runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Nej, jeg kan ikke på nogen som helst måde anerkende, at den socialt er pilskæv, hvilket hr. Jesper Petersen ynder at sige om reformen.
Lad mig gøre opmærksom på, at Skattekommissionen, som har nogle af de mest kompetente og dygtige skattefolk overhovedet i det her land og for bordenden har haft den tidligere socialdemokratiske skatteminister Carsten Koch, har leveret et oplæg, som man synes var retfærdigt og fordelingsmæssigt korrekt.
Det har vi forbedret væsentligt, sådan at også de, der tjener mindst, bliver mere tilgodeset.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Jeg synes, den konservative skatteordfører er alt for beskeden.
Når man har et godt vælgergrundlag i Danmark, et champagnesegment, at gøre tilfreds med sådan en reform som den, man har fået lavet, og gerne skal sikre sit genvalg, så synes jeg, at ordvalget er alt for beskedent, når hr. Mike Legarth mod slutningen af sit indlæg siger, at vi her laver en skattereform, der også belønner dem og dem, og så blev der nævnt nogle folk med relativt gode lønninger, kunne jeg høre i opremsningen.
Men hvorfor sige »også«, når det egentlig skulle være »især«?
Gevinsterne er jo så skævt fordelt, at de velstillede, som hr. Mike Legarth taler om, virkelig er dem, der kommer til at score kassen, mens andre, herunder nogle lejere, får håndører eller ingenting.
Jeg vil gerne bede hr. Mike Legarth om at bekræfte, at der i de fordelingsvirkninger, der er lavet beregninger for, ikke er taget højde for den stigning i huslejen, som lejerne kommer til at opleve på grund af de her lovforslag.
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Tak, hr. formand.
Med de to lovforslag skaffer vi en del af finansieringen til den skattereform, som vi er så tilfredse med at vi kan gennemføre i de her dage.
Det handler først og fremmest om en harmonisering.
Formålet er at sikre en mere enkel og ens beskatning af udbytte- og aktieavancer.
Der indføres lagerbeskatning af selskabers obligationer og visse porteføljeaktier.
Og når man anvender realisationsprincippet, vil tab være kildeartsbegrænsede, således at de kun kan fradrages i skattepligtige gevinster på tilsvarende aktier.
Så er der nogle andre elementer fra aftalen, der også har stor betydning, nemlig en afskaffelse af adgangen til fradrag for advokat- og revisoromkostninger, en udfasning af fradragsretten ved køb af udenlandske aktier; genanbringelsesreglerne for fast ejendom strammes; tonnageskattesatserne engangsforhøjes med 15 pct.
Og så er der nogle ændringer af momsloven.
De vigtigste er ophævelse af momsfritagelsen for levering af fast ejendom, altså grunde; ophævelse af momsfritagelsen for rejsebureauvirksomhed og turistkontorers oplysningsvirksomhed; og ophævelse af momsfritagelsen for administrationen af fast ejendom.
De her elementer gør jo, at vi kan gennemføre den skattereform, jeg talte om.
Og vinderne af skattereformen er det danske samfund.
Jeg vil faktisk gerne ønske tillykke.
Det er lykkedes at sænke skatten på den sidst tjente krone med 7½ procentpoint på en gang.
Der er tale om massive skattenedsættelser, og der er rent faktisk tale om den største sænkning af den højeste marginalskat nogen sinde, og det er jeg selvsagt meget tilfreds med.
Det gør altså ikke noget, at vi belønner folk i det her land for at yde en ekstra indsats.
Med den her reform sænker vi skatten for almindelige hårdtarbejdende mennesker, og vi fritager ca. 350.000 mennesker for at betale topskat.
Og så kan jeg sige det ligeud: Jeg ligger ikke søvnløs, fordi vi med den her skattereform også belønner hårdtarbejdende læger, initiativrige virksomhedsledere og succesfulde, hårdtarbejdende iværksættere.
Jeg er glad for at leve i et samfund, hvor vi belønner folk for at yde en ekstra indsats.
Til sidst vil jeg bare slå fast, at den her skattereform skaber tryghed om privatøkonomien, den kickstarter samfundsøkonomien, og den drejer Danmark i en grøn og bæredygtig retning.
Anders Samuelsen (LA), 2009-04-30:
Det der svar var så sort snak, at jeg simpelt hen opgav at følge med i det.
Altså, sagen er den, at hvis man f.eks. har aktier for 1 mio. kr. og de er faldet til 200.000 kr., så opgøres de nu pr. 31. december 2009 til en værdi
af 200.000. kr.
Hvis de så til næste år er steget til 400.000 kr. - man er begyndt at vinde lidt tilbage af de 800.000 kr., man har tabt -
får man at vide, at man skal beskattes af stigningen fra 200.000 kr. til 400.000 kr.
Det er penge, man aldrig har haft i hænderne.
Man er i gang med at prøve at genvinde noget af det, man har tabt, og det synes Dansk Folkepartis ordfører er retfærdigt.
Det er derfor, jeg spørger.
Jeg fornemmede helt klart - trods alt - at Dansk Folkepartis ordfører ikke ville synes, at det var rart for hans egen privatøkonomi at blive sat i skat af noget, han aldrig nogen sinde har haft i hænderne.
Hvorfor er det så rimeligt over for andre, at de kan blive udsat for den her form for skat - det er jo statsligt tyveri, understøttet af Dansk Folkeparti?
Jeg vil gerne have en begrundelse for, hvorfor det er retfærdigt at sætte folk i skat af noget, de ikke har tjent.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
Nu synes jeg, at jeg får stillet et spørgsmål, hvor spørgeren glemmer at fortælle, hvad der ville ske i den omvendte situation.
Der ville skatteyderen jo, hvis han havde haft et tab, få et fradrag.
Så det synes jeg er ganske rimeligt, nemlig at man beskattes af en indtægt og man får fradrag for et tab.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Da vi fik statsministerens tiltrædelsesredegørelse, sagde Dansk Folkepartis leder, fru Pia Kjærsgaard, at ingen vil tabe på den her skattereform.
I sidste uge var der onsdagsspørgsmål, og der sagde skatteministeren, at der er mange, der vil tabe på skattereformen.
Han nævnte oven i købet forskellige eksempler på folk, som ville tabe på den her skattereform.
Det leder mig så frem til spørgsmålet til Dansk Folkepartis skatteordfører: Hvem har så ret?
Er det fru Pia Kjærsgaard, Dansk Folkepartis leder, eller er det skatteministeren, der har ret?
Er der nogen, der taber på skattereformen, eller er der ikke nogen, der taber på skattereformen?
Er det så noget, ordføreren tror, eller er det et løfte, som bliver afgivet fra Folketingets talerstol i dag på vegne af Dansk Folkeparti, at hvis der findes nogen, som taber på skattereformen, vil skattereformen blive ændret, så der ikke længere er nogen, der taber på den?
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
Det er et trosspørgsmål.
Der kan sikkert beskrives en fuldstændig ekstrem situation, hvor en person uden indtægter overhovedet ikke får nogen skattelettelser, men til gengæld har en formue, som han har investeret i et meget stort hus med udendørs opvarmet swimmingpool.
Han vil sikkert opleve en stigning i de grønne afgifter, som overstiger hans grønne check.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Det er en reform, der giver øget ulighed i Danmark og understøtter den udvikling med stigende fattigdom, som vi har været vidne til siden 2001, hvor regeringen kom til.
Helt bortset fra at der først og fremmest er provenu til at finansiere den skæve skattereform, er der positive elementer i L 202, som jeg vil tage fat på først.
Men SF vil som altid under udvalgsbehandlingen undersøge, om der er huller i lovforslaget med hensyn til de her komplicerede aktieforhold.
Jeg er blevet orienteret om, at der muligvis fortsat er huller i lovgivningen angående beskatning af porteføljeaktier i selskaber, og det vil jeg så foreløbig spørge ind til under udvalgsbehandlingen.
Der cirkulerer allerede nu i rådgiverkredse forskellige modeller, som, så vidt jeg er orienteret, skaber kunstige tab og dermed mindre skattebetaling.
De huller vil vi selvfølgelig gerne under udvalgsbehandlingen prøve at få dæmmet op for; det går jeg ud fra at alle sådan set er interesserede i, hvis der er utilsigtede huller i lovgivningen.
Her er faktisk et eksempel på en skatteudgift, man lader ophøre for at anvende provenuet til noget andet.
Det ligger meget godt i tråd med en diskussion, vi tidligere har haft i Skatteudvalget, om skatteudgifter og overvågningen af dem.
Det er faktisk tilfældet, at de nogle gange kan ophøre og provenuet anvendes mere fornuftigt, og det er så også det, regeringen vælger at gøre her.
En enkelt ting, jeg gerne vil tage fat i, handler om lejerne.
Skatteministeren har selv medgivet, at det kommer til at betyde en stigning i huslejen for 256.000 lejere.
Det er et tab, der ikke er regnet med i fordelingsvirkningerne af skattereformen.
Her tager man altså penge fra lejerne, som typisk har små indkomster og middelindkomster, og bruger dem til de skattelettelser, der er så skævt fordelt, og som øger uligheden i Danmark helt i tråd med regeringens politik.
Så det skulle være mine bemærkninger til de her to lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
Umiddelbart vil jeg hælde mest til fru Pia Kjærsgaard; det vil jeg nok sige.
Jeg går ud fra, at hr. Samuelsen refererer til nogenlunde den samme sag, som han for et par timer siden præsenterede hr. Torsten Schack Pedersen for.
Og der redegjorde hr. Torsten Schack Pedersen også for, at der faktisk er en stor rimelighed i de regler, som hr. Anders Samuelsen refererer til.
Jeg går ud fra, at vi taler om, at man for visse aktietyper er skattefri af indtægten, hvis man har dem i mere end 3 år, og man får så heller ikke noget fradrag for tabet.
Så man kunne lige så godt have fået en stigning ud af det.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Er det ikke rigtigt, at de to lovforslag, som vi behandler her i Folketingssalen nu, nemlig L 202 og L 203, isoleret set hæver skatterne?
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Det er et fuldstændig irrelevant spørgsmål.
Skattereformen er én samlet pakke, og vi har jo hele tiden sagt, hvilket vil være den mest forståelige måde over for befolkningen, der følger med på tv, i radio, på nettet osv., at der skal være en sammenhængskraft i det.
Men Socialdemokraterne har jo selv ønsket at splitte sagsbehandlingen op over flere dage, sådan at man piller enkeltelementer ud af det.
Det, man skal se på, er selvfølgelig helheden.
Det er klart, at når man betaler en skattenedsættelse og man finder finansieringselementer til at betale for det, så skal det jo komme et eller andet sted fra.
Det har vi to eksempler på med de to lovforslag her i dag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Jeg er lidt bekymret over, at der vedholdende bliver brugt forkerte tal.
De tal, som SF's ordfører refererer til, betyder, hvis jeg ikke husker helt galt, ud fra den fremstilling, som jeg har set på, at den almene sektor skulle betale 10 mio. kr. mere, end det her forslag samlet set drejer sig om.
Så det er en gentagelse af forkerte tal.
For en enlig pensionist uden supplerende indkomst i en lejebolig betyder skattereformen en fremgang i rådighedsbeløbet på 1.790 kr., og for et pensionistægtepar, hvor den ene modtager ATP, og som bor i lejebolig, giver det en fremgang på 3.000 kr.
Jeg har altså svært ved at se, hvordan en indkomstfremgang til danske lejere skal opfattes som en klapjagt på danske lejere.
Det er simpelt hen at tale mod bedre vidende.
Kristian Jensen (V), 2009-04-30:
Der er fuld finansiering af regeringens skattereform.
Finansieringen er nøje gennemført efter den 2015-plan, som er rammen om den ansvarlige økonomiske politik, som regeringen har ført.
Det er sådan, at man beregningsteknisk både i 2010-planen, som vi overtog fra den tidligere regering, og i 2015-planen, som regeringen fremlagde i august 2007, har indlagt nogle forudsætninger, herunder den forudsætning, at man har videreført en automatisk opregulering af en række afgifter efter 2015.
Lovforslaget her er sådan set bare et spørgsmål om, at vi kigger på, hvad det er for nogle beregningstekniske forudsætninger, der ligger hos Finansministeriet.
Og der er ændringerne sådan indrettet, at vi bruger hver en krone, der bliver hentet ind ud over 2015-planen, på at sikre, at arbejdsindkomstskatten bliver sat ned.
Jeg må bare lige nævne, at jeg efter vores debat i går er blevet opmærksom på, at der er en trykfejl i lovforslag nr. L 195 gående på underfinansiering, eller hvad man skal kalde det - den manglende finansiering – i de år, der hedder 2013, 2014, 2015 og 2019.
Der skal på den nederste linje i spørgsmålet om en underfinansiering ikke være et minustegn.
Jeg har desværre ikke den aktuelle side med, den kan jeg vende tilbage med, hvis jeg får mulighed for det om lidt – undskyld, der er altså på s. 19 en fortryksfejl i den nederste linje i den tabel, der er dér.
Der er allerede fra år 2013 et positivt bidrag, og dermed begynder vi så at sige at betale af på den underfinansiering, der er i de første år.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-30:
Tak for svaret vedrørende den særlige udligningsafgift for pensionister.
Jeg vil så gøre den samme bemærkning, som jeg gjorde i går.
Regeringen siger, at dette er fuldt finansieret.
Der mangler faktisk noget i den fulde finansiering.
Efter mine beregninger mangler der i hvert fald 3 mia. kr. i slutfasen i 2019.
Men i mellemtiden er den jo altså stærkt underfinansieret, især de første 3 år er den meget stærkt underfinansieret.
Det er bare for at gøre det klart for lyttere og seere, at sådan forholder det sig faktisk.
Så er der et interessant spørgsmål om skatteloftet.
Ministeren siger: Jamen det har hele tiden været sådan, at vi kunne lægge afgifter på, hvis vi nedsatte skatten på arbejde.
Når det drejer sig om energiafgifterne, som jo er den største post overhovedet i hele denne skattepakke, vi behandler, vil det give 18 mia. kr. om året.
Som det fremgår af materialet vil de 3-4 mia. kr. af disse 18 mia. kr. blive brugt til at finansiere skattereformen for, mens de 14 mia. kr. går ned i statskassen.
Så må jeg spørge ministeren: Hvordan svarer det til ministerens fremstilling af skattestoppet?
Anders Samuelsen (LA), 2009-04-30:
Og et af de elementer, som jeg forsøgte at rejse i debatten i dag, og som også i dag er rejst i bl.a. Børsen på side 22, er, at man med den her skattereform har en overgangsregel, som er tilpasset det forhold, at regeringen indfører lagermetoden.
Og jeg må sige: Man tror næsten ikke sine egne øjne, når man ser det og sætter sig ind i virkningen af den her overgangsregel.
Reglen foreskriver, at virksomheder fra 2010 skal anvende anskaffelsesværdi for børsnoterede aktier ud fra kursen pr. 31. december 2009.
Det medfører, at landets virksomheder kommer til at betale aktieavanceskat i en enorm størrelsesorden af avancer, som aldrig er opnået.
Og det skyldes selvfølgelig, at aktiekurserne i dag - og sikkert også til nytår - er langt lavere end de faktiske anskaffelseskurser.
Hvornår har man hørt om en borgerlig regering, som ønsker at beskatte avancer, der aldrig er opnået?
Det er simpelt hen noget af det groveste, man overhovedet kan forestille sig, og det er langt værre end at beskatte med tilbagevirkende kraft.
Her er tale om beskatning af en avance, som ikke er opnået, og som altså er en rent fiktiv beskatning af landets virksomheder.
Jeg ved ikke, i hvilket andet land man kan forestille sig en sådan løsning.
Og så er det faktisk endda ret enkelt at løse det her.
Jeg vil godt spørge skatteministeren, om han ikke kunne overveje en løsning som den, jeg nu skitserer, for det her er faktisk løst før, nemlig med overgangsløsningen for privates beskatning af aktier i maj 1993.
Det var ganske vist en anden regering, men det skulle ikke være umuligt for den nuværende regering at sætte sig ind i den løsning og overføre den situation på selskabernes situation nu.
Også dengang i 1993 skulle en 3-års-regel med skattefrihed for avancer erstattes af skattepligt.
Man kan i dagspressen i dag læse, at Venstres ordfører siger, at man har fundet løsningen, og man har oven i købet valgt at kalde den det, som jeg tror Venstres ordfører kaldte den, nemlig en clean cut-løsning.
Jeg vil klart betegne det her som en uppercut-løsning.
Der er ingen danskere, som vil finde sig i at få et brev fra skattevæsenet og få at vide, at man fiktivt har forhøjet deres indkomst fra 200.000 kr. til 400.000 kr., og at de så skal beskattes af det.
De bliver beskattet af noget, de ikke har tjent, en gevinst, de ikke har haft.
Og det konkrete eksempel, som jeg også gav til skatteministeren i går aftes, er, at man har købt aktier i et holdingselskab og investeret for 1 mio. kr., nu er værdien så faldet til 200.000 kr., og hvis værdien så næste år stiger og kommer op på 400.000 kr. og noget er genvundet, skal man beskattes af den værdistigning, der er fra 200.000 kr. til 400.000 kr., på trods af at man er langt, langt fra det beløb, som man oprindelig brugte og investerede.
Det er simpelt hen ikke fair.
Jeg vil gerne have, at skatteministeren kommer herop og begrunder, hvorfor det her er retfærdighed - i en liberal tankegang, i en borgerlig tankegang, i en dansk tankegang.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-30:
De to lovforslag, vi her behandler, L 202 og L 203, er jo for en stor dels vedkommende teknisk kompliceret lovgivning.
Ikke mindst må jeg erkende for min egen del, at jeg finder aktieavance- og aktiebeskatningsafsnittene teknisk vanskelige.
Jeg forventer en lang række både skriftlige henvendelser og deputationer under udvalgsarbejdet.
Jeg vil især berøre et punkt vedrørende lagerbeskatning.
Der var jo meget stærk kritik af det oprindelige forslag fra regeringen vedrørende lagerbeskatning af unoterede aktier.
Der var en stor debat, hvor det ikke mindst blev gjort gældende, at med denne lagerbeskatning af unoterede aktier ville man lægge gift for nystartede virksomheder og hæmme dem voldsomt i deres vækst.
Det er der rettet op på i forslaget.
Der kan nu anvendes realisationsprincippet for unoterede aktier.
Men det forekommer mig, at der eksisterer et særligt problem i forhold til investeringsforeninger, og den løsning, der er fundet i lovforslaget her, ser ikke ud til at være tilfredsstillende.
Det ser ud til, at ikkeudloddende investeringsforeninger ganske vist ikke skal udlodde udbytter, men alligevel skal opgøre dem, og derved opstår der skattemæssige problemer og problemer, i forhold til hvad udenlandske investeringsforeninger kan.
Jeg nævner dette spørgsmål her for at forberede ministeren på, at det vil blive uddybet og rejst under udvalgsbehandlingen, for at vi kan sikre os, at der bliver set nøje på vilkårene for disse investeringsforeninger, som jo har mange kunder, om jeg så må sige, vel omkring en halv million private investorer, der føler, at de bedst varetager deres interesser ved at investere i investeringsforeninger.
Så vil jeg stille ministeren et spørgsmål, som jeg ikke har kunnet finde en anledning til at stille før nu, og her hører det heller ikke hjemme.
Men det hørte heller ikke rigtig hjemme i går.
Det drejer sig om den særlige udligningsskat for velstående pensionister.
Det er jo et finansieringsbidrag på 80-90 mio. kr. sådan i første omgang, og det er stillet i udsigt i aftalen, at man vil finde en formel mellem V, K og O for at udmønte dette forslag.
Men vi har jo altså ikke set det, og derfor er jeg interesseret i at vide, om det fortsat er meningen, at det skal komme her før sommerferien.
Skal vi regne med at gøre det færdigt, så haster det unægtelig med at fremsætte det.
Eller er det noget, der kommer senere - efter sommerferien?
Det har heller ikke noget at gøre med de følgende, vi behandler, og derfor vælger jeg altså dette lovforslag til at rejse spørgsmålet.
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Hver eneste ændring og hvert eneste komma, punktum og ord i de lovforslag, der er fremsat, er udfærdiget i tråd med det, vi har sagt hele tiden: Skattestoppet gjaldt før, det gjaldt under, og så var der det vindue, og det kommer til at gælde efterfølgende.
Det, der er vigtigt for befolkningen at vide, er: Kan man have tiltro til, at den her regering med støtteparti - og tak for det til Dansk Folkeparti - holder skattestoppet, sådan som vi har defineret det?
Ja, det kan man være et hundrede procent sikker på.
Så synes jeg, at det her jo egentlig er et tydeligt tegn på, at oppositionen ikke har noget som helst selv at levere, og så forsøger man at skabe sådan en manipulerende dagsordenen om et skattestop og nogle lejeres situation - for at forsøge at fjerne fokus fra, at man ikke selv har et svar på, hvordan man vil bygge skattesystemet op.
Det håber jeg bliver lanceret og leveret hurtigst muligt og gerne inden afslutningsdebatten i den her folketingssamling.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Jeg troede sådan set bare, at den konservative folketingsgruppe havde tiltrådt regeringsgrundlaget, inden man gik ind i regeringen.
Og i regeringsgrundlaget fra 2001, 2005 og 2007 er skattestoppet jo fastlagt.
Derfor troede jeg også, at den konservative ordfører sådan set ville stå ved det, men det forstår jeg så at han nu er på vild faneflugt fra.
Så vil jeg godt sige, at jeg synes, det er et rent vælgerbedrag at sige, at vi har et skattestop, og så lige pludselig, når man af en eller anden grund får lyst til det, siger man: Hov, nu åbner vi et vindue, og så gælder det ikke mere.
Det er jo præcis det, der er bekymringen i forbindelse med det skattestop, som Venstre og Det Konservative Folkeparti har baseret sig på i deres regeringsgrundlag: at lige pludselig definerer man selv, hvornår det gælder, og hvornår det ikke gælder.
Det er deri, vælgerbedraget består.
Jeg vil godt spørge om en anden ting.
Jeg ved jo godt, at der er undtagelser fra skattestoppet, og det står også i regeringsgrundlaget især hvis det er nye afgifter, der er pålagt som følge af beslutninger i EU.
Jeg vil så bare gerne spørge Det Konservative Folkepartis ordfører: Hvor mange af de beslutninger i L 202 om aktieavancebeskatningsloven, der her gennemføres, er pålagt af EU?
Hvor mange af dem?
Har man en rigtig, rigtig god undskyldning for ikke at lade dem være omfattet af skattestoppet?
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Nej, det er det ikke.
Det er et ærligt og et enkelt svar.
Skattestoppet gjaldt før.
Så blev der lavet et vindue under, og nu er der vedtaget en ny skattereform og et nyt regulativ, og nu gælder skattestoppet fremadrettet.
Så synes jeg i øvrigt, det er underligt, at man kan blive ved med at bruge så meget tid på at snakke om et så lillebitte element - i øvrigt fra et andet parti i sine spørgsmål til den konservative skatteordfører.
Det er mig ubegribeligt.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-30:
Jeg må selvfølgelig respektere, at ordføreren ikke vil svare på spørgsmålet.
Det kan selvfølgelig også opfattes som ubehageligt, når man som konservativ ordfører skal stå på talerstolen og lægge rygstykker til adskillige skatteforhøjelser.
Det lægger sig jo op ad det spørgsmål, som er det næste
: De her to lovforslag, vi behandler i dag, er de i overensstemmelse med skattestoppet, som det blev formuleret, da regeringen trådte til, og som statsministeren sagde, nemlig at det står før, under og efter den proces, vi har været igennem, folketingsvalg osv.?
Er de i overensstemmelse med skattestoppet?
Mike Legarth (KF), 2009-04-30:
Jeg mener fuldt ud, at vi følger principperne for skattestoppet, så det er der ikke noget problem i.
De to lovforslag, vi har her i dag - det mener jeg også jeg tydeligt tilkendegav før - er to af de lovforslag, der er med til at finansiere de markante skattelettelser.
Der er også nogle skattefinansieringselementer, der rammer dem, der tjener mest i vores samfund, og det er dermed et direkte modargument mod hr. Nick Hækkerup og oppositionens påstand om, at det er en rødvinsreform.
For her er det jo netop dem, der tjener lidt mere end gennemsnittet, der typisk vil være med til at betale mere, end de gør i dag.
Det er den sociale side, vi her peger på.
Det er erhvervslivet, og det er dem, der på kapitalindkomst har tjent mere end gennemsnittet, som er med til at finansiere, at mellemskatten fjernes, og at topskattegrænsen hæves.
Thomas Jensen (S), 2009-04-30:
Nu, hvor den konservative ordfører nævner rækken af folk, der er med til at finansiere det her, er jeg jo glad for, at den konservative ordfører tidligere også har erkendt, at landets lejere er med til at finansiere den her skattereform.
Derfor vil jeg spørge den konservative ordfører, nu, når han er medlem af regeringspartiet Det Konservative Folkeparti, om den konservative ordfører bakker op om tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussens garanti til landets lejere forud for valget i 2007.