Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-12-01:
Tak for det.
Jeg vil godt indlede spørgetimen med kort at gøre rede for regeringens reformarbejde, for efter den økonomiske krise, som vi så småt er ved at være igennem, og som vi takket være en offensiv krisestyring kommer igennem med færre menneskelige omkostninger, end man kunne have frygtet, er hovedopgaven nu at få væksten tilbage for at skabe grundlag for varig velfærd.
Den allerførste forudsætning er jo at fastholde sunde offentlige finanser.
Derfor er regeringen i gang med et reformarbejde, bl.a. jo forankret i Vækstforum, som har kortlagt ti udfordringer eller barrierer, der skal rives ned for at få væksten igen.
Vi er nu systematisk gået i gang med at fremlægge konkrete forslag til, hvordan vi en for en overvinder udfordringerne.
En af udfordringerne er manglende konkurrence og dynamik i det danske samfund.
Det er sådan, at fem sjettedele af dansk økonomi er at finde i det offentlige, detailhandelen, byggeriet og i andre private serviceerhverv, som ikke er udsat for nogen nævneværdig konkurrence.
Det koster for de danske forbrugere i form af høje priser; det koster de danske virksomheder i form af høje omkostninger til underleverandører; det koster for opfindsomheden, og det koster vækst.
Det er baggrunden for, at regeringen har fremlagt et katalog med mere end 30 konkrete forslag til at øge konkurrencen og skabe mere dynamik både i den private og i den offentlige sektor.
Det er vi nu i fuld gang med.
Jeg forudsætter en stor konkurrencepakke, som kan forhandles her i Folketinget straks efter nytår.
Regeringen fremlægger også her i efteråret en række reformer, der skal ruste Danmark til ny vækst.
Vi skal have de unge hurtigere igennem uddannelserne, for vi får hårdt brug for deres arbejdskraft.
Og jeg vil gerne her appellere til, at alle partier i forligskredsen går konstruktivt ind i det arbejde.
Lige præcis i dag – ja, vel netop nu – fremlægger vi en førtidspensionsreform, hvor vi siger nej til, at unge under 40 år parkeres på livslang pension, og ja til, at unge får mulighed for at komme videre i livet.
Om relativt kort tid fremlægger vi et udspil til en bedre folkeskole.
De unge skal lære at regne, at læse og tænke selvstændigt i folkeskolen, så de kan gennemføre en ungdomsuddannelse efter folkeskolen, og de skal have al videbegærlighed intakt, når de forlader folkeskolen, så de får mod på en ungdomsuddannelse og efter en ungdomsuddannelse får mod på en videregående uddannelse.
I dag starter stort set alle på en ungdomsuddannelse, men for mange falder fra, simpelt hen fordi de ikke har den tilstrækkelige faglige ballast.
Det er baggrunden for, at vi nu vil styrke folkeskolen.
Det er også baggrunden for den klare prioritering at sige, at vi giver de unge en større håndsrækning, ved at vi i stedet for at udbetale cafépenge til de hjemmeboende fra familier, der selv bør kunne klare opgaven, bruger pengene på at opruste folkeskolen.
Der tegner sig to klare veje i dansk politik: Regeringens vej, som jeg her kort har beskrevet, hvor vi reformerer, hvor vi åbent prioriterer, og hvor vi ærligt siger, at vil man noget mere et sted, må man noget mindre et andet sted, og hvor vi sikrer sunde offentlige finanser.
Den vej står over for oppositionens vej med øgede offentlige udgifter, hvor en del er ufinansierede trods bebudede skattestigninger på et tocifret milliardbeløb.
Vi kan ikke skabe vækst gennem højere skatter og ved at lægge flere byrder på virksomhederne.
Det vil bare flytte arbejdspladser til andre lande.
Vi skal tværtimod skabe de bedste betingelser for job og velstand i Danmark.
Det er det eneste holdbare grundlag for varig velfærd.