runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-04-14:
Mange tak.
Lovforslaget er jo som sagt fremsat som en del af udmøntningen af satspuljeaftalen og har til formål at etablere inklusionsboliger for psykisk og socialt sårbare, der har et særligt behov for en bolig med tilhørende sociale støttefunktioner.
Hele ideen om en mangfoldiggørelse af boligmassen som her etableringen af inklusionsboliger synes vi i Alternativet er en rigtig god vej at gå.
Det er naturligvis vigtigt, at tilbuddet om inklusionsboliger bliver set som et supplement til de allerede eksisterende tilbud og altså ikke som en erstatning, og at inklusionsboligtilbuddet kan fungere som et i hvert fald delvist forebyggende tiltag, ser vi som rigtig positivt, både for den enkelte borger og for kommunerne, der får et nyt værktøj i forebyggelsesværktøjskassen.
Med lovforslaget tilstræbes også en helhedsorienteret indsats for den enkelte borger, da indsatsen i inklusionsboligen skal koordineres med øvrige indsatser i relation til borgeren, og det bifalder vi naturligvis i Alternativet.
Men der er også et opmærksomhedspunkt omkring det, som Danske Handicaporganisationer efterspørger i høringssvarene, nemlig en bedre afklaring af, hvem der har ansvaret for den samlede koordinering, og de fremhæver også, at denne bør ligge hos kommunen, og det er vi helt enige i.
Det er også positivt, at der i bemærkningerne i forslaget nævnes, at den sociale vicevært kan inddrage frivillige organisationer, der ofte står med en uvurderlig viden om helt specifikke målgrupper.
Som flere af høringssvarene også viser, kan man diskutere, om 2 år er for kort en periode at lade tilbuddet løbe for den enkelte.
Men der er jo heldigvis åbnet mulighed for undtagelser i forhold til det her krav, hvis lejeren skønnes at have behov for en kortere forlængelse.
Det er ikke optimalt, at lejeperioden ikke kan forlænges, hvis kommunen ikke kan stille en anden bolig til rådighed, da man her risikerer at miste en del af den gode udvikling, som inklusionsboligen gerne skulle have bevirket for borgeren.
Men hele tanken om inklusionsboliger er vi glade for, og vi glæder os rigtig meget til at se erfaringer fra praksis på området.
Jan Johansen (S), 2016-04-14:
Tak for det, hr. formand.
Socialdemokratiets ambitioner er, at vi fortsat skal have et Danmark, der hænger sammen og er i balance.
Derfor sikrede den tidligere regering, SR-regeringen, sidst vi så på byfornyelsesloven, flere midler til at styrke indsatsen over for de dårlige boliger i vores små og mindre byer.
Med det her lovforslag og den politiske aftale bag fortsætter vi ad denne vej, som den tidligere regering viste, til gavn for de små og mindre byer.
Konkret betyder lovforslaget, at kriterierne for fordeling af istandsættelse og nedrivning af bygninger i højere grad målrettes kommuner med befolkningstilbagegang og tomme bygninger.
Dertil kommer, at vi i 3 år forhøjer den statslige refusion til istandsættelse og nedrivning til 70 pct. i byer med nu op til 5.000 indbyggere.
Endelig giver vi mulighed for at ombygge tomme offentlige bygninger til private udlejningsboliger.
Det kan være med til at skabe en udvikling og fastholde bygninger af betydning for området.
Flere mindre byer uden for vækstområderne oplever i disse år befolkningstilbagegang, tomme boliger, og at erhverv og offentlige institutioner flytter eller helt lukker.
Derfor har den tidligere regering taget det første vigtige initiativ til at sikre, at byerne uden for vækstområderne fortsat skal være attraktive at bosætte sig i.
Dette lovforslag bygger videre på de initiativer.
Og med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og at SF og Radikale også gør det.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-04-14:
Så fordi folk fraflytter disse udkantsområder i Danmark, skal vi renovere de boliger, som står tomme?
Er det korrekt forstået?
Merete Dea Larsen (DF), 2016-04-14:
Vi er uenige så langt, som at det ikke er med det formål, vi går ind i det her.
Vi går ind i det her, fordi vi mener, at man skal sikre et mere lige Danmark, hvor det ikke kun er i storbyerne, man oplever vækst.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-04-14:
Vil det sige, at Dansk Folkeparti er uenig med Socialdemokraterne i, at det bl.a. er det, som midlerne skal gå til?
Merete Dea Larsen (DF), 2016-04-14:
Nej, det er overhovedet ikke vores umiddelbare målsætning, men vi kunne godt tænke os et bedre sammenhængende Danmark, som også tager højde for, at der er yderområder, som vi skal prøve at sikre en form for vækst i.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-04-14:
Ja, jeg havde trykket mig ind i god tid.
Jeg forstod på Socialdemokraternes ordfører, at nogle af de her penge skulle bruges, hvis offentlige bygninger stod tomme, hvis erhvervsejendomme stod tomme – så kunne man indrette dem til boliger til flygtninge.
Er det også Dansk Folkepartis målsætning med at flytte de her midler ud til Udkantsdanmark?
Merete Dea Larsen (DF), 2016-04-14:
Dette lovforslag angår områdefornyelse, som er en del af nøglen til et velfungerende lokalsamfund.
Det er derfor altafgørende, at midlerne omfordeles, så også områder, der ikke oplever samme vækst som storbyerne, får bedre muligheder for at skabe attraktive områder i lokalsamfundet.
Vi ser det som en naturlig kobling til udflytningsplanen, som er igangsat, for at vi så vidt muligt kan sikre et mere lige Danmark, som ikke kun koncentrerer sig om de største byer i landet.
Mange af høringssvarene lægger vægt på, at byer i vækst har brug for midler til at sikre fortsat vækst.
Det er korrekt, men vi står over for et samfundsmæssigt pres, et enormt pres.
Der skal prioriteres, og Dansk Folkeparti står gerne på mål for prioriteringen af, at der for de midler, der nu engang er til rådighed, sikres muligheden for at skabe vækst i resten af landet, vel vidende at det til dels er på bekostning af storbyer med vækst.
Jan Johansen (S), 2016-04-14:
Jeg tror, at de tiltag, vi gør, også vil hjælpe til med hensyn til, at vi ikke alle sammen kan bo i de store byer.
Det skal vi heller ikke.
Og derfor tror jeg på en hjælpende hånd ude i de områder netop med at renovere bygninger, f.eks. industribygninger og offentlige bygninger, som kan laves om til boliger, så vi også kan hjælpe til med at give nogle af flygtningene et sted at bo, men samtidig i det hele taget også gøre indretningen i de små byer bedre.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-04-14:
Og der vil jeg spørge hr. Jan Johansen, om det ikke er en lidt mærkelig tilgang til det, at man vil have fine boliger dér, hvor folk flytter væk.
Er det ikke lidt mærkeligt at tro, at folk flytter væk fra de områder, fordi boligerne ikke er fine nok, i stedet for at have den analyse, at de flytter væk, fordi der er nogle andre ting, som de ikke kan få i de områder, som de søger i de større byer?
Jan Johansen (S), 2016-04-14:
De kan også rives ned, hvis de ikke er noget værd.
Områdefornyelsen gør jo, at man prøver at gøre det mere attraktivt og netop gøre det bedre at bo, når folk flytter ind til byen, så man får en bedre sammenhæng i det og får flyttet de øjebæer, der er i byen.
Tak for det, hr. formand.
Dette lovforslag handler om etableringen af inklusionsboliger til psykisk og socialt sårbare personer.
Forslaget om inklusionsboligerne er en del af satspuljeaftalen fra efteråret, som Socialdemokratiet er en del af, og som vi nu følger op på.
Med inklusionsboligerne får vi et nyt tilbud til psykisk sårbare personer, der har behov for en bolig med en social støttefunktion i form af en såkaldt social vicevært.
Den sociale vicevært skal være med til at skabe et godt og trygt miljø for beboerne.
Det skal bl.a. ske i form af rådgivning og aktivering, så beboeren i inklusionsboligen får en tilknytning til arbejdsmarkedet, uddannelse og det lokale civilsamfund.
Tanken er, at beboerne i udgangspunktet kun skal bo i inklusionsboligen i 2 år.
I den 2-årige periode skal beboerne understøttes i at få en selvstændig tilværelse, så de efterfølgende kan få deres egen bolig uden støttefunktion.
Målgruppen er derfor ikke personer med tunge sociale og psykiske problemer, hvor behovet er så omfangsrigt, at støtten skal ydes i form af et botilbud efter serviceloven, og inklusionsboligen skal ikke træde i stedet for den hjælp, som kommunen er forpligtet til at yde i forvejen.
I det videre arbejde er Socialdemokratiet derfor meget optaget af, at kommunerne finder den rette målgruppe, som vil få gavn af tilbuddet, og at kommunerne påtager sig ansvaret for at koordinere samarbejdet mellem den enkelte borger og boligorganisationen.
Der skal arbejdes aktivt for at finde en passende bolig, når lejeperioden er forbi, og gerne i samme område, da formålet også er at opbygge et netværk.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Socialdemokraterne støtter lovforslaget, og samtidig sige, at Radikale og SF også støtter lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-14:
Jeg er rigtig glad for de sidste bemærkninger, som hr. Kristian Pihl Lorentzen kommer med, for humlen i det her er bl.a., at det jo er en hel årgang af 15-årige, som man udsætter for risikoen ved at køre i trafikken.
Så det er jo fuldstændig rigtigt, at der alt andet lige selvfølgelig vil blive flere tilskadekomne, i og med at der er en hel årgang mere, der nu må køre, og de bliver selvfølgelig ulykkesramt i hvert fald mindst i samme omfang som de 16-årige, men formentlig også mere.
Det er jo det, mange af høringssvarene går på: Der kommer nu en årgang, som er mere umoden, som får adgang til at køre knallert.
Det bliver jo påpeget.
Derfor kan man forvente, at der ikke blot er en hel årgang mere, der bliver udsat for ulykker og derfor bidrager negativt til ulykkesstatistikken, men at man formentlig vil opleve, at der forholdsmæssigt vil være flere ulykker i den årgang.
Det er det, høringssvarene siger ret samstemmende
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-14:
Tak for det gode spørgsmål, som jeg nok havde forventet fra hr. Henning Hyllesteds side.
Det er da klart, at vi skal skele til, hvad der sker i udlandet, men der er altså det forhold, at der for et par år siden blev strammet gevaldigt op på kravene til uddannelsen til knallertfører.
Det gjorde vi her i Folketinget, og der er altså nogle ret skrappe sanktioner, hvor hammeren falder hårdt, hvis man begår ulovligheder.
Så når man går ind og nærlæser statistikkerne, kan man se, at der er rigtig mange ulykker, der skal tilskrives den slags.
Lad os sige, at der bliver kørt 1 mio. km med knallert i Danmark – hvis det stiger til 2 mio. km, fordi flere får mulighed for at vælge at køre på knallert, så er der alt andet lige lidt større risiko for flere ulykker.
Men jeg har tillid til den generelle forbedring af færdselssikkerheden her i Danmark.
Hele vores regelsæt og ånden i det og vores uddannelser gør, at jeg er meget tryg ved at sætte aldersgrænsen ned til 15 år, ligesom den er i resten af Europa.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-14:
Jeg er meget ked af at spolere denne spændende debat mellem et forhenværende og et nuværende medlem af Det Radikale Venstre.
Det, der kendetegner begge talerne, er, at ingen af dem har sat sig ind i, hvad lovforslaget handler om, for lige præcis køleskabe og komfurer kan man jo fortsat købe, lige så tosset man vil, eftersom det er lån, der er betinget af samtidige køb.
Man behøver faktisk ikke at læse hele lovforslaget; man kan nøjes med at læse de syv linjers resumé, som følger med, altså: Lån, som indgås uden sikkerhedsstillelse og uden betingelse om køb eller vare eller tjenesteydelse, er ikke omfattet.
Så hr. Simon Emil Ammitzbøll kan fortsat købe både komfur og køleskab på afbetaling, når det er sidst på måneden og han ikke har flere penge.
Man behøver ikke at vente 48 timer.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-04-14:
Det er jo ret interessant.
Jeg bliver nødt til at holde fast i, at hvis du – og det er ikke ordføreren, jeg taler til, så det er generelt – træffer dine egne valg, er det ikke formynderisk.
Når vi som Folketing træffer valg for dig, er det formynderisk.
Og prøver man at gå ind i en eller anden semantisk diskussion om, at det forholder sig på en anden måde, er man allerede langt ude på et formynderisk overdrev, som det er min opfattelse at Det Radikale Venstre bevæger sig længere og længere ud på og har gjort det seneste årti.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-14:
Ja, det kan hurtigt blive en diskussion om: Hvad er formynderisk, hvad er bedrevidende?
Er det at stå og sige: Du skal tage ansvar for dine handlinger; når du har trykket på »køb«, hænger du på det?
Eller er det at sige, at man værner om retten til at tænke sig om en ekstra gang?
Jeg har faktisk lidt svært ved at se, at det er formynderisk, for det er ikke os, der kommer til at træffe beslutningen.
Men vi værner om forbrugerens ret til betænkningstid.
Det er det, det handler om.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-04-14:
Det forklarer måske den bevægelse, Det Radikale Venstre har haft det seneste årti.
Men jeg forstår simpelt hen ikke sætningen.
Den går jeg ud fra bliver uddybet, hvis ordføreren tager den næste korte bemærkning, for det synes jeg egentlig er en ret interessant diskussion.
Så vil jeg bare i forhold til fortrydelse sige, at jeg jo netop i min ordførertale i mit spørgsmål til justitsministeren nævnte, at jeg gerne ville have, at man uddybede det om de eksisterende muligheder for fortrydelse i forbindelse med punkt 2.3 i den kommenterede høringsoversigt.
Så det går jeg også ud fra at jeg får svar på på et tidspunkt.
Og det er fair nok, at justitsministeren ikke har svaret endnu, eftersom jeg er blevet opholdt her af en række ordførere.
Vi har sådan set ikke noget imod, at der er fortrydelsesret.
Jeg har ikke sagt andet, end at vi ønsker at bevare loven, som den er.
Det er ikke os, der er det flertal, der vil ændre loven; det er os, der står på lovens side.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-14:
Det var jo så måske lige præcis i det tilfælde, det var meget godt at sidde derhjemme og tænke på, hvad der er vigtigst: at man ikke skal smide 3 l letmælk ud, eller at man optager et lån, som man faktisk har svært ved at tilbagebetale, og som bringer en i store problemer på lang sigt?
Så det var måske faktisk en udmærket ting lige at få noget betænkningstid i den situation – nu, hvor ordføreren nævnte det med køleskabet.
Det var en meget ideologisk tale.
Og jeg forstår også, at budskabet jo var en smule formynderisk, nemlig at man må tage ansvar for sine handlinger.
Hvis det er ordførerens indstilling, kunne jeg da bare godt tænke mig at høre, hvad man så egentlig mener om den fortrydelsesret, som der er i forbindelse med netkøb.
Er det så også en eller anden overbeskyttelse af de der forbrugere, der ikke kan finde ud af at tage ansvar for deres handlinger?
Når de har klikket på »køb« og lagt det op i indkøbskurven, har de da også bare at stå ved det køb i stedet for at have ret til at returnere det efter 14 dage.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-04-14:
Jeg er da utrolig optaget af, at de mennesker får en mulighed for at betale deres gæld tilbage, hvis de har fået den.
Det er jo bl.a. derfor, at vi synes, det er vigtigt, at folk med små indtægter også får en skattelettelse, sådan at de har flere penge mellem hænderne, så har de jo også mulighed for at få flere valg og frie valg i deres tilværelse.
Det er jo sådan set for folks skyld, vi gerne vil gøre det, det er ikke for vores egen.
Jeg synes bare, at det, der bliver overset i den her diskussion, er det konkrete.
Altså, hvis du konkret mangler det køleskab, som vi nu har diskuteret de sidste 10 minutter, er det altså irriterende at skulle vente i 48 timer, fordi fru Mette Reissmann og andre synes, man skal tænke sig om.
Mette Reissmann (S), 2016-04-14:
Når vi nu ser på det at være gældstynget, er det jo ikke kun et tab af livskvalitet for rigtig mange mennesker.
Desværre ser vi også, at hovedparten af de forbrugere, der har optaget et kviklån, er unge mennesker, og det vil sige, at de jo ikke engang kommer i gang med deres voksenliv på en sund og bæredygtig måde rent økonomisk set, før møllehjulet om deres hals har tvunget dem i knæ rent økonomisk.
Det er også et samfundsøkonomisk tab.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll er ligeglad med det i aftalefrihedens hellige navn – det synes jeg er bekymrende – så jeg vil spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll: Er det ikke sådan, at ordføreren går ind for en præventiv tilgang til at skulle rette op på noget, som måske først kommer med livserfaringen, frem for at man bare skal lade det hele gå ned i flammer?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-04-14:
Jeg vil dog sige, at jeg næsten synes, at svaret lå i spørgsmålet, fordi fru Mette Reissmann spørger: Er det det her med de 48 timer?
Svaret er ja, det er det med de 48 timer.
Jeg var jo lige ved at være bekymret for, at spørgeren ville tilføje »og et kommende medlem af Det Radikale Venstre«, men der blev jeg dog beroliget.
Det var noget andet, det drejede sig om.
Nu er spørgsmålet så, om den pågældende person, vi taler om, kan opnå det pågældende lån, som hr. Jan E. Jørgensen taler om.
Det kan jo godt være, at vedkommende ikke kan få det lån, men godt kan få det her lån.
Det ved man jo ikke.
Det er jo en vurdering i den enkelte sag.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-14:
Nej, det er svært at forestille sig.
Altså, L'EASY og Elgiganten m.fl. har jo netop sikkerhed i det køleskab, man jo så køber på afbetaling, og kan komme og hente køleskabet, hvis pengene ikke bliver betalt.
Derfor er det ganske nemt at opnå den type lån.
Det, vi taler om her, kviklån, er, om jeg så må sige, rede penge, hvor der ikke skal svares for, hvad de så bliver brugt til.
Der kan vi jo så kun gisne om, hvad man som 19-årig kan finde på at låne penge til en fredag eftermiddag.
Men det er altså den type lån, vi taler om, og ikke lån til et køleskab eller komfur, så det betyder ikke, at den enlige mor ikke kan lave mad til sine børn de næste 48 timer på grund af nogle onde politikere.
Det er altså ikke det, vi taler om.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-04-14:
Vi har jo jævnligt sager i dette Ting, hvor man kan sige, at det sådan mere pragmatiske støder mod det principielle eller kan gøre det til en vis grad.
Det synes jeg sådan set at den her sag er et eksempel på.
Vi ønsker mere fokus på, at man lige fra sin skoletid lærer om økonomi, lærer om det at tage ansvar, lærer om, hvordan et budget hænger sammen, lærer, hvordan vores samfund hænger sammen, og hvordan man som familie kan begå sig, så man får en forståelse, ligesom vi selvfølgelig også må håbe, at man får det med sig hjemmefra.
Jeg er opdraget af mine forældre til, at man sparer op, før man køber noget.
Jeg er vokset op med en mor, der arbejdede på det lokale plejehjem, og en far, der drev et lille landbrug, og så var pengene ikke store.
Derfor måtte man jo sætte tæring efter næring og overveje, hvornår man brugte hvad.
Der var mange ting, man godt kunne tænke sig, nogle gange måtte man så vente lidt længere med at få dem.
Jeg ved godt, det lyder som en fortælling fra ruder konges tid, og sådan er samfundet slet ikke længere, men nogle gange er der vel nogle værdier, vi stadig væk skal holde fast i, som er vigtige for et samfund.
Det er nu mine værdier.
Det er også sådan, Det Konservative Folkeparti ser på det, altså at vi jo gerne skulle opdrages til at tage et ansvar som mennesker.
Og jeg synes også, at debatten her viser, at der jo et eller andet sted i vores samfund er en ny tid og et eller andet sted er sket et skred i, hvad det er for et ansvar, vi også selv skal tage som borgere i dette land.
Men jeg anerkender også, at andre mennesker kan ønske det anderledes.
Jeg skal jo ikke trække ned over hovedet på andre, hvordan jeg tænker.
Men man har ret til at træffe ufornuftige beslutninger som menneske.
Jeg ville nok ikke tage sådan et lån her, men man kan jo vælge at gøre det.
Jeg synes sådan set, det var fint nok at kunne overveje det forslag, der er i et af høringssvarene, om, at man så kunne lave en 48 timers fortrydelsesret vederlagsfrit og uden omkostninger.
Det blæser lidt i vinden – sådan har jeg det også i forhold til kommentarerne til høringssvarene – hvor det lige står, men fred være med det.
Jeg er med på, at pengene kan være brugt, men jeg har det altså sådan, at vi skal passe på med, hvor langt vi vil gå i et Folketing for at tage alt ansvar væk.
Og så kan det godt ske, at en ung gut på 19 år låner nogle penge og bruger dem, men så må det så være, fordi det er de værdier, han har med sig, og så må han jo så knokle det ekstra for at betale de penge tilbage.
Selvfølgelig er der det, vi ønsker jo i bund og grund ikke, at folk kommer ud i en økonomisk situation, hvor de er dybt gældsatte.
Men når vi gør regnebrættet op, kan vi ikke støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-14:
Til dem, der interesserer sig for rentens historie gennem tiden, kan jeg sige, at der er skrevet tykke bøger om det.
Det er meget spændende læsning.
Tilbage i Romerriget havde man egentlig begge holdninger, på et tidspunkt mente man, at rente var rigtig godt for at fremme forbrug osv., men man havde også et direkte forbud.
I dansk lovgivning har man gennem tiderne også haft et decideret forbud mod at tage rente af hensyn til det etiske aspekt i det.
Så det er noget, der har været diskuteret i tusindvis af år, og nu diskuterer vi det igen.
Vi har jo faktisk åger defineret i straffelovens § 282.
Definitionen på åger er at udnytte andres nød, letsindighed og mangel på erfaring, og det er også nogenlunde de begreber, der bliver brugt i straffeloven.
Jeg har svært ved at se, hvorfor vi ikke diskuterer, at vi rent faktisk har en straffebestemmelse i straffeloven om åger, og hvorfor vi ikke tager den diskussion med ind i nogle af de fuldstændig bizarre eksempler, vi ser, på ågerrenter ved kviklån, sms-lån, weblån osv.
Allerhelst havde vi i SF set, at vi med baggrund i den eksisterende lovgivning sagde, at den type kviklån, vi ser i dag, skal forbydes, eller, som vi i SF tidligere har foreslået sammen med Socialdemokraterne og Radikale – og Enhedslisten mener jeg – at man simpelt hen lægger et loft over ÅOP, eller at man kigger på yderligere muligheder for klagenævn osv.
Nu ved jeg ikke lige, om Liberal Alliances ordfører stadig væk er til stede, men det er selvfølgelig et dilemma mellem individets frie valg, at vi ikke skal være formynderiske, og at man samtidig kan se, at det faktisk har store konsekvenser for samfundsøkonomien.
Som Alternativets ordfører, fru Josephine Fock, også var inde på, så er det her jo noget, der er mangedoblet igennem få år, fra få tusinde til over 160.000 i 2014.
Det her forslag var et forslag fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen sidste år, i 2015, hvor vi diskuterede det, og det er et skridt på vejen, så SF støtter det selvfølgelig.
Men vi synes, vi skal diskutere videre, om det her er nok.
Det mener vi ikke, det mener Forbrugerrådet Tænk heller ikke, og det er jo lidt interessant, at et inkassofirma, Intrum Justitia, der leverer navnene på over 40 pct. af de personer, der står i RKI, simpelt hen nægter at inddrive gælden på de sms- og kviklån, fordi de er »etisk og moralsk forkastelige« .
Det er et inkassefirma, der nægter at inddrive gælden på de her lån.
Det synes jeg altså siger noget.
Men det her er et skridt på vejen.
SF vil stille nogle ændringsforslag for at komme endnu længere, men med henvisning til at vi altså har straffebestemmelser i straffeloven om åger, og om, at man ikke må tage absurd høje renter, så vil vi gerne fortsat diskutere det her.
Vi synes ikke, vi er nået langt nok, men det er trods alt bedre end ingenting.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-14:
Vi har diskuteret kviklån løbende i den radikale folketingsgruppe, og vi har også diskuteret muligheden for helt at forbyde kviklån.
Det er vi ikke enige i, for vi mener også, at der er mange forbrugere, der faktisk nyder godt af de her lån.
Men jeg siger også, at hvis det her ikke får den ønskede effekt, er vi åbne for at se på andre skridt.
For det har alt for store menneskelige omkostninger for nogle af vores måske mest udsatte borgere, som fru Sarah Glerup også nævnte – nogle af de borgere, som kan være desperate af forskellige gode grunde.
Og det giver kviklån dem jo desværre lige nu.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-14:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad ordføreren mener om, at Forbrugerrådet Tænk har foreslået et decideret forbud mod den her type lån.