runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2012-01-18:
Så må ministeren lige forklare mig, hvordan en bil på Frederiksberg bidrager til trængslen inden for betalingsringen, når bilen kører ud af betalingsringen.
Man vil ikke gå ind og straffe, at jeg bruger min bil til at køre rundt inden for betalingsringen.
Men hvis jeg kører ud og dermed skaber mere plads på vejene på Frederiksberg og i København, skal jeg betale, og det er det, vi har lidt vanskeligt ved at forstå det rimelige i på Frederiksberg.
Kunne ministeren ikke uddybe, hvordan man som bilist fra Frederiksberg bidrager til mere trængsel ved at køre ud af byen frem for at blive inden for betalingsringen i sin bil?
Så skal ministeren forklare mig, hvorfor man som borger på Amager er blevet stillet i udsigt, at man slipper, netop ud fra begrundelsen, at man ikke kan forlade Amager uden at skulle køre ind igennem betalingsringen, på trods af at man måske slet ikke har et mål inden for betalingsringen; man skal ud.
Borgerne på Frederiksberg må da være stillet på præcis samme måde som borgerne på Amager.
Vi er også spærret inde af betalingsringen og kan ikke forlade vores by uden at skulle betale.
Kan ministeren forklare mig forskellen på at være borger på Amager og at være borger på Frederiksberg?
Den eneste forskel, jeg kan se, er, at Henrik Zimino i Tårnby er socialdemokrat, og at borgmesteren på Frederiksberg er konservativ.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-18:
Somme tider når vi en eller anden grænse for, hvor alvorligt man kan tage sådan nogle insinuationer om, at man vil forfordele noget frem for andet.
Så jeg vil sådan set bare sige til spørgeren, at der kommer et konkret forslag om en trængselsafgift, og der vil man kunne se præcis, hvordan borgerne på Frederiksberg og hvordan borgerne på Amager vil blive behandlet.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-01-18:
Hvilket indtryk gør det på ministeren, at borgmestrene fra de 15 omegnskommuner Albertslund, Rødovre, Ballerup, Brøndby, Dragør, Gladsaxe, Egedal, Glostrup, Herlev, Hvidovre, Høje Taastrup, Ishøj, Lyngby-Taarbæk, Tårnby og Vallensbæk har sluttet sig sammen i Omegnskommunernes Samarbejde og i forlængelse heraf er kommet med en fælles udtalelse den 13. december 2011, hvor ideen om en betalingsring afvises, og hvilket indtryk gør det i den sammenhæng, at 10 af de 15 borgmestre kommer fra samme parti som ministeren?
Vi bliver lidt i samme boldgade: Hvilket indtryk gør det på transportministeren, at borgmestrene fra de 15 omegnskommuner Albertslund, Rødovre, Ballerup, Brøndby, Dragør, Gladsaxe, Egedal, Glostrup, Herlev, Hvidovre, Høje Taastrup, Ishøj, Lyngby-Taarbæk, Tårnby og Vallensbæk har sluttet sig sammen i Omegnskommunernes Samarbejde og i forlængelse heraf er kommet med en fælles udtalelse den 13. december 2011, hvor ideen om en betalingsring afvises, og hvilket indtryk gør det i den sammenhæng, at 10 af de 15 borgmestre kommer fra samme parti som transportministeren?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-18:
Jeg vil gerne sige til spørgeren, at det her jo er lidt en forenkling af, hvad de pågældende borgmestre har sagt.
En stor del af dem, der bliver nævnt her, har jeg rent faktisk også haft lejlighed til at have en dialog med.
Jeg vil gerne sige, at langt de fleste borgmestre, en række af de borgmestre, som bliver nævnt her, anerkender rent faktisk – modsat andre – at der er trængselsproblemer.
Det kan man få en ordentlig og fornuftig dialog om.
Men jeg mener simpelt hen ikke, at det er en korrekt måde, hvorpå spørgeren her gengiver den dialog, der har været.
Jeg anerkender, at det er korrekt, at der har været skepsis for ikke at sige modstand, også fra nogle af de her borgmestre, men det er med en anden indgangsvinkel end den, jeg hører spørgeren rent faktisk har.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-01-18:
Man kan da vist roligt tale om, at Omegnskommunernes Samarbejde giver udtryk for modstand og ikke blot skepsis over for betalingsringen.
I den fælles udtalelse, skriver de: »Hvis regeringen indfører en betalingsring i Hovedstadsområdet, vil det få store trafikale konsekvenser i omegnskommunerne. Vi vil ikke acceptere, at det er borgerne i omegnskommunerne, der skal betale prisen for at løse trængselsproblemet i København.
Det er uacceptabelt, hvis problemet bliver skubbet ud i omegnskommunerne.«
Det kan man da vist roligt kalde skepsis.
Så Omegnskommunernes Samarbejde forholder sig særdeles kritisk til betalingsringen.
I øvrigt er der jo også noget lidt underligt i, at det er de mennesker, som notorisk ikke benytter den kollektive transport i København, nemlig de mennesker, der kører i bil herind, der udelukkende skal betale for investeringer i kollektiv transport i hovedstaden.
Hvorfor forholder det sig ikke på samme måde som med f.eks. de jyske motorveje, som jo til en vis grad bliver finansieret af cyklister fra Frederiksberg og København?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-18:
Det sidste bliver jo nærmest lidt komisk, for det parti, som spørgeren tilhører, har jo haft regeringsansvaret i 10 år – minus de sidste 102-103 dage – og nu skal vi så bebrejdes, at tingene er efterladt lidt kaotisk, og at vi ikke lige har klaret det på de der 102-103 dage.
Det bliver måske en sådan lidt skæv og mærkelig debat.
Jeg var sådan set glad for at få læst henvendelsen fra omegnsborgmestrene op igen.
Der er mange gode og kloge betragtninger i den, og jeg tror, at spørgeren, hvis han læser den op endnu en gang, måske kan se, at tonen i den er lidt anderledes, end spørgeren tolker den.
Jeg oplever rent faktisk, at en række af de borgmestre også er bekymrede for trængsel og også er bekymrede for den negative indvirkning, det har.
De har så nogle diskussioner om, hvordan man kan afhjælpe det her med at investere.
Men der er faktisk mange gode betragtninger fra de pågældende borgmestres side.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-01-18:
Mange gode betragtninger, siger transportministeren.
På mig ville det da gøre indtryk, hvis en række Venstreborgmestre henvendte sig til mig og var uenige i noget af det, jeg ville foreslå, hvis jeg sad som minister på et område.
Man kan jo ikke beskylde dem for at have alle mulige skjulte partipolitiske motiver.
Jeg tror, vi skal tage omegnskommunernes borgmestre særdeles alvorligt.
Så vil jeg da også lige minde ministeren om, at der er sket ganske meget inden for den kollektive transport i hovedstaden i de 10 år, hvor Venstre har været en del af regeringsmagten.
Metroen var der ikke, før Venstre kom i regering, metroen er der i dag, og der er konkrete udvidelsesplaner i forbindelse med Metrocityringen, så der er dog sket en hel del i hovedstaden.
Men hvorfor er det i forbindelse med de fremtidige investeringer kun de bilister, der kører både ind og ud af betalingsringen, der skal finansiere det?
Jamen vi kan blive enige om, at det da ville være rart, hvis der var lidt mindre trængsel på vejene i København og på Frederiksberg, men det betyder jo ikke, at man så skal være enig i det løsningsforslag, som kommer fra regeringens side.
Ifølge Vejdirektoratets rapport, som jeg går ud fra ministeren bakker op om, er de gevinster, der i øvrigt er tale om, yderst begrænset.
Vi taler om, at en borger i Farum med arbejde i København vil vinde et sted mellem 1 og 1½ minut på kørslen ind til byen.
Kommer man længere væk fra, vistnok fra Herlev, som jeg husker det, kan man vinde 3 minutter, og kommer man rigtig langt væk fra, kan man vinde 5 minutter.
Men det er jo ikke noget, der på nogen måde står mål med de ulemper, der følger af en betalingsring, altså herunder at man skal belastes med 11.000 beskattede kroner, hvis man passerer betalingsringen ind om morgenen for at passe sit arbejde og ud om eftermiddagen for at komme hjem fra sit arbejde.
Mener ministeren virkelig, at en ekstra skat i størrelsesordenen 11.000 kr. er noget, som bilisterne efterfølgende vil takke ham for som følge af, at man har fået en transporttid på 1, 2, 3 eller 4 minutter mindre dagligt?
Martin Geertsen (V), 2012-01-18:
Jeg er enig med transportministeren, for så vidt angår halvtreds procent af transportministerens svar.
Jeg er enig i, at vi skal have en havnetunnel, og jeg er i og for sig også enig med transportministeren i, at finansieringen ikke skal komme via en betalingsring, så det må jo være hundrede procent, jeg er enig.
Så sagde transportministeren, at hvis det var sådan, at man fra Venstres side nu havde lyst til at støtte den her betalingsring, så kunne man også få lov til at sidde med ved bordet, når pengene blev fordelt sådan i almindelighed.
Synes transportministeren ikke, at det ville være rimeligt over for de mange mennesker i hovedstadsområdet, som skal være med til at lægge pengene ved betalingsringen, at de rent faktisk også får stillet bare nogenlunde i udsigt, hvad det er, de er med til at betale til?
Altså, hvad er det for nogle konkrete transportinvesteringer, som transportministeren stiller folk i udsigt, mod at de skal betale ca. 11.000 kr. for at passere en potentiel betalingsring?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-01-18:
Tak for det.
Det blev jeg så heller ikke meget klogere af.
De 800 mio. kr. kender vi godt.
Det står i finanslovforslaget, som jo som sagt vedtages i den her uge.
Men i forhold til de forventninger og ønsker, jeg har noteret mig fra forskellige grupper, så må vi sige, at de 800 mio. kr. rækker som en skrædder et vist sted.
Men jeg har da noteret mig, at der er meget store ønsker bl.a. fra omegnskommunerne, men også fra Københavns Kommune, om nogle forudsætninger, der skal være på plads, inden man kan acceptere en betalingsring.
Jeg har også noteret mig, at der er et parti, nemlig Enhedslisten, som har klare forventninger om – det går jeg ud fra at Socialistisk Folkeparti også har, i hvert fald var deres formand ude med det som en mærkesag i valgkampen – en markant sænkning af prisen i den kollektive trafik.
Så jeg må sige, at de der 800 mio. kr. hurtigt kan få ben at gå på.
Så jeg vil spørge, om ministeren kan bekræfte eller afkræfte, at regeringen agter at lånefinansiere driftsudgifter til en sænkning af priserne i den kollektive trafik.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-18:
Jeg kan bekræfte, at det gør vi ikke.
Men hvor vil Venstre skaffe midler til det, hvis man ikke havde indtægterne fra en trængselsafgift?
Det er sådan lidt den der politik, hvor man siger ja til alt muligt, men ikke vil være med til at anvise nogen form for finansiering.
Jeg vil sådan set sige, at en trængselsafgift, som bliver ført tilbage til området her, jo er det, der lige præcis giver muligheden for, at de visioner, som jeg synes er rigtige, og som bl.a. omegnsborgmestrene har givet udtryk for, også kan blive til virkelighed.
Vi får faktisk mulighed for at finansiere noget, som vi ellers ikke ville kunne komme i nærheden af med den økonomiske situation, som vi er i.
Så det er meget nemt for Venstre at sige, at det synes de er en god idé.
Men de har ikke noget, der bare ligner en form for finansiering til at kunne opfylde det.
Det har regeringen jo rent faktisk.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-01-18:
Jeg synes, det er meget hyggeligt, at vi kan have en debat, hvor ministeren også stiller spørgsmål til spørgeren her.
Det kan vi sagtens have.
Det er primært lønmodtagere.
Det er altså dem, der lige pludselig skal til at betale 1½-2 mia. kr. om året.
Det rammer meget tilfældigt ud fra, hvor de bor, altså om de tilfældigvis bor på den ene eller den anden side af ringen.
Det er jo den store forskel.
Om der så kommer finansiering til projekter, ja.
Og konjunkturerne er gunstige, så alt tyder jo på, at der bliver friske penge at disponere over sådan pø om pø og hen ad vejen.
Derudover er der andre finansieringsmuligheder, som vi også drøfter i øjeblikket med regeringen.
Jeg har et spørgsmål her til sidst.
Det har været fremme i pressen, at Sund & Bælt er nævnt, hvad angår en mulighed for at finansiere og stå for det her, også med hensyn til lånoptagelse.
Der kan det næppe overraske, at Venstre er stærkt imod sådanne planer.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-18:
Joh, men selv med det overhead, der er, og vi i bedste fald ikke skulle få brug for noget af det, så ville der vel næppe blive penge nok til de VVM-redegørelser, som vi får nu her i den kommende tid, og som den tidligere regering jo har skabt forventninger om også kan blive finansieret.
Vi har et problem med finansiering, hvilket hr. Kristian Pihl Lorentzen også ganske klart gør opmærksom på.
Derfor er det, at jeg måske synes, at det er lidt let at stå og omklamre de mange gode projekter, som eksempelvis omegnsborgmestrene peger på, uden at man har noget, der bare ligner finansiering med.
Det har regeringen derimod.
Når det gælder forlig, kan man være sikker på, at dem lever vi op til.
Vi er glade for de forlig, også dem, der angår Sund & Bælt.
Så det bliver der ikke nogen problemer med.
Inger Støjberg (V), 2012-01-18:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren om, hvad det er, der har ændret sig siden den 21. november 2010 og så indtil nu, og jeg vil godt hjælpe justitsministeren en lillebitte smule, for den 21. november 2010 siger den nuværende statsminister til Berlingske Tidende om udlændingepolitikken: »Jeg kunne ikke drømme om at gå over imod en lempeligere politik«.
Men det er jo ikke det, vi ser i dag, for i dag ser vi, at regeringen allerede har lagt 23 forslag på bordet, der alle sammen lemper udlændingepolitikken.
Så mit spørgsmål til justitsministeren er: Hvad er der sket siden den 21. november 2010?
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Tak for spørgsmålet fra fru Inger Støjberg.
Der er ikke sket noget.
Regeringen har fremsat et lovforslag, som nu er sendt i høring, og som sikrer, at vi har en robust og retfærdig udlændingepolitik.
Det kan ikke komme som nogen overraskelse, at der eksempelvis har været meget stor kritik af den tidligere regerings pointsystem for familiesammenføringer, og det er det, der er reflekteret i det lovforslag, som er fremsat.
Og jeg er endog meget tilfreds med, at når det gælder det forslag, der som sagt er sendt i høring, ja, så har der også været positive signaler langt ind i de borgerlige rækker.
Det gælder eksempelvis Liberal Alliance, og det gælder på visse stræk også positive signaler fra Det Konservative Folkeparti til dele af de ændringer, som regeringen påtænker af den tidligere regerings udlændingelovgivning.
Inger Støjberg (V), 2012-01-18:
Altså, hvis det havde været det, jeg havde spurgt om, så havde det jo sådan set været et godt svar, men nu var det bare ikke det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var: Hvad er der sket siden den 21. november 2010, hvor statsministeren siger, at hun ikke vil lempe udlændingepolitikken?
For det er jo det, der er sket, og justitsministeren kan ikke tale udenom.
For så sent som sidste torsdag indrømmede justitsministeren jo i Debatten, at det her var en mere lempelig udlændingepolitik.
Justitsministeren havde godt nok meget svært ved sådan lige umiddelbart at sige, om der var en stor lempelse, en mellemstor lempelse eller en lille lempelse, men det var en lempelse, og den vedrørte bare det ene lovforslag, som ministeren nu omtaler.
Men der ligger jo meget mere i selve regeringsgrundlaget.
Så jeg vil spørge justitsministeren: Hvad er der sket siden den 21. november 2010?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Der er ikke sket noget som helst.
Der er blevet fremsat et lovforslag, som er blevet sendt i høring, og som sikrer en robust og retfærdig udlændingepolitik, som fjerner det pointsystem, som den tidligere regering indførte på familiesammenføringsområdet.
Og hvorfor fremsætter vi det?
Det gør vi, fordi det var et både bureaukratisk og rigidt system, som vel grundlæggende var udtryk for et uddannelsessnobberi, hvor det altså for den tidligere regering var sådan, at man, hvis man havde gået på et finere britisk universitet og taget en ph.d der, så var man mere værd, end hvis man var en håndværker fra et andet land.
Det er altså det, og jeg er som sagt meget tilfreds med det som en refleksion over den kritik, der jo har været af familiesammenføringspolitikken under den tidligere regering, særlig af pointsystemet.
Bl.a. har der jo langt ind i erhvervslivets rækker været en enorm kritik af hele pointsystemet, og selv i Venstres folketingsgruppe har der været ballade om sagen.
Liberal Alliance har ytret sig positivt, De Konservative har ytret sig positivt over for nogle af de ændringer, som regeringen påtænker at foretage af den tidligere regerings udlændingepolitik.
Samlet set tegner der sig et billede af en udlændingepolitik, som punkt 1 er robust og retfærdig, og som punkt 2 er tilbage på midten, frem for at den skal være en del af nogle evindeligt rullende finanslovforhandlinger med Dansk Folkeparti, og altså en udlændingepolitik, som der sagt også er positive signaler til fra især Liberal Alliance.
Inger Støjberg (V), 2012-01-18:
Det er jo sådan et velkendt fif, at man, når man ikke vil svare på et spørgsmål, så begynder med at stille retoriske spørgsmål til sig selv, og det var så det, justitsministeren gjorde nu her.
For justitsministeren spurgte sig selv om, hvorfor det da var, at man havde lagt det her på bordet.
Så derfor kunne det være rigtig, rigtig fint, hvis justitsministeren ville prøve at komme tilbage på sporet, nemlig ved at svare på: Hvad er der sket siden den 21. november 2010, da den daværende leder af oppositionen, fru Helle Thorning-Schmidt, til Berlingske Tidende sagde: Jeg kunne ikke drømme om at gå over mod en lempeligere udlændingepolitik?
Det sagde hun til Berlingske Tidende.
Nu er hun blevet statsminister, og nu er man gået over til en lempeligere udlændingepolitik.
Men jeg kan godt prøve at hjælpe justitsministeren en lille smule på vej, så justitsministeren ikke behøver at stå og stille retoriske spørgsmål til sig selv, det er alligevel sådan lidt kedeligt her i onsdagsspørgetimen.
Jeg tror, jeg vil sige til justitsministeren, at der er sket det, at man har fået Det Radikale Venstre med ind i regeringen, og så har man fået Enhedslisten med på bagsmækken.
Og det er jo altså også sådan, at Enhedslistens fru Johanne Schmidt-Nielsen så sent som i torsdags i Debatten på DR 2 sagde, at Enhedslisten naturligvis vil kræve lempelser i udlændingepolitikken ved finanslovforhandlingen og også fremover.
Så hvad er der sket siden den 21. november 2010?
vil jeg spørge justitsministeren.
Det vil jeg gerne vide nu.
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Undskyld, jeg skal selvfølgelig ikke blande mig i, hvem der står og stiller retoriske spørgsmål til sig selv.
For når man ser på den uro, der har været i Venstres folketingsgruppe over lige nøjagtig pointsystemet for familiesammenføringer, så burde det jo være en kærkommen lejlighed til, at man også i Venstre foretog nogle refleksioner af, om den strategi, man valgte, virkelig var den rigtige, altså at Dansk Folkeparti, hver eneste gang der var finanslovforhandlinger, så skulle have endnu en luns.
For at dække over de enorme besparelser, der blev foretaget på velfærden i den tidligere regeringsperiode, gav man så en luns på udlændingeområdet.
Det, som den nye regering gør, er, at den fremlægger en udlændingepolitik, som ligger på midten af dansk politik, og som er væk fra den yderste højrefløj, en politik, som ikke bare er stramninger for stramningernes skyld, men som funderer sig på et solidt grundlag af en 24-års-regel, et tilknytningskrav og en danskprøve som forudsætning for, at man som familiesammenført både kan få og kan beholde sit opholdsgrundlag.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-01-18:
Hvilket indtryk gør det på ministeren, at et bredt flertal af partierne i Frederiksberg Kommunalbestyrelse – Venstre, Det Konservative Folkeparti, De Radikale og Socialdemokraterne – alle offentligt har tilkendegivet, at man ikke er tilhænger af regeringens forslag om en betalingsring uanset den konkrete placering af betalingsringen, og vil ministeren på den baggrund fritage borgerne på Frederiksberg for betaling ved passage af betalingsringen på samme måde, som regeringen har stillet i udsigt, at borgerne på Amager vil blive fritaget for betaling?
Peter Skaarup (DF), 2012-01-18:
Vi har nu senest i går og i dag oplevet en sag fra Rebild Kommune, hvor en meget alvorlig anklage rejses mod en 55-årig mand for omfattende misbrug af hans egne børn og andre børn igennem en meget lang periode.
I Dansk Folkeparti er vi meget bekymrede over, at vi ser den slags sager gang på gang, uden at der bliver gjort tilstrækkeligt fra myndighedernes side for at stoppe det misbrug, som har fundet sted.
Vi har oplevet flere sager om incest og pædofili, hvor anklager og indberetninger tilsyneladende bliver overhørt af myndighederne – det gælder både kommunerne og politiet.
Spørgsmålet til justitsministeren er altså: Hvorfor tager myndighederne den slags sager så forholdsvis let, og hvorfor får de ikke gjort tilstrækkeligt ved dem, inden det er for sent?
Og har justitsministeren tænkt sig at tage nogen initiativer på den baggrund, så vi sikrer, at der gribes ind i tide i forhold til åbenlyst misbrug af børn?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-18:
Jeg var ikke i nærheden af at kalde nogen af de organisationer populistiske, slet ikke.
Det, jeg anfægtede, var, at hr. Kristian Pihl Lorentzen sagde, at man kunne løse en stor del af problemet, ved at taxaerne kunne køre i busbanerne, og ved at man kunne stille på lysreguleringerne.
Det kan godt være, at man kan løse nogle af problemerne, men jeg synes ikke, det er i orden at sige, at man kan løse trængselsproblemerne med det.
Og hvis man havde kunnet det, tror jeg faktisk, at man havde gjort det i de forløbne 10 år.
Så igen: Det er jo svært at forholde sig til sådan et spørgsmål, som bliver stillet.
Det, jeg kan forholde mig til, er, at der i den finanslov, som vi vedtager, så vidt jeg husker på torsdag, er afsat 800 mio. kr. til at forberede de tekniske installationer i forbindelse med trængselsafgiften og til at udvide kapaciteten.
Er der mere, vil det så fremgå af det lovforslag, som kommer inden for de næste 2-3 uger.
Der vil man også helt konkret kunne se, hvad takster og den type ting bliver.
Men i den finanslov, som vi vedtager nu i den her uge, er der afsat 800 mio. kr.
Det er jo ikke alt, der skiller vandene i dansk politik, og det er heller ikke alt, der skiller vandene i dansk transportpolitik.
Nogle steder sker det, men et af de steder, hvor jeg egentlig ikke oplever at vandene skiller, er med hensyn til at få nogle ordentlige, seriøse undersøgelser af en havnetunnel i København.
Det tror jeg sådan set der er bred enighed om.
Jeg vil gerne sige det til hr. Martin Geertsen, så det slet ikke kan misforstås, at der er vi ikke, når vi taler om midlerne fra en trængselsafgift.
De skal bruges mere direkte til at forbedre den kollektive trafik.
Der kan en metro være et klart eksempel.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-01-18:
Tak for svaret.
Jeg betragter også FDM som en seriøs organisation.
Men jeg synes ikke rigtig, jeg fik noget svar på det spørgsmål, jeg stillede her.
For der står altså at læse i dagspressen, at man satser på at optage milliardlån, ja, tallet 10 mia. kr. har været nævnt, for bl.a. at investere massivt i den kollektive trafik.
Venstre kan komme med i en aftale, hvis vi støtter betalingsringen.
Jeg kan så klart sige, at det gør vi ikke.
Vi vil gerne være med til at finde nogle løsninger i øvrigt, men betalingsringen bliver ikke en del af det.
Vi ved, at i Stockholm, som jo er en lidt større by end København, er den årlige nettoindtægt fra betalingsringen under ½ mia. kr.
Så mener ministeren, at en sådan lånoptagelse med en tvivlsom tilbagebetaling egentlig er i samklang med regeringens eget økonomiske forsigtighedsprincip?
Kan ministeren bekræfte Socialdemokratiets trafikordfører, hr. Rasmus Prehns, udtalelse på Altinget den 13. januar 2012 om, at der i øjeblikket, det vil sige, inden lovgrundlaget er vedtaget, arbejdes på at optage lån til »milliardinvesteringer« i den kollektive trafik, inden indtægterne fra en eventuel betalingsring kan finansiere dem?