runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-24:
Ja, det er bestemt et ambitiøst mål, og jeg har også fra starten gjort det klart, at det er så ambitiøst, at det bestemt også er et meget langsigtet mål.
Men det, at det er meget langsigtet, er ingen undskyldning for ikke at træffe de første beslutninger allerede nu på vejen frem mod dette ambitiøse og langsigtede mål.
For det er virkelig min ærlige opfattelse, at vi skal sikre, at Danmark også i fremtiden er fri for eller i hvert fald mindre afhængig af at skulle købe energi udefra.
Det er det mål, jeg har sat.
Jeg ved godt, det er meget langsigtet, men nu tager vi altså første skridt og siger, at når vi når frem til 2025, så skal vi have reduceret vores afhængighed af de såkaldte fossile brændsler, altså olie, naturgas og kul, med 15 pct.
Kan vi nå mere, er det godt, men det er en sej indsats, og nu har vi i hvert fald sat det som det første mål.
Det, vi har gjort fra dansk side, er, at vi har anvist redskaberne til at nå det ambitiøse mål, og det er nok så vigtigt.
Her gælder igen, at det er ingen sag at stå op og sige 25 pct., 30 pct., 40 pct., ingen højere.
Det er jo ingen sag.
Det, der bliver testen i EU på, om vi kan nå sådan et mål, er, hvor mange lande der vil gå med til Danmarks forslag om bindende målsætninger, når det gælder energi.
Ikke hvem der er i stand til at byde højest på nogle flotte procenter med hensyn til, hvad vi skal reducere CO2-udslippet med.
Det er jo den nemmeste sag af verden.
Det, der binder, det, der vil komme til at gælde i EU, er, om vi fra dansk side kan få støtte fra de andre EU-lande til nogle bindende målsætninger.
Det bliver det interessante.
Det er derfor, Danmark har fokuseret på det, for man skal fokusere på det, der betyder noget.
Så har jeg i øvrigt efterfølgende sagt, at vi støtter Kommissionens ambitiøse mål om at få en global aftale, der sigter på 30 pct. reduktion af CO2-udslippet.
Som alle ved, også fru Anne Grete Holmsgaard, har regeringen faktisk for lang tid siden sendt et overordentlig visionært og ambitiøst energiudspil til Europa-Kommissionen som led i forberedelserne til det EU-topmøde, der skal finde sted i begyndelsen af marts, hvor energi og klima bliver centrale temaer.
Vi har hele tiden set det sådan, at når det gælder om at få opfyldt nogle ambitiøse globale klimamål, er et af de allervigtigste redskaber at føre en ambitiøs energipolitik, at få sat nogle bindende målsætninger op i EU for, hvad vi skal nå med vedvarende energi og med energibesparelser på en række andre felter, også her for at reducere EU's afhængighed af energi, der skal købes udefra.
Danmark har været et af de lande, der har været allerallermest aktivt og længst fremme, når det gælder om at påvirke en ambitiøs klima-, energi- og miljødagsorden i EU.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-24:
Jeg er fortsat meget optaget af ministerens udtalelser om stor respekt for Folketinget og om, hvor meget det handler om reel og ægte respekt, eller om det handler om selv at kunne styre dagsordenen.
Statsministeren sagde til mig, at når han ikke ville svare på klimaspørgsmål i sidste uge, skyldtes det, at det var under forberedelse, det var på et forberedende stadie.
Men statsministeren ville altså gerne svare på spørgsmål om energistrategien i december, da det også var på et forberedende stadie.
Statsministeren ville altså ikke svare på klimaspørgsmål på et tidspunkt, hvor Europa-Kommissionen havde offentliggjort sit papir.
Jeg kan kun tolke det sådan, at det var ubekvemt for statsministeren at skulle svare på, hvad Danmark faktisk havde gjort, for at EU kunne få en målsætning om 30-procents-CO2reduktion, for Danmark har tilsyneladende ikke gjort noget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-24:
Jeg er meget enig med hr. Kim Mortensen i, at vi som politikere godt kan være med til at skubbe til udviklingen, og det er faktisk også det, vi gør med det her udspil.
Vi læner os bestemt ikke tilbage og siger, at det må være op til markedet og det må være op til teknologien.
Vi foreslår en fordobling af forskningsforsøgsdemonstrationsindsatsen frem mod 2010, og der vil vi netop bl.a. fokusere på de to områder, som jeg nævnte før: udvikling af brint- og brændselsceller og forskning/udvikling/forsøg med det perspektivrige andengenerationsbiobrændstof.
Men vi udelukker nu ikke noget biobrændstof, heller ikke fra første generation, hvis det vel at mærke giver et positivt miljøregnskab.
Så jeg giver hr. Kim Mortensen ret i, at vi som politikere skal være med til at skubbe til udviklingen, vi skal ikke bare vente på, at den kommer selv, og det er lige præcis det skub til udviklingen, regeringen også præsterer med den energiplan, vi har lagt frem.
Kim Mortensen (S), 2007-01-24:
Regeringen læner sig nemlig tilbage og siger, at det må teknologien overtage, det må markedet overtage.
Det har politikerne ingen påvirkningsmulighed over for.
Vores synspunkt vil være, at hvis man lagde overlæggeren en lille smule højere end det, regeringen vil – vi så gerne meget højere – så havde man måske muligheden for at præge, at der faktisk kom en teknologisk udvikling, forcere en teknologisk udvikling, og at nogle af de teknologier, der skal bygge fremtidens energipolitik, blev udviklet.
Så det kunne være, hvis man skræller det her helt ind til benet, at der ikke er noget nyt i det såkaldt visionære energiudspil, som regeringen er kommet med.
Det er stadig væk markedet, det er stadig væk teknologien, som vi skal vente på.
Hvad enten det er et brintsamfund eller et fusionssamfund eller noget andet, som regeringen venter på, så er det det, vi gør.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-24:
Jeg ville meget gerne, hvis jeg var i stand til det, sætte et årstal på, for det ville jeg bestemt også gerne selv vide noget mere om, men det tror jeg ingen i virkeligheden er i stand til at sige noget præcist om, fordi det fuldstændig afhænger af den teknologiske udvikling i de kommende år.
Jeg har fra starten gjort klart, at ja, det er meget ambitiøst at sige, at vi slet ikke skal bruge hverken olie, naturgas eller kul, det er meget ambitiøst, og det er derfor meget langsigtet.
Personligt tror jeg ikke på, det tager så mange år, altså 100 år.
Det tror jeg slet ikke, men jeg kan jo ikke sige det præcist, for det afhænger af den teknologiske udvikling, f.eks. på to teknologiske områder kan meget ske.
Tag f.eks. sådan noget som brintenergi.
Det forskes der meget i i øjeblikket, og den dag, det virkelig får et gennembrud, tror jeg, at det vil betyde en sand revolution i hele vores energiforsyning, ikke bare i lille Danmark, men globalt.
Derfor satser vi i øvrigt også stærkt på forskning, udvikling, forsøg, når det gælder udvikling af brintenergi, som i øvrigt også kan bruges til oplagring af overskydende elektricitet fra vindenergien, så der er rigtig mange perspektiver i det.
Et andet perspektivrigt område er biobrændstof, navnlig det, der hedder andengenerationsbiobrændstof.
Et gennembrud der vil også betyde en revolution i transportsektorens energiforbrug.
Så det er altså teknologien, der kommer til at afgøre, hvor mange år det vil tage.
Kim Mortensen (S), 2007-01-24:
Det er jeg for så vidt enig med statsministeren om.
Det ene går på, om statsministeren så her vil bekræfte, at de besparelser, som regeringen på det tidspunkt mente forbrugerne ville få gavn af, var på 900 mio. kr. årligt – det var dengang, regeringen nulstillede hele energiindsatsen – og at den energiplan, som regeringen nu har lagt frem, så vil betyde, at det her minimum koster 900 mio. kr. årligt for elforbrugerne.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, at jeg sådan set er enig med statsministeren i udtrykket om, hvem der kan byde højest.
Statsministeren er den, der har budt allerhøjest, og jeg må erkende, selv om jeg nødig vil, at det bud kan vi ikke overtrumfe.
Statsministeren har sagt 100 pct., og det må jeg erkende vi har svært ved at overtrumfe.
Det er måske derfor, at vi så siger, det da lyder interessant, at vi nu skal have 100 pct. vedvarende energi ifølge statsministeren.
Ingen olie, ingen gas, ingen kul, 100 pct. vedvarende energi.
Spørgsmålet her er så: Hvornår forestiller statsministeren sig så at vi når det mål?
Eksperterne siger, at det med den såkaldt visionære energiplan, som regeringen har lagt frem, vil tage mindst 100 år.
Hvad er statsministerens bud på det?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-01-24:
Nu er det jo sådan, at Tyskland, England og Sverige har foreslået, at EU binder sig til en reduktion på 30 pct., og Danmark har sagt ingenting, mig bekendt.
Er det ikke korrekt?
Har Danmark på noget tidspunkt i EU sagt: Det er nødvendigt med en 30-procents-reduktion i udslippet af drivhusgasser, hvis vi skal undgå faretruende global opvarmning?
Har statsministeren på noget tidspunkt promoveret det synspunkt i EU?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-24:
Nej, i regeringens udspil indgår ikke et forslag om tvungen iblanding af biobrændstof i benzinen.
Men regeringen siger i det udspil, vi er kommet med, at vi vil fremme biobrændstof, når biobrændstof bidrager til et positivt miljøregnskab.
Alle ved jo også, at med den teknologiske position, der er nu, når det gælder biobrændstof, er det ikke altid, at der er et positivt miljøregnskab i det, der hedder førstegenerationsbiobrændstof.
Derfor skal man da i hvert fald tænke sig om, vil jeg sige, for vi vil vel gerne fremme miljøet og undgå uhensigtsmæssige følgevirkninger.
I det omfang der virkelig er en positiv miljøgevinst ved at bruge biobrændstof, vil regeringen også gerne fremme det, men i udspillet indgår ikke et forslag om, at der så skal være tvungen iblanding af biobrændstof.
Nu synes jeg faktisk, oppositionen skulle glæde sig over, at regeringen kommer med et udspil, som er grønt og går i den retning, som oppositionen gerne vil.
Man kan altid som opposition byde over og sige, at det ikke er nok osv.
Men tag nu og gå konstruktivt til det.
Alle bliver indkaldt til forhandlinger, og så håber vi, at vi får en bred aftale om en langsigtet energiplan.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kim Mortensen (S), 2007-01-24:
Tak til statsministeren, fordi statsministeren er mødt op.
Nu hørte vi jo under det foregående spørgsmål, at statsministeren har stor respekt for Folketinget, og derfor er det også godt, at statsministeren, der har sat sig i spidsen for, at regeringen ligesom har fået en helt ny miljø- og energiprofil, også vil møde op her i Folketinget måske og give en lille uddybning af det.
Statsministeren sagde i efteråret, jeg tror, det var på et medlemsmøde, Venstre holdt i Odense: Vi har behov for at tage fat på den her udfordring, og jeg mener, vi skal sætte os meget ambitiøse mål.
Vi skal simpelt hen sætte os det mål, at Danmark skal gøres fuldstændig uafhængig af de fossile brændsler: ingen kul, ingen olie, ingen naturgas.
Kunne statsministeren måske prøve at uddybe lidt, hvornår og hvordan statsministeren forestiller sig at det her meget ambitiøse mål skal nås?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-24:
Allerførst vil jeg gerne lige slå fast, at der aldeles ikke er nogen, der er ude på at stoppe noget ned i halsen på folk.
Men dernæst har jeg det altså sådan, at jeg har stor respekt for Folketinget som et demokratisk valgt organ, og jeg synes, det er lige skrapt nok, at hr. Rune Lund vil fremstille det sådan, at hvis man træffer beslutninger på demokratisk vis i Folketinget, så er det ikke i overensstemmelse med gode folkestyreprincipper.
Det er det da.
Når det gælder EU-traktater, er det altså sådan, at hvis der overlades suverænitet til EU, skal der i henhold til grundlovens § 20 afholdes folkeafstemninger.
Hvis der ikke gør det, kan vi så træffe en beslutning om, hvordan vi vil bære os ad.
Der siger jeg blot dette: Den beslutning kan vi bedst træffe, når vi ser, hvad det er for en traktat, der kommer ud af forhandlingerne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2007-01-24:
Jeg synes, det er meget interessant, det, som statsministeren siger, nemlig at det er blevet diskuteret i EU, hvordan man kan føre magt fra EU tilbage til medlemslandene, altså rulle unionens magt tilbage.
Det lyder jo utrolig spændende.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at se nogle papirer på det i Folketingets Europaudvalg.
Jeg må sige, at af alle de ting, som er kommet til os i Folketingets Europaudvalg, er det i hvert fald ikke noget, vi har set meget af.
Men det kan statsministeren måske oversende til Folketingets Europaudvalg.
Det ville være yderst interessant.
Det er det, vi ser, når Angela Merkel melder ud, at nu skal vi søreme have det hele vedtaget.
Det, man har mærket i alle diskussionerne, er: Hvor meget af EU-forfatningen kan vi få vedtaget, selv om Holland og Frankrig stemte nej i maj og juni 2005?
Men mener statsministeren virkelig, at det slet ikke har handlet om det, men at diskussionen har handlet om, hvordan man overdrager mere magt til de enkelte medlemslande i stedet for at give mere magt til EU?
Det synes jeg er meget interessant, hvis det er det, der er statsministerens konklusion.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-24:
Selve diskussionen om folkeafstemninger vil jeg gemme til næste spørgsmål, hvor det kommer op, men blot sige her, at naturligvis skal man respektere udfaldet af folkeafstemningerne i Holland og Frankrig, og derfor ligger det jo også klart – og det tror jeg også at alle erkender – at man ikke kan forestille sig, at forfatningstraktaten kan gennemføres uændret, som den ligger.
Det kan ikke lade sig gøre, fordi der er to befolkninger, der har stemt nej, og det skal man selvfølgelig respektere.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-24:
Nu kan det godt være, jeg begynder på det næste spørgsmål lidt før tid, men sådan kan det jo også være.
Jeg tænker på, nu når spørgsmålet er formet sådan, altså om der er kommet øget afstand mellem eliten og befolkningen, tror statsministeren så ikke, at den følelse, som mange folk har, og som går på, at når man f.eks. ved en afstemning har sagt nej til en traktat eller en forfatning og politikerne siger, at nu skal vi have en tænkepause, så bliver befolkningen bekræftet i, at politikernes eller magthavernes formål med den tænkepause rent faktisk er at fifle den traktat eller forfatning igennem, som man ikke fik vedtaget førhen, fordi Holland og Frankrig sagde nej?
Man skaber altså det billede, og det billede står jo ved magt –
vi har bl.a. hørt den tyske kansler, Angela Merkel, sige, at nu vil hun i hvert fald have ført nogle bærende principper igennem fra forfatningstraktaten.
Illustrerer det så ikke, at det rent faktisk skulle øge afstanden mellem befolkningen og det, som man kalder eliten?
Mener statsministeren ikke det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-24:
Det har da i høj grad været diskuteret, og det var netop et af de temaer, der også kom op i den danske debat, og som vi har ført frem også i EUsammenhæng, og på EU-topmødet i juni 2006 blev der faktisk truffet beslutning om, at man skulle inddrage de nationale parlamenter stærkere.
Så hr. Rune Lund har jo simpelt hen ikke ret i påstanden.
Der er blevet diskuteret, og der er truffet beslutninger, nemlig de beslutninger, man kan træffe inden for den eksisterende traktat.
Hvis vi skal have de nationale parlamenter draget endnu stærkere ind, skal man vedtage en ny traktat, men det har vi ikke villet vente på.
Vi har allerede inden for rammerne af den gældende traktat truffet beslutninger om at inddrage de nationale parlamenter mere.
Rune Lund (EL), 2007-01-24:
Jeg vil sige, at jeg ikke synes, diskussionen har haft det gode afsæt, som statsministeren mener den har haft.
Jeg synes, at i de diskussioner, der har været, har det alt for meget båret præg af, at man skulle diskutere, hvordan EU kunne få mere magt eller der kunne overføres mere magt til EU.
Det har f.eks. ikke været diskuteret, hvordan de nationale parlamenter i EU kunne få større grad af indflydelse.
Det har ikke været diskuteret, om flertalsafgørelser virkelig var den rigtige måde at tage beslutninger på i internationalt samarbejde.
Men det er måske nogle diskussioner, som statsministeren har ført med sine kolleger på EU-plan, og der går jeg også ud fra, at der har været en eller anden form for tænkepause.
Har statsministeren f.eks. været med til på møder i EU at diskutere, hvordan EU skulle have mindre magt, hvordan de nationale parlamenter skulle have mere indflydelse?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-24:
Nej, jeg synes netop, at debatten kom til at foregå på befolkningens præmisser.
De arrangementer, der blev afholdt, var jo i den grad styret af deltagerne.
Der blev bl.a. afholdt en stor såkaldt folkehøring, som pegede på en række emner, som befolkningen ønsker skal tages op i EUsammenhæng, og en række af de ting er vi faktisk i fuld gang med at arbejde med i EU under overskriften »Resultaternes Europa«, altså netop at man i stedet for hele tiden at fokusere på traktater, artikler og processer fokuserer på: Hvad kan EU gøre for at skabe konkrete resultater til gavn for befolkningen?
Det er derfor, vi diskuterer energi, klima, miljø, forbrugerpolitik, øget åbenhed – der er faktisk truffet beslutning om øget åbenhed omkring beslutningerne i EU – samarbejde om bedre civilbeskyttelse, altså en række konkrete temaer under overskriften »Resultaternes Europa«.
Rune Lund (EL), 2007-01-24:
Jeg er enig med statsministeren i, at der har været mange gode debatarrangementer, og der har været mange gode aktiviteter.
Jeg synes dog, at præmissen for debatten har været noget problematisk, for det har været helt tydeligt, at dagsordenen fra japartiernes side har været, at der helst skulle gennemføres så meget af EU-forfatningen som overhovedet muligt, og det må jeg sige har lagt et uheldigt bånd på debatten, som ikke behøvede at have været der.
Jeg synes, debatten skulle være startet meget mere frit med noget i retning af: Hvordan ville vi lave det internationale samarbejde i Europa, hvis vi skulle starte i morgen?
Det er slet ikke dér, debatten er startet.
Det er derfor, at jeg må sige, at jeg var meget enig med statsministeren, da han den 17. juni 2005 sagde, at vi skulle diskutere, hvordan befolkningen kunne involveres mere i det europæiske samarbejde, og at afstanden mellem den politiske elite og befolkningen var blevet for stor.
Derfor bliver jeg så nødt til at spørge – selv med den diskussion, vi har haft i tænkepausen herhjemme i Danmark, hvor der har været mange gode arrangementer – om statsministeren virkelig mener, at afstanden mellem eliten og befolkningen er blevet mindre i den tænkepause?
Det synes jeg ikke.
Jeg synes nemlig, at afsættet for diskussionen har været helt forkert, og at den alt for meget har været præget af, at det gjaldt om at lave en overtagelsespause, hvor man så senere ville komme tilbage og proppe noget ned i halsen på folk.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-24:
Jeg synes bestemt, at der har været iværksat rigtig mange aktiviteter, som har involveret befolkningen i almindelighed i en debat om EU's fremtid.
Men jeg vil da ikke stå og påstå, at alle opgaver er blevet løst.
Lad mig henvise til, at under den såkaldte tænkepause blev der faktisk afholdt over 130 arrangementer over hele landet.
Som alle ved, var det noget, der blev organiseret overordnet af Folketingets Europaudvalg, og mange, mange mennesker var involveret i det.
Der kom mange gode forslag på bordet, og de blev også givet til regeringen.
Vi har arbejdet videre med det i EUsammenhæng og efter min opfattelse også opnået gode resultater med det.
Og det er sket.
Rune Lund (EL), 2007-01-24:
Spørgsmålet lyder, om statsministeren mener, at afstanden mellem befolkningen og eliten er blevet mindsket i den såkaldte tænkepause.
Det, som er baggrunden, er, at det nu er halvandet år siden, at EU's stats- og regeringsledere på baggrund af nejet i Holland og Frankrig valgte at indlede tænkepausen, da forfatningen faldt, efter at Frankrig stemte nej den 29. maj 2005 og Holland den 1. juni 2005, et par dage efter.
Jeg vil i den forbindelse gerne citere fra den internationalt anerkendte avis Jyllands-Posten den 17. juni 2005, hvor statsministeren siger, at vi skal bruge tænkepausen til at diskutere, hvordan befolkningen involveres mere i det europæiske samarbejde; det står klart, at afstanden mellem den politiske elite og manden på gaden er blevet alt for stor; den skal vi bygge bro over.
Synes statsministeren, at det er lykkedes i tænkepausen?
»Mener statsministeren, at afstanden mellem befolkningen og eliten er blevet mindsket i den såkaldte tænkepause?«
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-24:
Er ministeren så enig i, at der virkelig ikke bare er et hul, men en åben ladeport i den østaftale, som et meget bredt flertal i Folketinget har valgt at lave som en overgangsordning for, at vi kunne få de nye østlande med ind, og så de kunne komme herop og arbejde på løn- og arbejdsvilkår, der var lig med de danske?
For hvis man bare kan påstå, at det er udstationering, kan man jo gøre det i alle mulige sammenhænge.
Politiet vil ikke gøre noget ved det, Udlændingeservice vil ikke gøre noget ved det, ingen myndigheder vil gøre noget ved det.
Man kan bare påstå det, og så kører man dem hjem igen, og så er der ingen sag.
Jeg vil påstå, at man så kan gøre det i alle tilfælde, hvor folk kommer herop.
Hvorfor skulle man det?
Det skriger simpelt hen til himlen.
Jeg vil da spørge: Kan sådan en vurdering påklages noget som helst sted, altså det forhold, at Udlændingeservice eventuelt har skønnet forkert?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-24:
De papirer, som hr. Rune Lund efterlyser, er for lang, lang tid siden sendt til Europaudvalget, og hr. Rune Lund kan blot læse de papirer, der blev sendt til Europaudvalget i forbindelse med EUtopmødet i juni 2006, for det var der, vi traf beslutningen om, at Kommissionen skal tage hensyn til bemærkningerne fra de nationale parlamenter.
Så det er for længst sendt.
Jeg må sige, at hvis der er nogen, der er ude af trit med befolkningen, så er det hr. Rune Lund.
Virkeligheden er, at ikke alene et meget bredt flertal her i Folketinget, men også et stort flertal i den danske befolkning støtter dansk EU-medlemskab.
Den seneste undersøgelse viser, at tre fjerdedele af danskerne mener, at de har nytte af EU-medlemskabet.
Så hvis der er nogen, der ude af trit med den brede befolkning, så er det Enhedslisten.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2007-01-24:
Det sidste, som statsministeren sagde, kan vi jo få afprøvet ved en folkeafstemning.
Hvis det virkelig er sådan, at jeg og Enhedslisten er fuldstændig ude af trit med befolkningen, så lad os da afgøre det ved en folkeafstemning.
Det kan man sige er o.k.
Det er svært at stemme om noget, der er dødt.
Men der er jo kraftige forhandlinger i gang om, hvad der skal komme i stedet for, og der har statsministeren jo bl.a. været ude med ideer om en minitraktat, som vil bevare adskillige dele af den EU-forfatning, som Frankrig og Holland stemte nej til, og som nu er død.
Så hvis statsministeren virkelig mener, at jeg og Enhedslisten er ude af trit med befolkningen, kan vi jo afprøve det ved en folkeafstemning.
Så skal vi ikke sende den nye traktat til folkeafstemning og så se, hvad folket mener om den sag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-24:
Jeg vil gøre hr. Rune Lund opmærksom på, at jeg ikke på noget tidspunkt har udtalt mig om, hvordan en ny traktat skal se ud.
Jeg har slet ikke taget stilling til det på nuværende tidspunkt, for jeg synes, det er lidt for tidligt at tage stilling til det.
Det eneste, jeg har sagt, er, at så længe man ikke ved, hvad der kommer ud af de forhandlinger, der skal være i EU om en ny traktat, er det også for tidligt at træffe beslutning om, hvorvidt der skal holdes en folkeafstemning.
Det er såmænd alt, hvad jeg har sagt, og det er egentlig utroligt, at det skulle kunne give anledning til sådan en opstandelse.
Det er dog meget naturligt, at man venter med at se, hvad der er at tage stilling til, før man træffer beslutning om, hvordan man vil tage stilling til det.