkravet på 50.000 kr., kan det lade sig omregistrere til et almindeligt anpartsselskab.
Det er vores forventning, at iværksætterselskaberne kan være et attraktivt alternativ til s.m.b.a.erne, samtidig med at reguleringen fremmer god ledelse, åbenhed og økonomisk stabilitet.
Regeringen ønsker generelt at gøre det mere attraktivt at stifte et anpartsselskab.
Vi vil derfor – for det tredje – sænke kapitalkravet for anpartsselskaber fra 80.000 kr. til 50.000 kr.
Det er i tråd med, hvordan det er i de lande, vi traditionelt sammenligner os med, og her er der en generel tendens til at sænke eller helt at fjerne kapitalkrav.
Som det fjerde – og sidste – indfører vi regler, som gør det muligt for selskaber at flytte deres hjemsted til et andet EU-land.
Det er nødvendigt, fordi EU-Domstolen gennem de seneste år har afsagt flere domme vedrørende selskabers flytning til et andet EU-land.
Reglerne skal samtidig sikre bl.a. kreditorers og medarbejderes stilling ved selskabets flytning.
Hvis medarbejderne f.eks. har ret til medbestemmelse, er det en forudsætning, at denne rettighed beskyttes, når selskabet flytter til et andet EU-land.
Endelig indeholder lovforslaget en række ændringer og præciseringer af sådan mere teknisk karakter for at gøre loven lettere at forstå.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget og håber på en konstruktiv drøftelse i udvalget.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-03-14:
Det Konservative Folkeparti er positive over for forslaget.
Danmark er et godt land at være iværksætter i; vi er i gentagne undersøgelser kåret som et af verdens bedste iværksætterlande.
Derfor skal man fortsætte videre ad det spor, som gør, at det er nemmere at etablere virksomheder og det er nemmere at være virksomhed.
Vi synes f.eks., at regeringen skal være mere ambitiøs i forhold til at fjerne byrder ved at have nogle eksplicitte målsætninger for, hvor mange byrder der skal fjernes.
Vi synes også, man skal sætte skatter og afgifter ned for virksomhederne, så det bliver lettere at være virksomhed i Danmark.
Men en af de måder, hvorpå vi kan gøre det mere attraktivt at være virksomhed, er at gøre det nemmere at starte virksomhed.
Så derfor synes vi, at det, regeringen spiller ud med her, er positivt, både i forhold til det at stifte et anpartsselskab, hvor man sænker kravet fra 80.000 kr. til 50.000 kr., og at man har mulighed for at lave det, som jo fungerer relativt godt i Tyskland, og som jeg selv har været nede at se på, nemlig iværksætterselskaberne med den lille kapital, i det her tilfælde på 1 kr. Så Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget, og vi glæder os til at få det behandlet så hurtigt som muligt.
Mette Bock (LA), 2013-03-14:
L 152 er jo faktisk en relativt lille ændring af en lov, som generelt bliver vurderet som velfungerende.
Og der vil jeg sige, at som ny i politik kan det virke en anelse trættende, at det skal fylde 201 sider.
Jeg synes virkelig, det er frygteligt, for at sige det ligeud.
Men bortset fra det og hvis vi kigger på substansen i det, er der rigtig mange gode takter i den foreslåede ændring.
At man sænker kapitalkravet fra 80.000 kr. til 50.000 kr., er rigtig godt.
Vi har i sammenligning med andre EU-lande absolut ligget i den høje ende, og den lettelse af kapitalkravet til andelsselskaberne kombineret med udfasningen af selskaberne med begrænset ansvar, altså de såkaldte s.m.b.a.er, synes vi faktisk er rigtig fornuftige skridt, som er i tråd med de erfaringer, som man har gjort siden lovens vedtagelse i 2009.
Vi synes også, at det er en rigtig god forbedring af rammevilkårene, der ligger, omkring iværksætteri, og den nye mulighed for at stifte iværksættervirksomheden er et rigtig centralt element i Liberal Alliances politik, og derfor er vi meget positive over for det.
Jeg tror på, at det vil føre til, at flere iværksættere får lyst til at komme ud over rampen og tage skridtet og komme i gang i eget selskab.
Når vi så kombinerer det med de administrative lettelser for erhvervslivet, hvilket vil være en konsekvens af det her forslag, synes vi, der er rigtig gode grunde til at stemme for de foreslåede ændringer.
Så Liberal Alliance er positive.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-03-14:
Det her lovforslag er så en tilpasning til virkeligheden i andre EU-lande, og det kan vi kun støtte op om.
Så SF kan stemme for det her forslag.
Andreas Steenberg (RV), 2013-03-14:
Dansk Folkepartis ordfører noterede sig, at det her lovforslag ikke var en paladsrevolution.
Og jeg ved ikke, om jeg skuffer ordføreren eller glæder ordføreren, men jeg vil i hvert fald sige, at vi fra radikal side er rigtig glade for, at vi ikke laver en revolution i dag.
Det er ikke noget, vi støtter op om.
I 2009 fik Danmark en ny selskabslov.
De ændringer af selskabsloven, vi skal diskutere i dag, kommer på baggrund af en evaluering af den nye lov.
For det første foreslår regeringen at afskaffe muligheden for at stifte et selskab med begrænset ansvar.
Det foreslår vi, fordi evalueringen har vist, at den her type selskaber oftere går konkurs eller bliver tvangsopløst.
Så den selskabsform mener vi har vist sig ikke at være god, og derfor foreslår vi at afskaffe den.
For det andet laver vi en ny ordning for iværksættere.
Vi indfører en mulighed for at lave et decideret iværksætterselskab, hvor kravet er, at der kun skal være 1 kr. i kapital ved stiftelsen.
Det skulle gerne gøre det bare lidt nemmere at være iværksætter i Danmark og komme i gang med at lave en virksomhed.
For det tredje vil vi gøre det mere attraktivt at stifte et anpartsselskab.
Det er også en ændring, der gerne skulle gøre det nemmere at drive virksomhed i Danmark – i hvert fald at starte en virksomhed.
Det er fuldstændig i tråd med regeringens øvrige politik, som er at gøre det nemmere at drive virksomhed i Danmark.
Og selv om det selvfølgelig er nogle små ændringer, er det nogle små skridt, som vil gavne iværksættere og erhvervslivet rigtig meget.
Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-03-14:
Hvis nogen havde gjort sig forhåbninger om, at det her lovforslag skulle være med til at skabe nogen form for paladsrevolution i Danmark, må de i hvert fald tro om igen, må man sige.
Det er et lovforslag, som absolut er i bagatelstørrelsen.
Det er muligt, at man har nogle selskaber, som får et nyt navn, det er muligt, at vi har nogle s.m.b.a.er, selskaber med begrænset ansvar, som der ikke kommer nye af, fordi de bliver udfaset, og det er også muligt, at folk nu har mulighed for at købe sig til et selskab for 1 kr. – og det er da dagens tilbud, kan man sige, hvis man er fra Lars Larsens butik – men grundlæggende må man sige, at jeg ikke tror, det her er et lovforslag, som kommer til at flytte ret meget i den danske iværksætterkultur.
Der må vi altså sige, at hvis man ikke har andet at byde på, end at man kan komme med 1 kr. og sige: Værsgo, nu har jeg lavet et it-selskab, og jeg vil til at lave computerprogrammer – så er det ikke det, der er den allerbedste begyndelse.
Men i Dansk Folkeparti er vi jo optimister, og vi tror selvfølgelig også på, at regeringen har en plan med det her.
Vi har bl.a. også noteret os, at man refererer til de her tyske erfaringer, som jo giver en form for tiltro til, at det måske kan være en løftestang i nogle virksomheder.
Vi ser i hvert fald ikke nogen udfordringer på den negative side ved at støtte det her lovforslag.
Vi tror ikke på, at der vil komme ret mange succeser ud af det – ud over dem, vi har i forvejen – men omvendt skal al tvivl jo komme den anklagede til gode, kan man sige.
Men jeg synes jo, når jeg kigger på det, at det mindste, man som iværksætter burde kunne gøre, var at rejse en kapital på 50.000 kr. og så stifte et anpartsselskab.
Det burde egentlig være det grundlæggende.
Eller også kunne man, som man kan i dag, vælge at køre et selskab i sit eget cpr-nummer.
Det har man jo mulighed for at gøre uden nogen som helst form for udgift.
Det betyder selvfølgelig bare, at man kautionerer med sine egne penge, men jeg tror også, at mange af dem, der ender med at køre en selskabskonstruktion som et ivs, som noget af det første, hvis de skal ud og købe noget, vil blive mødt af krav om selvskyldnerkautioner og alle mulige andre kautionstyper, for at leverandører kan få sikkerhed for betaling for levering af varer og tjenesteydelser til de her nye selskaber.
Vi støtter lovforslaget, om end vi synes, det er et lille et af slagsen.
Vi ser ikke nogen problemer i det, men vi ser heller ikke ret mange gevinster.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-03-14:
Jamen jeg vil egentlig anbefale, at spørgsmålet kommer med i udvalgsbehandlingen, så det hele kan blive mere præciseret.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Hr. Karsten Lauritzen siger jo meget klart, og det vil jeg gerne kvittere for, at Venstre gerne havde set, at vi fik en yderligere kontrol med PET end det, der er lagt op til i det her lovforslag.
Når jeg sådan læser medierne, aviserne, kan jeg se, at der er flere af ordførerne for de partier, der står bag den her aftale, som har sagt, at de ville ønske, at man kunne være gået lidt videre og have fået en bedre kontrol.
Jeg tror sådan set, at det kun er Dansk Folkeparti, der ikke har ytret ønske om det.
Jeg har sådan lidt svært ved at forstå, hvordan der så kan være flertal for, at det er her, vi lander, når alle partier undtagen Dansk Folkeparti ønskede en yderligere kontrol.
Hvad er der sket inde i de forhandlingslokaler?
Vil ordføreren løfte sløret en lille smule for det?
Ole Hækkerup (S), 2013-03-14:
Jeg vil meget nødig gøre mig til dommer over eller forsøge at beskrive, hvordan efterretningstjenester kontrolleres i andre lande, og sige noget om, hvorvidt man noget sted i verden kan finde et eksempel på efterretningstjenester, der kontrolleres på en anden måde.
Det vil jeg meget, meget nødig gøre mig til ekspert i.
Man kan sige, at det i virkeligheden er det nemme svar på fru Pernille Skippers spørgsmål.
Hvis jeg så skal tage det ikke så nemme svar på fru Pernille Skippers spørgsmål, nemlig: Kunne man forestille sig, at den måde, man havde indrettet det på her, kunne have medført en strengere eller skærpet kontrol af aktiviteten hos Politiets Efterretningstjeneste?
Ja, det kunne man sagtens.
Men det, jeg i virkeligheden prøvede sige i min ordførertale, var, at jo flere kontrollanter, man sætter på Politiets Efterretningstjeneste, jo mere går det selvfølgelig ud over løsningen af nogle af de opgaver, de har.
Det var det, jeg mente med hensynet til effektiviteten.
Det synes jeg i virkeligheden er en reel problemstilling, som jeg synes man er nødt til at se i øjnene.
I min verden kommer den problemstilling af det banale forhold, at de ting, der er hos Politiets Efterretningstjeneste – og i øvrigt hos Forsvarets Efterretningstjeneste – i sagens natur er nødt til at være hemmelige.
Og i det øjeblik ting er hemmelige, vil det, vi normalt ville opfatte som kontrolmekanismerne i et demokrati – nemlig at borgerne og medierne har indsigt i en hel masse ting, at de kan klage over det, at det kan komme i aviserne osv. – blive vanskeligere.
Men jeg vedstår åbent, at det i et samfund som det danske – fordi der er nogle trusler, der er reelle – er nødvendigt at have efterretningstjenester, som kan holde nogle ting hemmelige, som man normalt ikke ville holde hemmelige i andre dele af den udøvende magt.
Og jeg synes, jeg kan begrunde, hvorfor det også ud fra de der demokratiske legitimitetsovervejelser er rimeligt, at man gør det.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt mere ind til det her med effektivitet i forhold til efterretningstjenesterne.
For hr. Ole Hækkerup siger jo selv – i hvert fald sådan som jeg hørte det – at det ikke er muligt at kontrollere vores efterretningstjenester mere end det, der er lagt op til i lovforslaget fra regeringen.
Det var sådan, jeg hørte hr. Ole Hækkerup, og så må hr. Ole Hækkerup jo lige rette mig, hvis det ikke er sandt.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-14:
Så tror jeg, at hr. Tom Behnke har hørt forkert, for jeg har sådan set ikke fra Folketingets talerstol forsøgt at betvivle den praksis.
Jeg har blot sagt, at der er forskellige udlægninger af den aftale.
Og jeg vil ikke være med til fra Folketingets talerstol at fortælle den almindelige dansker, at man nu har givet Folketingets kontroludvalg mulighed for i langt højere grad at kontrollere efterretningstjenesterne.
Det har man ikke.
Man har givet større indsigt, men man har ikke givet mulighed for at udføre parlamentarisk kontrol.
Det er jo bare sådan, det er.
Jeg står fuldt og helt bag den aftale, der er lavet.
Sådan er det.
Men det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at vi på nogle punkter ønskede at gå lidt videre.
Det har der så ikke været flertal for i Folketinget, og sådan er det.
Det handler ikke om at betvivle aftalen.
Det handler blot om at fortælle, hvordan man oplever den aftaletekst, der er indgået.
Tom Behnke (KF), 2013-03-14:
Jeg føler et stærkt behov for at understrege, at for Det Konservative Folkepartis vedkommende er vi ganske godt tilfredse med den aftale, der er indgået.
Man kunne måske tidligere har fået indtryk af, at der er flere partier, der er i tvivl om det her.
Det er vi ikke fra konservativ side.
Vi er tilfredse og glade for den aftale, der er lavet, og med de lovforslag, der er fremsat.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-14:
Det, der i hvert fald kan siges, er, at man med det her lovforslag udvider tilsynets kontrolområde, og det er positivt; man giver mulighed for en indirekte indsigt og forsikring om, at det, der er registreret om en, er registreret i overensstemmelse med reglerne.
Det må hr. Per Clausen vel også være glad for.
Jeg tror, at hr. Per Clausen er en af de få hvis ikke den eneste, der rent faktisk har fået indsigt i, hvad der er registreret i PET, for det kom frem, at hr. Per Clausen faktisk var registreret.
Jeg forstår da godt det principielle synspunkt, som hr. Per Clausen fremfører, men jeg kan ikke komme det nærmere end det, jeg tidligere har sagt.
Og så skal jeg bare sige, at lige præcis det spørgsmål, hr. Per Clausen spørger ind til, jo afspejler et enstemmigt udvalg, der har siddet i 14 år, og de anbefaler, det er sådan, at vi skal lave reglerne på området.
Derfor tror jeg ikke, at det er fuldstændig forkert.
Per Clausen (EL), 2013-03-14:
Det vil sige, at lidt i modsætning til det, der står i lovteksten og i bemærkningerne, så mener hr. Karsten Lauritzen, at det fremover ikke bliver muligt lovligt at registrere mennesker udelukkende på grund af den lovlige politiske aktivitet, de har været involveret i.
Det tror jeg da hr. Karsten Lauritzen har afklaret, inden han indgik aftalen, og inden han sagde, at han ville stemme for det her lovforslag.
Så det tror jeg godt hr. Karsten Lauritzen kan svare på.
Så vil jeg bare konstatere, at for mig at se er det sådan, at jeg mener, at jeg er registreret udelukkende for lovlig politiske aktivitet.
Det mener jeg faktisk var i strid med de tidligere regler, men nu bliver det lovligt.
Og så må jeg gætte mig til, om jeg har været registreret og er blevet slettet, eller om jeg aldrig har været registreret.
Det er konsekvensen af den lovgivning, som hr. Karsten Lauritzen har lavet aftale med regeringen om.
Karsten Lauritzen (V), 2013-03-14:
Man kan i hvert fald sige, at med det her lovforslag bliver der jo en indirekte mulighed, ved at skrive til det nye tilsynsorgan, for at få tilsynsorganet, altså PET-tilsynet, til at undersøge, om de registreringer, der er på en, er registreringer, der er sket i overensstemmelse med de love og regler, der er.
Og det kan jo i hvert enkelt tilfælde være en konkret afvejning af forskellig art.
Det får man nu mulighed for at tilsynet kan kigge på.
Man får ikke et brev tilbage, hvor der står: Ja, PET har lavet en fejl her, den har de nu rettet.
Men man får brev tilbage om, at man kan have sikkerhed for, at det i hvert fald er undersøgt, og så er det jo tilsynets opgave at give henstillinger til PET om, at de skal overholde de registreringsregler, der er stillet op.
Jeg tror ikke, at hr. Per Clausen har ret.
Per Clausen (EL), 2013-03-14:
Nu er det nok hverken første eller sidste gang, vi kan konstatere, at når Venstre laver en aftale med regeringen, så bliver det lidt dårligere, end nogen af dem havde tænkt sig, da de kom ind i lokalet sammen.
Det er derfor, det er så farligt, når de bevæger sig derind sammen, for de får det dårligste op i hinanden.
Men det, jeg gerne vil spørge hr. Karsten Lauritzen om, er, om han ikke kan bekræfte, at fra nu af – når den lov bliver vedtaget – er det lovligt at registrere mennesker udelukkende på grund af deres lovlige politiske aktivitet, og hvis det efterfølgende viser sig, at denne registrering var unødvendig, var forkert, har man intet som helst krav på at få det oplyst.
Det er den klargøring, der sker, som i virkeligheden klargør den praksis, vi indtil i dag troede var ulovlig.