runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Tak, men det, jeg påpegede, var jo, at det lovforslag, man behandler i dag, er direkte afledt af tilbagetrækningsreformen fra 2011, som Socialdemokraterne stemte imod sammen med os andre, hvad vi da er glade for.
Så det, ordføreren siger, hænger da ikke sammen.
Man burde da stemme imod det her lovforslag.
Eller skyldes det, at man lige kom til at skrive den tilbagetrækningsreform ind i regeringsgrundlaget i 2011 og derfor føler sig forpligtet af det?
I valgkampen kom ordføreren med et rigtig godt forslag: at vi bør kigge på en model for en tidlig tilbagetrækning for de grupper, vi taler om her.
Hvorfor siger man så ikke, at vi først stemmer for en forhøjelse af pensionsalderen, når vi har det på plads, når vi har sikret et godt arbejdsmiljø, og når vi har sikret en god tilbagetrækningsmodel for de mange, der ikke kan holde til at arbejde så længe?
Det er jo sådan, man burde vende det rundt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Som jeg var inde på i min ordførertale, er det jo sådan, at vi sådan set stadig væk ser, og det er der også alle mulige gode grunde til, at man skal arbejde længere tid, når det er, at man også lever længere tid.
Den store opgave, der udestår med det her – vi står fuldstændig bag den velfærdsaftale, der blev indgået i 2006 – er jo at finde ordninger og muligheder for, at de mennesker, der er slidt allermest ned, rent faktisk også kan få en værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, samtidig med at man virkelig opprioriterer indsatsen for at skabe et bedre arbejdsmiljø, sådan at færre mennesker bliver syge af at gå på arbejde, færre mennesker bliver slidt ned af at gå på arbejde, færre mennesker får varige arbejdsskader.
Det er der, den politiske kamp og den politiske opgave ligger fremadrettet herfra i dag.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Tak, og tak til ordføreren for et på mange måder rigtig godt indlæg, hvor jeg jo er enig i mange betragtninger.
Jeg er enig i, at regeringens politik på det her område ikke hænger sammen, men jeg kan nu heller ikke helt få ordførerens argumentation til at hænge sammen, fordi ordføreren siger, at forudsætningerne for velfærdsaftalen fra 2006 er væk, at man gjorde noget andet og noget skrappere, da man lavede den her tilbagetrækningsreform i 2011, men hvorfor stemmer Socialdemokraterne så for det her lovforslag, som jo er afledt af tilbagetrækningsreformen, der betød, at nu skulle vi fremrykke det tidspunkt, hvor vi forhøjer pensionsalderen med 5 år?
Det kan jeg ikke rigtig få til at hænge sammen.
Sophie Løhde (V), 2015-11-13:
Jeg kan fuldstændig betrygge fru Josephine Fock, at alle gode tilbud kan komme i betragtning.
Det, vi bare gør nu fremadrettet, er, at vi stiller krav til kvaliteten af de tilbud, uanset om de er offentlige eller private.
Og det vil sige, at du som behandlingsinstitution og privat vil kunne få en aftale med en kommune, hvis du kan leve op til de kvalitetskrav, som bliver stillet.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-13:
Tak til ministeren.
Det, jeg udtrykte bekymring for i min ordførertale, var, at sådan som i hvert fald jeg forstår loven og bemærkningerne til loven, er det sådan, at af nystartede alkoholbehandlingssteder, som ved lovens ikrafttræden ikke er en del af de kommunale tilbud, skal socialtilsynet fremover ikke starte en godkendelsesproces, før det pågældende private tilbud kan fremvise en gyldig aftale med minimum én kommune.
Der tænker vi bare at det er vigtigt at se på de der private behandlingstilbud.
Der kan jo dukke nogle op, som virkelig er kvalificerede osv., og vi tager det med i udvalget, hvor vi kan drøfte det videre, men det er vigtigt for os, at alle gode tilbud kan komme i betragtning.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg faktisk er fuldstændig ligeglad med tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen.
Jeg har indtryk af, at han har det fint i dag, han har et godt job osv.
Det er ikke det, der er bevæggrunden for det her.
Bevæggrunden er, at vi jo gerne vil vide, om de overvejelser, der lå bagved den gang, egentlig holdt stik; om de ting, man stod og sagde i Folketingssalen under debatten herinde, holdt stik?
Og holdt de stik i den offentlige debat, i forhold til hvad udkommet blev?
Der er mange tusinde mennesker, der er døde i Afghanistan.
Vi har sådan set også et indtryk af – det er der i hvert fald mange der peger på – at den Pandoras æske, som man åbnede op for i 2003, også er det, der har ført til de alvorlige uroligheder, der er i hele Mellemøsten med borgerkrig i Syrien osv.
Og alle samfund med respekt for sig selv, som deltog aktivt – USA, Storbritannien m.v. – har forsøgt at få undersøgt det her ordentligt, undtagen Danmark, fordi den konservative ordfører står og mener, at den eneste grund til, at vi gerne vil have en undersøgelseskommission, er, at vi ikke kan lide Anders Fogh Rasmussen.
Det er – for at bruge ordførerens eget udtryk – noget pjat.
René Gade (ALT), 2015-11-13:
Det er egentlig bare et kort spørgsmål.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han kan sætte sig i mit partis sted, altså når man som nyt parti egentlig ønsker at indgå i et tæt samarbejde på forsvarsområdet, og man ser frem til at se, hvad det nye forsvarsforlig kommer til at indeholde, og man så derfor betænker sig en smule ved at gå ind i det.
SF har jo været stærke og er gået ind og har taget ansvar og må jo være med på det, som man nu engang har sagt ja til at være med i, i et forsvarsforlig.
Men kan ordføreren forstå, at vi i Alternativet betænker os og spørger, om vi kan gå med i det her, og om vi kan gå ind og tage ansvar for de her handlinger, hvis man ikke ønsker at blive klogere?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-13:
Jeg fastholder altså min mistanke om, at det, der ligger bagved her, er et forsøg på at hænge Anders Fogh Rasmussen ud.
Det er mit klare indtryk, og jeg hører det også på tonefaldet i de indlæg, der har været i den her debat.
Venstrefløjen kan ikke udstå Anders Fogh Rasmussen, og jo mere man kan kaste et dårligt skær over hans regeringsperiode jo bedre.
Det er det ældste trick i bogen, man som opposition bruger her: Man vil nedsætte en kommission, som kan arbejde længe, for det efterlader et eller andet indtryk af, at der nok er noget galt – uden at man har noget at have det i.
Jeg synes, det er en forkert måde at agere over for tidligere regeringer på, og når hr. Peter Hummelgaard Thomsen siger, at vi skal have belyst, hvilke politiske argumenter der lå bag krigen, så vil jeg sige, at det jo er belyst. Det ved alle da.
Vi havde da en kæmpe, kæmpe offentlig debat om, om vi skulle gå i krig, eller om vi ikke skulle gå i krig, og den er også fortsat efterfølgende.
Der er vel næppe noget emne eller nogen politisk beslutning, som der er blevet reflekteret mere over i Danmark i de sidste mange år, end beslutningen om at gå ind i Irakkrigen.
Det er noget pjat, at man siger, at vi skal have belyst, hvilke politiske argumenter der lå bag.
Det ved vi godt.
Vi lytter til alle indlæg, der er i debatten.
Og man kunne jo lige så godt mene, at det også er med til at problematisere og nedgøre deres indsats, at der skal sættes så store spørgsmålstegn ved den krig, som de kæmpede i.
Trine Bramsen (S), 2015-11-13:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han lytter, når Danmarks største soldaterforening tilkendegiver, at de synes, det er en dårlig idé at nedlægge kommissionen.
Gør det indtryk, når den største forening, der organiserer soldater, kommer med sådan nogle meget bastante udtalelser i forhold til lukningen af kommissionen, eller er De Konservative fløjtende ligeglade med, hvad soldaterne siger i den her sammenhæng?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-13:
Som jeg tror det er velkendt fra den offentlige debat, afviser vi også at genetablere kommissionen.
Vi synes jo også fra starten af, det var en politiserende handling at nedsætte den her kommission med henblik på at genere og hænge den tidligere regering ud, og vi ser det derfor også som helt legitimt, at den så blev nedlagt igen, da der kom et nyt politisk flertal.
Vi har jo her den samme holdning som regeringen, altså at vi også synes, at tingene er blevet tilstrækkelig belyst.
Kommissionen havde jo to hovedformål.
Det ene formål var at problematisere, at der overhovedet blev truffet en beslutning om at gå ind i Irak, og der mener vi ikke at der er behov for undersøgelseskommissioner.
For det er jo en politisk debat, som finder sted på baggrund af en fuldt ud åben og offentlig debat og en fuldt ud åben debat her i Folketingssalen, hvor man jo kan finde alle referater og kigge tilbage og se fuldstændig, hvad det var for nogle argumenter, der blev brugt dengang.
For det var bare et politisk valg, som venstrefløjen har været uenig i – men det betyder ikke, at der er nogen, der skal for en dommer på grund af det – og det var en lovlig politisk og demokratisk beslutning, som blev truffet af Folketinget, fuldstændig efter bogen.
I forhold til krigsfangerne mener vi, at der er blevet arbejdet meget seriøst med håndteringen af dem.
Der er ved at blive lavet en manual om det, og vi har også set auditørerne gå ind i sager, hvor der er blevet rejst en begrundet mistanke.
Og der finder vi heller ikke der er behov for at der sidder en kommission og arbejder med det.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-13:
Jamen jeg har da svært ved at se forskellen i det, og det synes jeg jo viser meget godt, hvor politiserende justitsministeren er i det her.
Han rider sine egne kæpheste i det her, og det synes jeg da er dybt betænkeligt.
Trine Bramsen (S), 2015-11-13:
Nu er hr. Holger K. Nielsen jo en garvet mand her på Tinge og har derfor stor erfaring med kommissioner.
Og derfor vil jeg gerne spørge: Hvad er forskellen på en demokratisk undersøgelse i forhold til grundlaget for at gå i krig i Irak og Afghanistan og så den kommission, som regeringen netop ønsker opbygget, der handler om at undersøge grundlaget for Tibetsagen og de fejl, der måtte være begået dér?
Hvad er forskellen i forhold til kommissioner som redskab, siden man ikke ser behovet det ene sted, men man ser behovet det andet sted?
Og jeg skal bare lige bemærke, at vi er tilhængere af, at undersøgelserne foretages begge steder.
René Gade (ALT), 2015-11-13:
Jeg har ikke yderligere.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-13:
Jo, det kan jeg godt forstå.
For det er da klart, at der, når som man nyt parti kommer ind her i Folketinget, så er en masse gamle aftaler og traditioner, som det kan være lidt svært at forholde sig til.
Men der er jo ikke andet at gøre – synes jeg – end at gå ind og se på det og ligesom spørge: Er det her er fornuftigt, eller er det ufornuftigt?
Det er jo det, som politik i sidste ende handler om.
Ja, det er i virkeligheden meget simpelt, selv om det kan være svært.
Det handler jo altså om at vurdere: Giver det her mening, eller giver det ikke mening?
Og det vil jeg meget opfordre Alternativet til at gøre.
Vi ser meget frem til at arbejde sammen med Alternativet, også om forsvarspolitikken.
Det mener jeg i hvert fald.
Jeg ved, at ministeren mener noget andet.
Men jeg mener, at det er meget usædvanligt, at en kommissionsundersøgelse som den her bliver nedlagt.
Jeg synes, det er enormt dårlig stil, og at det er utidigt, at man gør det.
Dét er politiserende.
Det er jo politiserende, at man ud fra et politisk mål om, at man vil beskytte nogle af vennerne, nedlægger en kommission, der er godt i gang med sit arbejde, og hvor formanden selv siger, at man er tæt på at kunne plukke frugterne.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-13:
Kan ordføreren også bekræfte, at Danmark ved at nedlægge det her kommissionsarbejde, hvilket jo er fuldstændig historisk, gør noget, der ikke er et fortilfælde for?
Det er jo sådan almindelig parlamentarisk praksis, at man respekterer, når sådan en kommissionsundersøgelse er nedsat.
Det er uafhængige eksperter.
Det er ikke et politisk valg.
Vi kan da ikke beskylde de der jurister og andre for at agere politisk.
De skulle undersøge nogle helt konkrete faktuelle forhold.
I andre lande har man gennemført den slags undersøgelser.
Kan ordføreren bekræfte, at det her er et fuldstændig usædvanligt skridt, som vi ikke tidligere har set her i Danmark?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-13:
Det er en beskrivelse, jeg deler fuldstændig.
Jeg synes endda, den er særdeles præcis og også en del af det her.
Derfor synes jeg, det burde give anledning til eftertanke hos de politikere her i Folketinget, der afviser at genåbne kommissionen.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-13:
I den her debat har det været fremført, at det her handler om sådan noget partipolitisk fnidder, og at det er et politisk spørgsmål og sådan noget.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at når man nedsætter en undersøgelseskommission, hvilket jo er et ganske alvorligt skridt at tage, så er det også, fordi der kan være et juridisk ansvar her, at der er tale om nogle meget alvorlige forhold, altså misinformation af Folketinget – hvilket jo er en af de ting, som i meget høj grad har været diskuteret, både i forhold til krigsgrundlaget, men i den grad også i forhold til, hvad man vidste om den tortur, der skete på de fanger, der blev udleveret til irakiske og amerikanske styrker?
Og kan ordføreren ikke bekræfte, at konsekvensen af, at den her kommission er nedlagt, er, at vi højst sandsynligt aldrig får placeret et muligt politisk ansvar?
Det var Frank Grevil, det var Anders Kærgaard.
De mennesker, der har prøvet at få sandheden frem, har betalt de personlige omkostninger, mens de politikere og ministre, der muligvis har misinformeret Folketinget om fuldstændig afgørende spørgsmål, kan fortsætte som ærede medlemmer herinde i det her Ting.
Trine Bramsen (S), 2015-11-13:
Så jeg skal altså forstå det således, at De Konservative ikke lytter til den største forening, der organiserer soldater og veteraner i Danmark, når de vælger ikke at lytte til dem, men at lytte til dem, der siger, at det er helt fint at nedlægge den her kommission, og at argumentet om, at det rent faktisk vil gøre en forskel, også for en del af soldaterne, veteranerne og deres pårørende at få undersøgt det her til bunds, ikke gør indtryk på dem?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-13:
Nu synes jeg, det er fru Trine Bramsen, der ikke lytter.
For jeg sagde lige, at vi lytter til alle debatindlæg, også de indlæg, der er kommet fra den her veteranforening.
Så selvfølgelig gør vi det.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Nu siger ordføreren, at han mener, at den væsentligste årsag til, at vi gerne vil have belyst, hvad det politiske og det juridiske grundlag var, da man gik i krig – optrådte man i overensstemmelse med Genèvekonventionerne m.v.?
– er, at vi har en mavefornemmelse eller sådan et eller andet, der gør, at vi ikke kan lide den tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen, eller at vi sådan set afskyr ham.
Der kan jeg fortælle ordføreren, at det sådan set overhovedet ikke er det, der er bevæggrunden.
Bevæggrunden er at undersøge, hvad det var, der i Danmark – som i stort set alle andre vestlige samfund, der deltog aktivt i Irakkrigen og i Afghanistan for den sags skyld – egentlig var den politiske diskussion.
Hvad var det for nogle argumenter, der blev lagt frem?
Holdt de argumenter stik?
Hvad er det, vi har lært?
Overholdt vi Genèvekonventionerne, da vi sendte soldater i krig?
Det handler jo alt sammen om som samfund at have en eller anden større refleksion over den alvorlige beslutning, det er at sende soldater i krig, slå andre mennesker ihjel og udsætte sine egne landsmænd for fare.
Det jo det, det handler om.
Der kunne det være interessant at høre ordføreren: Mener ordføreren virkelig, at vi har lært tilstrækkeligt om bevæggrundene dengang – også set i et fremadrettet lys?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-13:
Jamen nu er der jo ikke nogen, der har brugt vendingen, at alt er belyst.
Vi har sagt, at det er tilstrækkeligt belyst.
Der er stor forskel.
Der er ikke noget fuldt overblik over samtlige handlinger, der er foregået under en krig.
Så det er der, vi står.
Vi sidder jo heller ikke og nedsætter kommissioner inden for alle mulige andre områder, uden at der egentlig er en begrundet mistanke om, at der er begået noget forkert.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-13:
Mener Konservatives ordfører virkelig, at alt er belyst, i forhold til hvad der foregik i Irak- og Afghanistankrigen, og vil ordføreren sige, at hvis der kommer flere historier frem, der viser, at der var problemer med Danmarks ansvar for fanger og udlevering til tortur eller krigsgrundlaget, så vil man se på at genoptage det her kommissionsarbejde?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-13:
Selvfølgelig har vi et ansvar for, at vi behandler krigsfanger ordentligt, og at vi overholder Genèvekonventionen – ingen tvivl om det, overhovedet.
Det ansvar skal Danmark også tage alvorligt, og det er jo også derfor, der bliver arbejdet med at få lavet en manual nu, som giver nogle mere klare instruktioner til soldaterne om, hvad de må, og hvad de ikke må, når de er indsat i internationale operationer.
Og selvfølgelig bliver de sager undersøgt, hvor der er en begrundet mistanke om, at der er foregået noget forkert.
Det har vi Auditørkorpset til.
Men det er bare sådan lidt usædvanligt, at man, når man ikke har nogen begrundet mistanke andet end Enhedslistens mavefornemmelse – uden at der er noget som helst belæg for at have den – af, at Anders Fogh Rasmussen er en skidt fyr, og at han nok har begået en hel masse forkert, så skal nedsætte en kommission til at undersøge det og bruge en masse penge på det.
Det virker ikke rimeligt for mig, at fordi man har nogle politikere, man ikke kan lide, så nedsætter man en kommission for at se, om ikke man kan finde et eller andet, uden at man egentlig aner, hvad det er, den skulle lede efter, eller uden at der er nogen som helst begrundet mistanke om, at der skulle være sket noget forkert.
Det synes jeg er en forkert tilgang, og den bruger vi andre heller ikke over for tidligere regeringer.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-13:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren også mener, at hvis man som parti sender et land i krig med alt, hvad det indebærer af menneskelige konsekvenser, så har man også et politisk ansvar for at sikre, at reglerne bliver overholdt, at der er indsigt i, hvad det er, der foregår, og at nogen f.eks. ikke kommer til at udlevere fanger til tortur osv. Jeg synes jo, at der i den her sag er meget, der peger på, at alt ikke er blevet belyst.
Efter at man nedlagde Irakkommissionen, har vi jo set, hvordan der er kommet den ene historie efter den anden frem, f.eks. at Anders Fogh Rasmussen muligvis tidligere har givet løfter om, at Danmark var klar til at gå i krig.
Det har ikke noget at gøre med min personlige holdning til Anders Fogh Rasmussen.
Det har noget at gøre med, om grundlaget for Irakkrigen var i orden.
Det er derfor, jeg er interesseret i, hvornår man har vidst det.
Der er også eksempler på, at man har brugt soldater fra det kontroversielle sikkerhedsfirma Blackwater.
Mener ordføreren virkelig, at alt var belyst, da man nedlagde Irakkommissionen?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-13:
Vi holder fast i Genèvekonventionerne.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
I de tilfælde, hvor der er konkret, begrundet mistanke om, at de er overtrådt, så undersøger Forsvarets Auditørkorps sagerne.
Det er de også gået ind i her.
Så vi har nogle kontrolinstanser, som er klar til at undersøge de her sager.
Det er ikke sådan, at man bare kan begå overtrædelser af Genèvekonventionen, og så sker der ikke noget.
Det gør der, og vi tager det også alvorligt, og det har vi Auditørkorpset til.
Her er der tale om, at man ønsker, at en kommission skal undersøge forhold, hvor der ikke er nogen begrundet mistanke, og der synes vi at det går for vidt.
Alle ved jo, at der er risiko for, at der sker forfærdelige ting, når man indleder en krig, også med hensyn til krigsfanger.
Det tror jeg ikke kan komme bag på nogen.
Den debat har altså fundet sted på nogle præmisser, som er lagt helt åbent frem, og der har været en meget, meget grundig og også offentlig debat, som har kørt videre i årevis.
Det er bare et spørgsmål om, om man egentlig respekterer, at vi har ret til at beslutte, at Danmark går med i krig.
Det mener Enhedslisten jo grundlæggende ikke.
Det er i hvert fald mit indtryk, at hver gang man går i krig, så er det dybt problematisk, og der er vi bare ikke enige.
Vi mener, at det har været en fuldt legitim, demokratisk beslutning truffet af de folkevalgte her i Folketinget.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-13:
Der bliver igen af ordføreren snakket om, at det her er blevet behandlet i fuld åbenhed i Folketinget.
Men det er simpelt hen ikke rigtigt.
For vores problem var jo netop, at vi ikke kunne få fuld åbenhed, og at der var så mange ting, vi ikke kunne få svar på, fordi det var fortroligt af hensyn til det ene og det andet og det tredje.
Det var derfor, vi nedsatte en kommission, som jo var et lukket rum, hvor man også kunne behandle fortroligt materiale.
Sagen er, at vi ikke kommer til bunds, uanset om Liberal Alliance så får held til at få fremlagt nogle af de ikkeklassificerede papirer.
Det er virkeligheden.
Jeg ved jo, at ordførerens parti lægger meget vægt på retsfølelse, altså ret og retfærdighed osv., men de her sager vedrører jo altså mennesker i Irak, i Afghanistan, uskyldige mennesker, som er blevet revet ud af deres seng, fået bind for øjnene, og som er bragt til amerikanske militærbaser, hvor de blev udsat for tortur, eller blev afleveret til irakiske shiamilitser, hvor de blev dræbt eller udsat for månedlang tortur.
Nu kører der selvfølgelig en retssag i et andet spor, men i forhold til det politiske ansvar er det sådan, at vidste man, at der var den risiko, har man jo forbrudt sig imod Genèvekonventionerne og andre internationale regler.
Hvor er Konservatives retsfølelse i forhold til at få de her ting afklaret?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-13:
Jeg vil aldrig hælde nogle ideer ned ad brættet, slet ikke som formand for udvalget.
Så vi kan tage en fordomsfri diskussion af det.
Men jeg må som konservativ forsvarsordfører sige, at vi synes, det er en forkert tilgang til det, altså at vi skal sidde sådan og forsøge at mistænkeliggøre krige tilbage i tiden, og så kan vi forsøge at udligne det, når nu vi har gjort alt, hvad vi kan, for at mistænkeliggøre Irakkrigen.
Hvis vi så også vil forsøge at mistænkeliggøre Kosovokrigen, kan det være, at det sådan står lige.
Jeg synes generelt, er det er en forkert tilgang til det.
Det er lovlige demokratiske beslutninger, der er truffet her i Folketinget ud fra en fuldt åben debat, og jeg synes, man skal respektere, at det har Folketinget lov til.
René Gade (ALT), 2015-11-13:
Derfor skal også blot mit sidste spørgsmål være, om vi i Forsvarsudvalget måske med konservativ støtte kan finde frem til en ny undersøgelse, der måske går længere tilbage, så vi ikke er ude i, at det kun er en tidligere regering af en bestemt farve, der bliver undersøgt, men at det simpelt hen gælder en generel forståelse af forsvarsområdet.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-13:
Jeg ved ikke, om jeg vil bruge udtrykket politisk drilleri og slet ikke fra hr. René Gades side.
Men jeg synes nu altså, at det, når man hører på indlæg fra nogle af ordførerne fra SF og Enhedslisten, stråler ud af dem, at de simpelt hen bare ikke kan udstå Anders Fogh Rasmussen, og at det i virkeligheden har været det, der har været bevæggrunden for at forsøge at nedsætte den her kommission, altså for at se, om man kunne fange ham i et eller andet og så bruge en masse offentlige kroner på det.
Vi synes bare ikke, at det er skatteydernes opgave at betale for den slags propagandavirksomhed, som skal være med til at kaste sådan et stort skær af mistænkeliggørelse over det, som Anders Fogh Rasmussen foretog sig.
René Gade (ALT), 2015-11-13:
Vi sidder i Forsvarsudvalget, og en ting er, at vi kan være uenige om, hvad der er sket tidligere, altså om det har været politisk drilleri og et ønske om at hænge nogle tidligere ministre ud.
Hvis nu vi glemmer det for en stund, kan vi sige, at det, der bliver sagt i dag i Folketinget og fra de forskellige ordføreres pladser, forhåbentlig ikke er politisk drilleri.
Det er forhåbentlig, fordi der er et ønske om rent faktisk at blive klogere på noget, der er sket tidligere, så vi kan træffe nogle bedre beslutninger og netop sidde over for hinanden i Forsvarsudvalget og forsøge at træffe nogle gode beslutninger.
Er det ordførerens opfattelse, at det, der foregår nu, også er politisk drilleri, når vi ønsker at få genåbnet kommissionen?