runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Det forholder sig på den måde, at der er rejst en bekymring over hans egen lovgivning fra 2011 fra Europa-Kommissionens side.
Der er rejst bekymring om den uoverensstemmelse, der er mellem den gældende lov og EU-retten.
Regeringen vælger nu at fjerne grundlaget for den bekymring ved altså at sikre, at der er overensstemmelse mellem lovteksten og det, der står i bemærkningerne.
Derfor ender vi der, hvor vi har været flere gange i dag: Konsekvensen er, at personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover vil blive udvist.
Der er som sagt rejst en bekymring fra Europa-Kommissionens side om de uklarheder, som den tidligere regering havde fået sat ind i lovgivningen.
De uklarheder fjerner regeringen nu, således at der ikke er nogen tvivl om, at det er domstolene, der træffer afgørelser i sager om udvisning.
Ændringen betyder, at personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover vil blive udvist.
Søren Pind (V), 2012-05-02:
Jeg spørger for tredje gang: Mener ministeren, at den nuværende lovgivning er i strid med internationale konventioner eller EU-lovgivningen?
Jeg sagde: Mener ministeren.
Jeg er for nærværende sådan set ikke optaget af, hvad Europa-Kommissionen mener.
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Det er rigtigt, at vi rydder op efter den tidligere regering.
Jeg synes jo sådan set, at vi hjælper den tidligere regering ud af en alvorlig klemme.
Man har lavet en omgang signallovgivning, og det rydder vi op i nu.
Det, vi sikrer, er altså for det første, at de ændringer, vi laver, som sagt betyder, at der ikke sigtes mod nogen ændring i domstolenes praksis i sager om udvisning af kriminelle udlændinge.
Og for det andet, som jeg har sagt flere gange, vil personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover blive udvist.
Jeg havde faktisk håbet, at det ville komme ud af den her debat, for det er jo altid godt, at vi har den her type debatter, når der i offentligheden kører den her type diskussioner.
Jeg håbede trods alt, at det, jeg har læst op fra lovforslaget i dag, ville betyde, at man var klar over, at de uklarheder, som man af hensyn til, må man forstå, Dansk Folkeparti havde indført i lovgivningen, nu bliver fjernet.
Men det sker altså på et grundlag, der gør, at personer, der kan udvises efter de gældende regler, også fremover vil blive udvist.
Hvorfor? Fordi regeringen her mener, at der selvfølgelig skal sættes hårdt ind over for kriminelle udlændinge.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-05-02:
Hvad er ministerens holdning til de informationer, der er videregivet til Afghanistanforligskredsen i forbindelse med Armadillobasens placering?
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Danmark er af den opfattelse, at det er en vigtig sag at få sikret, at der kommer løsninger på de meldinger, der er kommet fra Det Europæiske Råd om spørgsmålet om Schengen governance-pakken.
Det er et formandskabs ansvar at sikre, at de forslag, der er på bordet, rulles længst muligt ud, og forhåbentlig kan vi rulle det her helt i mål.
Det kræver, at når der kommer forslag, er så at sige alle lige gode, og det vil sige, at de indgår i den diskussion, vi har i Rådet om de her forslag.
Når det så handler om den danske regerings holdning til grænseoverskridende kriminalitet, ved hr. Peter Skaarup ganske udmærket godt, at ethvert forsøg på at tegne det modsatte billede, nemlig at den her regering ikke skulle tage grænseoverskridende kriminalitet alvorligt, er en grov manipulation.
Hvorfor?
Vi har selv siddet og indgået en meget stor aftale om dansk politi, som bl.a. betyder, at man investerer millioner i mobilt videokameraudstyr.
Vi har en udlændingekontrolafdeling, som gør det rigtig godt.
Vi har en taskforce-enhed placeret i Horsens, som også ser på det her spørgsmål.
Vi har, som jeg har sagt tidligere, en indbrudsenhed i Østdanmark, som også sætter ind her.
Og når det handler konkret om indbrud, er der mange flere sigtelser, der er en fantastisk indsats fra politiets side, og forhåbentlig har vi taget toppen af stigningen i antallet af indbrud.
Det er den indsats, som regeringen står bag, og den er vi faktisk ret stolte af.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-02:
Men det er ikke det, spørgsmålet handler om i dag.
Jeg synes, at jeg har spurgt justitsministeren på en pæn måde tre gange.
Kan man ikke fortælle, hvor Danmark står i forbindelse med en meget omfattende debat om grænsekontrol, som vi har haft siden sommeren 2011?
Nu sker der det, at Tyskland og Frankrig, mens debatten er der, kommer til EU og siger: Vi har et forslag, der vil sikre, at det enkelte land har mulighed for i en lang periode selv at lave en midlertidig grænsekontrol, hvis der er behov for det.
Så siger vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig ja tak.
Det er da bedre, end hvis vi ikke har en national grænsekontrol mellem landene, altså, det siger sig selv.
Vi må da gå efter det muliges kunst.
Derfor er det, jeg ikke forstår, at ministeren, som er formand for EU i øjeblikket, og som skulle formodes at sidde ved bordenden, ikke har en klar holdning.
Kom da med et klart svar!
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Jeg skal forsøge at gøre det inden for tidsrammen.
, formand, jeg beklager det, der skete før.
Jeg vil bare sige til hr. Peter Skaarup, at når man diskuterer det her, skal man huske at fortælle hele sandheden.
Og jeg synes, at det dog alligevel bør være en opgave for os herinde at rose politiet, når politiet fortjener ros.
Sandheden er den, at antallet af sigtelser i forbindelse med indbrud stiger meget, meget voldsomt, og at der jo for første gang i længere tid nu er ved at blive lagt låg på stigningen i antallet af indbrud.
Det hænger bl.a. sammen med, at politiet gør en mægtig god indsats i politikredsene.
Vi har lavet et nyt indbrudscenter i Østdanmark, som virkelig er på nakken af bander og indbrudskriminelle, og det betyder flere sigtelser.
Det betyder forhåbentlig også, at vi nu kan få i hvert fald lagt låg på stigningen.
For jeg er helt enig i, at det er forfærdeligt, når man kommer hjem og finder ud af, at der har været indbrud i ens hjem.
Det er ubehagelige oplysninger og indtryk, man får, og derfor skal der gøres noget ved det.
Det er derfor, vi har lavet indbrudstaskforcen i Østdanmark.
Det er derfor, at de også har fokus på det i Vestdanmark.
Det er derfor, vi jo sammen har afsat millioner af kroner til mobilt videoudstyr, som bl.a. kan bruges i forbindelse med efterforskning af det her.
Så det ville være på sin plads, at hr. Peter Skaarup lige roste politiet for den meget flotte indsats, de gør her.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-02:
Vi andre kigger jo på uret.
Vi har en situation i Danmark, hvor der er en meget omfattende kriminalitet, det tror jeg alle er enige om, begået af østeuropæere, der kommer her til landet.
En af måderne, det tror jeg også alle er enige om, man kan stoppe det på, er ved en bedre grænsekontrol, der kan betyde, at man både ved indog udrejse kan stoppe kriminelle, der er på vej ind i landet eller på vej ud af landet med tyvekoster.
Vi har tal, der viser, at fra 2006 til 2010 er der tale om, at man for en række østeuropæiske landes vedkommende har set mere end en fordobling af kriminaliteten, altså af antallet af sigtelser, der er rejst her i landet. Vi ser rekorder i antallet af indbrud her i landet, så i stedet for det her med måske og på den ene side, og det er godt at have en debat og sådan noget, var det så ikke rimeligt, at regeringen trods alt meldte ud til fordel for det fransk-tyske forslag, som er bedre end Kommissionens forslag set ud fra danske synspunkter?
Hvorfor er man ikke mere klar i mælet?
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er regeringens holdning til det tysk-franske udspil om en styrkelse af den nationale grænsekontrol imellem landene i EU?
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
For at imødekomme denne opfordring fremsatte Kommissionen i september 2011 et forslag til en sådan mekanisme i den såkaldte Schengen Governance-pakke, som den hedder.
Schengen Governance-pakken forhandles nu intensivt under det danske EU-formandskab, og for at kunne leve op til Det Europæiske Råds bestilling af en ny mekanisme, ja, så prioriterer vi fra det danske formandskabs side selvsagt sagen højt, og det er vores mål at opnå politisk enighed i Rådet inden udgangen af det danske formandskab.
På den baggrund er formandskabet også imødekommende over for de forslag og bidrag fra medlemsstaterne med henblik på at fremme forhandlingerne mest muligt.
Det fransk-tyske forslag vil derfor også indgå i Rådets forhandlinger med henblik på at finde et kompromis.
Det er jo selvfølgelig forudsætningen, at det kompromis, som vi finder frem til i Rådet, skal holde sig inden for traktatens rammer.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-02:
Hvad er regeringens holdning til det tysk-franske udspil om en styrkelse af den nationale grænsekontrol imellem landene i EU?
I gamle dage havde man nogle gange problemer med at finde ud af, hvad Det Radikale Venstre mente om forskellige ting.
De var meget usikre på, hvor de skulle stille sig henne, og jeg synes egentlig, at ministerens svar her var tegn på, at regeringen har det på samme måde; den er meget usikker på, hvor den egentlig skal stille sig henne.
Hvis man kigger på de avisreferater, der har været af den foreløbige debat om det tysk-franske forslag – som jo er banebrydende, fordi det slår til lyd for meget mere grænsekontrol, det, som Dansk Folkeparti og den tidligere regering fik gennemført, men som den nuværende regering jo har fjernet igen – er det slående, at Danmark ikke rigtig mener noget.
Vi kan selvfølgelig finde ud af, hvad Tyskland og Frankrig mener, og vi kan finde ud af, hvad en række andre lande mener, nogle er for, nogle er imod, men den danske regering har åbenbart ikke nogen holdning, og jeg synes heller ikke, at ministeren rigtig kom med nogen holdning i svaret til Dansk Folkeparti i dag.
Det, der næsten er lidt for sjovt i den her debat, er jo, at vi kan konstatere, at der er sket en eksplosion i østeuropæeres kriminalitet i Danmark.
Der er væsentlig flere sigtelser, og politiet får fat i væsentlig flere, bl.a. indbrudstyve, som stammer fra Østeuropa.
På det seneste har ministeren endda selv erkendt problemstillingen, men den danske regering går åbenbart ikke ind for grænsekontrol.
Det er for mig at se uheldigt og dårligt af regeringen, at den ikke varetager danskernes interesser seriøst.
Derfor vil jeg spørge regeringen, om det ikke var rimeligt, at den her meldte klart ud og meldte klart ud til fordel for det tysk-franske forslag, som jo er klart bedre end det, som Kommissionen har spillet ud med, som i det hele taget lægger hele magten over til Kommissionen og dermed giver en meget dårlig grænsekontrol.
Morten Bødskov (S), 2012-05-02:
Jeg må bare lige opklare én ting.
Hr. Peter Skaarup startede med at sige, at der skulle være tale om så at sige det samme forslag, altså, at det fransk-tyske forslag skulle være det samme som den tidligere regerings toldkontrolaftale, tror jeg man kaldte den.
Det er ikke helt tilfældet.
Der er faktisk tale om to forskellige sager.
Det fransk-tyske forslag omhandler mulighederne for en kortere genindførelse af indre grænsekontrol som følge af bl.a. betydelige migrationsstrømme.
Den aftale, som hr. Peter Skaarup lavede med den tidligere regering, omhandlede derimod en permanent – en permanent – styrket toldkontrol ved landegrænserne.
Ergo er der tale om to forskellige forslag.
Det er bare, så det er klart i den videre debat.
Det er sådan, at Danmark lige nu har EU-formandsskabet, og på mit område, havde jeg nær sagt, er en af opgaverne jo at bringe forhandlingerne om den såkaldte Schengen Governance-pakke i mål – det håber vi stærkt på – og derfor er alle forslag som sagt velkomne.
De bliver diskuteret, og de vil selvfølgelig indgå i bestræbelserne på at finde det kompromis, som selvfølgelig skal findes, når man har formandsposten for EU.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-03:
Hr. Thomas Jensens argument for, at vi kan gøre det her, er, at man har gjort det tidligere.
Man kan altså gå imod ånden i grundloven om, at man skal have en retskendelse for at få adgang til folks private hjem, fordi vi har andre bestemmelser, der tillader det.
Så kunne det jo være, vi ikke skulle have vedtaget alle de andre ting, når det kan føre til, at vi nu står og skal diskutere det her og det bliver et argument for, at vi kan gennemføre det her.
Et andet glidebaneprincip, som kommer frem her, er i forhold til det her spørgsmål om, at man vil gøre køberen af en ydelse ansvarlig for, om sælgeren betaler sin skat.
Det er en ny glidebane, som vi kommer ud på her.
Hvad kan det ikke føre til i fremtiden?
Skal man kunne gøres ansvarlig, når man går ned i en kiosk og køber en vare?
Skal man så der kunne gøres ansvarlig for, om der er blevet betalt moms af varen, eller om der er tale om en kiosk, der kører uden at betale moms?
Skal man kunne gøres ansvarlig for, om arbejdsmiljølovgivningen overholdes i de firmaer, man køber ydelser fra?
Alle tænkelige glidebaner kan findes her, hvis vi går ind på det her princip om, at det ikke er den, der begår ulovligheden, der kan gøres ansvarlig, men at det også er den, der køber en ydelse hos den, der begår ulovligheden.
vil jeg spørge hr. Thomas Jensen.
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Nu synes jeg, det er et meget, meget interessant billede, som hr. Ole Birk Olesen benytter, nemlig glidebaneprincippet.
Jeg vil gerne se, om hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliance har rygrad.
Hvis man virkelig mener, at det her om grundlovens § 72 er så forfærdeligt, er mit spørgsmål til hr. Ole Birk Olesen, om hr. Ole Birk Olesen sammen med resten af Liberal Alliances folketingsgruppe vil klatre tilbage op ad skihopbakken og sørge for at fjerne alle undtagelsesbestemmelser vedrørende grundlovens § 72, som er blevet indført i det her Folketing.
Det ville jo være en konsekvent holdning, vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-03:
Jamen det kunne godt være, vi skulle gøre det.
Det kan i hvert fald blive en nødvendighed, hvis det, at nogle ting er vedtaget, bliver et argument for, at vi skal vedtage nogle nye ting.
Det er jo det argument, som hr. Thomas Jensen bruger: Fordi man har gjort det tidligere, skal man gøre det igen.
Jamen så bliver vi nødt til at afskaffe alt det, der har været tidligere, sådan at hr. Thomas Jensen ikke kan stå og sige, at vi skal gøre det igen.
Hvis det er det eneste argument, som den socialdemokratiske ordfører har, nemlig at vi kan gøre det, fordi vi har gjort det tidligere, så må vi jo se, om vi kan lave en reform, der kan rulle alt det her tilbage.
Der er faktisk 235 undtagelser fra grundlovens § 72.
Så må vi i gang med arbejdet.
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Ja, nu prøver hr. Ole Birk Olesen at stille det op, som om det her er sådan noget med, at hvis det går på det ene område, kan vi også godt indføre det på det næste område.
Det er jo bare for at afdramatisere den der bombastiske retorik, som de borgerlige partier her i Folketinget i dag fører frem, nemlig at det er noget så forfærdeligt, og at det er et overgreb på folk.
Jeg vil godt høre hr. Ole Birk Olesen: Er der nogen konkrete eksempler, som hr. Ole Birk Olesen kan fremføre om § 76, som jeg har nævnt, hvor det har givet problemer, i form af at folk virkelig har følt sig krænkede med hensyn til deres ejendomsret?
På den måde prøver jeg ligesom at trække det lidt ned på jorden og sørge for, at den der bombastiske retorik bliver udstillet som tom retorik, når man ikke engang vil gå den vej og afskaffe alle de andre undtagelser fra grundlovens § 72.
Mads Rørvig (V), 2012-05-03:
Hr. Thomas Jensen nævner, at han er fuldstændig tryg, fordi Justitsministeriet siger god for det.
Jeg skal minde om, at grundlovsfortolkningen ligger her og i Højesteret, så det synes jeg vi alligevel skal dykke ned i under udvalgsbehandlingen.
Men det er nok ikke et område, hvor vi bliver enige, kan jeg fornemme.
Der foreslås også i lovforslaget, at vare- og lastbiler med en tilladt totalvægt på ikke over 4 t skal være forsynet med tydelig markering af navn eller logo.
Det er, fordi SKAT skal kunne se, hvem det er, der kører rundt.
Hvorfor skal man pådutte alle de her små og mellemstore virksomheder at få sat nye klistermærker på deres biler?
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Nu ved jeg jo, at der kommer en opfølgende kort bemærkning fra hr. Brian Mikkelsen, så jeg skal nok få rigelig mulighed for at besvare hr. Brian Mikkelsens spørgsmål.
Det er jo sådan, at Justitsministeriet godkender de lovforslag, der fremsættes – og det er jeg sikker på at hr. Brian Mikkelsen også virkelig godt ved – og det her lovforslag er blevet godkendt.
Derfor vil jeg også bare sige: Skal vi nu ikke lige prøve at trække den her diskussion om hjemmets ukrænkelighed ned på jorden?
Det er jo sådan, at det, der gives en beføjelse til med det her lovforslag, er, at hvis noget ser forkert ud inde på en grund – det er med andre ord ikke inde i et hus, men på en grund – kan SKAT med det her lovforslag i hånden gå ind og tjekke legitimationspapirer for de folk, der arbejder på byggegrunden eller på en villagrund, hvor der bliver lavet nogle renoveringsarbejder.
Der er ikke nogen, der sidder og lytter til den her debat, der skal få et falsk billede af, at det her handler om, at SKATs medarbejdere skal komme med mudder på støvlerne og vade ind foran folk, der sidder ved kaffebordet og snakker sammen.
Det her handler om, at SKAT skal have mulighed for at gå ind og tage fat i de folk, der går rundt udendørs på en grund og laver nogle ting, som ser lige lovlig mistænkelige ud.
Mads Rørvig (V), 2012-05-03:
Ved at scanne en nummerplade kan man se, hvem der er ejer af bilen, vedkommendes cvr-nummer, og man kan selvfølgelig også se, hvis der er nogen i RUT-registeret, der er tilknyttet det her cvr-nummer.
Det kan man.
Hvorfor skal de her virksomheder belemres med at sætte klistermærker på deres biler?
Nu ved jeg ikke, hvor mange gulpladebiler der kører rundt, men der er nok en del små håndværkervirksomheder i Danmark, der skal udstyres med det her.
Er det ikke fuldstændig unødvendigt?
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Jeg mener, det er noget, der vil have en præventiv effekt.
Der er ganske mange håndværksmestre i dette land, som er velorganiserede og f.eks. medlem af Dansk Byggeri, og vi ved jo bl.a. fra dagspressen og også fra høringssvarene, at Dansk Byggeri er superglade for det her lovforslag, fordi man får de brodne kar udstillet.
Det kan også godt være, at en lovlydig håndværksmester har en svend, som måske er lige lovlig kreativ i weekenden og faktisk bruger mesters bil til at køre ud og lave sort arbejde.
Så det er en ganske pragmatisk løsning, vi finder her, vil jeg sige til hr. Mads Rørvig.
Jeg synes, det er ganske underligt, at Venstre vil bruge sådan en masse påståede problemer ved det her forslag til ikke at støtte det.
Det er vigtigt at få bekæmpet sort arbejde.
Det er et samfundsproblem, og det gør regeringen med det her lovforslag.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-03:
Nu er jeg jo – som de fleste i den her sal godt ved – ikke Radikale Venstres skatteordfører.
Jeg skal hilse fra vores skatteordfører, hr. Nadeem Farooq, og sige, at han beklager, at han ikke kunne være her i dag, da han er i udlandet.
Så jeg vil i stedet for fremføre hans tale heroppefra.
Lovforslaget er en udmøntning af aftalen om pakken vedrørende sort arbejde, som blev indgået i forbindelse med finanslovaftalen for 2012 mellem regeringen og Enhedslisten.
På den anden side et ønske om at forstærke indsatsen over for det mere organiserede og systematiske sorte arbejde.
Radikale Venstre finder sort arbejde uacceptabelt.
Forudsætningen for, at vi kan opretholde et velfærdssamfund, er, at vi alle sammen bidrager til de offentlige finanser i overensstemmelse med skattelovgivningen.
Derfor får SKAT flere værktøjer til at bekæmpe denne form for sort arbejde.
Men der er også en bred accept i befolkningen af, at man hjælper hinanden i dagligdagen inden for familie og vennekreds.
Det indbefatter f.eks., at en skolepige passer børn et par timer om ugen uden at skulle selvangive indtægten.
Formålet med skattefritagelsen er derfor også at bringe lovgivningen i større overensstemmelse med holdningerne i befolkningen.
Tak for ordet.
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Jeg vil først og fremmest fremføre, at hvis hr. Mads Rørvig personligt mener, at det her lovforslag er så meget i strid med grundlovens § 72, så vil jeg se frem til, at vi under udvalgsbehandlingen får en god diskussion af det.
Jeg vil da også se frem til, hvis hr. Mads Rørvig ikke er tilfreds med det, at han så indgiver en sag for Højesteret.
I forhold til det konkrete spørgsmål omkring vare- og lastbiler på under 4 t på gule plader er det jo sådan, at der er fornuft i, at man også kan kræve, at RUT-numrene ligger i forruden, og at cvr-numrene står på siden af bilerne.
Alle de der numre, som man kan gå ind og tjekke i de relevante databaser, synes jeg rent faktisk det er ganske relevant at bruge i stedet for at bruge nummerpladen, som hr. Mads Rørvig foreslår.
Der får man ikke nødvendigvis adgang til de rette registre, som det er relevant at bruge for at afklare, om der er rent mel i posen i forhold til arbejdet på byggepladsen.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-03:
Det her er jo en ekstremt vigtig, principiel debat, og der var desværre intet, intet svar på spørgsmålet.
Jeg har selv siddet i regering i 10 år, og der stoppede vi gang på gang forskellige embedsmænds forslag om at trænge ind på den private ejendomsret.
Det lader til, at den nuværende regering har ladet sig bulldoze i denne sag, og derfor er det også vigtigt at spørge en repræsentant for et stort hæderkronet parti som Socialdemokratiet, om man ikke har noget forhold til den private ejendomsret, og om man ikke føler en forpligtigelse til at forsvare helt almindelige menneskers rettigheder i forhold til statsmagten.
Det må da kræve nogle reflektioner fra den socialdemokratiske ordfører, i stedet for at han stiller retoriske spørgsmål til oppositionen.
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Ja, det er jo lidt svært at vide, hvad Venstre egentlig mener om lovforslaget, når Venstres ordfører kun koncentrerer sig om en meget, meget lille, begrænset del af det forslag, der rent faktisk er fremsat – et lovforslag, som løser rigtig, rigtig mange praktiske problemer.
Men nu vil jeg høre, om Venstres ordfører har bag i buksen, eller om det bare er en Venstreløve, der opfører sig som en Venstrekilling på Folketingets talerstol.
Det er nemlig sådan, at der jo er nogle forskellige undtagelser, altså der hjemles til, at man godt kan have undtagelser fra grundlovens § 72.
Mads Rørvig (V), 2012-05-03:
Nu beskæftiger vi os med det her lovforslag, og for vores vedkommende går der altså en grænse, når man giver SKAT mulighed for bare at gå ind på privat grund.
Og når skatteministeren siger, at hvis man ikke har noget at skjule, er der ikke noget problem, er det altså en forkert tilgang til de retsprincipper, som kendetegner et demokrati.
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Jeg kan høre, at Venstres ordfører springer voldsomt op og falder ned noget så blidt.
Venstre har jo ingen rygrad her.
Hvis det var sådan, at man virkelig værnede om grundloven § 72, skulle man jo f.eks. gå ind og sige: Godt, vi sløjfer § 76 i arbejdsmiljøloven, som faktisk giver Arbejdstilsynet mulighed for at gå ind og tjekke arbejdsmiljøet uden en dommerkendelse.
Er det f.eks. sådan en bestemmelse, Venstres ordfører vil fjerne?
Jeg synes simpelt hen, det er for pinligt at høre, at et stort oppositionsparti ikke vil forholde sig til alle de konkrete problemer, som det her lovforslag vil løse, og himler op om det her med at komme ind på en privat grund – det er jo nemlig ikke ind i et privat hjem, det er ind på en privat grund – hvor man kan se at der måske foregår noget, der ikke er lige efter skattelovgivningen.
Mads Rørvig (V), 2012-05-03:
Der går altså en klar grænse.
Selvfølgelig skal man have muligheden for nogle steder at lave skattekontrol, uden at der er en konkret mistanke, altså uden at der skal foreligge en dommerkendelse, for det er den måde, skattekontrollovgivningen giver mulighed for at lave skattekontrol på.
Det er jo helt åbenbart, og det skal der være.
Men der går altså en klar grænse ved den enkeltes grund og den private grund.
SKAT må ikke bare kunne gå derind uden at have nogen konkret mistanke.
Det er der, grænsen går.