runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2015-01-23:
Jeg vil godt anføre en enkelt bemærkning til ordførerens tale, for der var et udtryk, som overhovedet ikke optræder i forslaget, men som jeg forventer vil blive brugt i den igangværende debat, nemlig intelligent grænsekontrol.
Det står der ikke noget om i forslaget.
Der står intelligent kontrol af grænseområderne, men der står ikke intelligent grænsekontrol.
Vi vil gerne have en intelligent grænsekontrol, det har vi sagt hele tiden, men det er bare ikke det, der er tale om her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-01-23:
Det var vist mest en kommentar.
Det, som Dansk Folkeparti sidst indførte, var jo heller ikke en grænsekontrol, selv om man talte rigtig meget om det, det var en toldkontrol.
Her kan man indrette sin – hvad kan man kalde det – grænsekontrol der, hvor man har en forventning om at de kriminelle befinder sig, så man går målrettet efter dem.
Jeg kan kun opfordre til, at Dansk Folkepartis ordfører kommer på sådan et besøg hos Syd- og Sønderjyllands Politi, for de kan faktisk fortælle om ret markante resultater med lige præcis den her type.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-23:
Ja, så er freden forbi – i hvert fald glæden.
Nej, jeg glæder mig faktisk over om ikke andet så fru Pernille Skippers tale, når jeg nu ikke kan glæde mig over lovforslaget.
Det er selvfølgelig fint, at der er forskellige former for alvorlige forbrydelser, som man gerne vil gøre noget for bedre at kunne opklare.
Det har vi sådan set ikke noget imod i Liberal Alliance.
Men vi har noget imod, at justitsministeren kommer til Folketinget med sådan en gang makværk, som det her lovforslag i virkeligheden er.
Sjældent har jeg dog set mage.
Det er jo et fuldstændig ugennemarbejdet lovforslag, som Folketinget bliver præsenteret for, og hvis der var nogen form for rimelighed til, så sagde Folketinget til justitsministeren, at hun måtte gå hjem og lave arbejdet færdigt.
Sagen er den, at både hvad angår oplysninger om flypassagerer og spørgsmålet om scanning af nummerplader, har man ikke præcist afgrænset, hvad man vil, med hensyn til hvilke oplysninger der skal bruges på hvilken måde og i hvilket omfang.
Det er Datatilsynet kritisk over for, og det er jo bagvendt, at Datatilsynet skal involveres, efter Folketinget har behandlet det, i stedet for at vi kunne få nogle klare svar på, hvordan Datatilsynet forholder sig til de her ting.
Det er spørgsmålet om retssikkerhed, det er spørgsmålet om ret til privatliv, og det er spørgsmålet om ret til ikke at blive overvåget.
Jeg synes også, det er bemærkelsesværdigt, at den socialdemokratiske ordfører, når jeg spørger ind til de her problematikker, siger: Jo, jo, men det er jo, fordi det er et alvorligt problem.
Det betyder på almindelig dansk, at jo mere alvorligt problemet er, jo mindre alvorligt skal vi tage spørgsmålet om retssikkerhed.
Det er jo den fuldstændig omvendte verden og en fuldstændig bagvendt argumentation.
Jeg synes, at justitsministeren burde sætte skub i arbejdet med at få konkretiseret de her ting, sætte skub på dialogen med Datatilsynet og indkalde Folketingets partier til en drøftelse, sådan at vi kan få afgrænset de her ting på en betryggende måde, sådan at vi kan bekæmpe den alvorlige kriminalitet med respekt for retssikkerhed og borgernes privatliv.
Det ville være en meget smuk gestus fra justitsministerens side, og det ville sikre, at vi får en bedre lovgivningskvalitet.
Liberal Alliance kan ikke på det foreliggende grundlag stemme for lovforslaget, men jeg vil bestemt ikke afvise, at vi, hvis justitsministeren vil være med til at igangsætte en sådan proces, som jeg lige har redegjort for, vil kunne ende med at stemme for et lovforslag.
Men det kræver altså, at man får grundigheden, kvaliteten og processen i orden.
Vi vil stille os på borgernes side, og så længe, det har den karakter, som det har nu, vil vi være modstandere af forslaget.
Mike Legarth (KF), 2015-01-23:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti er enige i, at der skal gøres mere for at forhindre ulovlig indvandring og indrejse.
Vi er også enige i, at det er en god idé at benytte nye teknologiske løsninger og muligheder til at hjælpe politiet.
Men vi vil bare som en sidebemærkning notere og gøre opmærksom på, at vi ikke tror, at man løser ret meget ved at sætte passcannere op ved grænsen.
Det er en anelse naivt at tro, at kriminelle, der er udvist, stiller sig op i kø og sætter deres eget pas foran sådan en scanner.
Så det er ikke nok, der skal mere til, og der skal være mere intelligent grænsekontrol.
Så nytter det ikke meget at give politiet flere muligheder, hvis der ikke kommer flere politifolk til at udføre opgaverne.
Så hvis der ikke samtidig tilføres politiet flere ressourcer, vil den nye teknologi blive brugt meget mindre, og når det sker, vil det være på bekostning af andre opgaver, som så nedprioriteres.
Derfor skal tingene gå hånd i hånd: nye metoder, intelligent kontrol, men det kræver flere politifolk og flere ressourcer.
Politiet har jo i forvejen rigeligt at se til, og der burde i det hele taget helt generelt tilføres politiet flere penge, så der kan komme flere politifolk på gader og stræder, der kan være med til at forhindre, at udviste eksempelvis kan rejse ind.
Det var der jo et tv-program om i går, der på værste vis demonstrerede, at det foregår let.
Men vi skal også være opmærksomme på, at vi er et land, der er omgivet af vand, så der er mange måder at komme ind i landet på.
Vi har tidligere foreslået, at overtrædelse af indrejseforbud skal straffes meget hårdere.
Vi synes, det skal give 1 års fængsel, og det vil vi egentlig opfordre til at regeringen gør noget ved i en fart.
Man kan på ingen måde være i tvivl om, at man overtræder et indrejseforbud, og i alt for mange tilfælde overtrædes indrejseforbuddet jo for at komme til Danmark, ind i Danmark, for at foretage ny kriminalitet.
Det er derfor, vi mener, at en overtrædelse af et indrejseforbud skal straffes med minimum 1 års ubetinget fængsel.
Under udvalgsbehandlingen vil vi også bruge en del tid på at evaluere det nye automatiske nummerpladegodkendelsessystem.
Vi mener ikke, at forslaget kan gå direkte til tredje behandling, før Datatilsynet har behandlet politiets notat om brugen af automatisk nummerpladegenkendelse.
Årsagen til vores forbehold er jo, at vi vil være helt sikre på, hvad systemet bruges til, hvordan det bliver brugt, hvad data kan bruges til, og hvor længe data gemmes, og i det hele taget være sikre på, at det ikke kan eller skal bruges til masseovervågning.
Så det er altså med et vist forbehold, at vi på den ene side siger ja til en mere intelligent grænsekontrol, flere ressourcer, nye teknologier, men der er altså nogle ting, der skal være opfyldt, inden vi kan afgive støtte til lovforslaget.
Christian Langballe (DF), 2015-01-23:
Altså, vi har jo ikke sagt, at man ikke kan lave teknologiske løsninger i form af passcannere og nummerpladescannere.
Glimrende.
Det eneste, vi bare påpeger, er, at forslaget jo selv bærer præg af, at det eneste, man ikke må kalde det, er grænsekontrol, fordi grænsekontrol i forhold til den her Schengenutopi er et fyord.
Det må ikke nævnes.
Vi siger bare det enkle, at det mest intelligente sted at foretage grænsekontrol er ved grænsen.
Det er sådan set bare det, vi påpeger.
Jeg mener sådan set rent principielt, at politikerne i stedet for at smyge sig udenom burde gøre op med den her utopi og så virkelig sætte ind på at få lavet en effektiv grænsekontrol.
Selvfølgelig er der alle mulige andre ting, man kan gøre, selvfølgelig, klart.
Men det, at man ikke må kalde det en grænsekontrol, og det, at der faktisk ikke må være nogen fysisk ved grænsen, som holder øje med, hvem der kommer ind, og hvem der går ud, forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg synes, det er ganske elementært, at er der sådan en kontrol, så vil det selvfølgelig gøre det bedre.
Vi kan ikke lave et fintmasket net, der kan beskytte grænserne fuldstændig.
Det forestiller vi os heller ikke i vores parti.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-23:
Derfor bør man jo også støtte det her, for hele hensigten med det her er jo at få en øget kontrol med, hvad der sker ved vores grænseovergange.
Den person, der måtte støtte Islamisk Stat, og som rejser via Istanbul gennem Europa, ville jeg da gerne finde ved den danske grænse, hvis han krydser den.
Det er lige præcis det, det handler om.
Det er at få en bedre kontrol med, hvad der sker ved vores grænseovergange, men gøre det på den mest intelligente måde.
Det er sådan set det, der er hele formålet.
Trine Bramsen (S), 2015-01-23:
Vi Socialdemokrater har fuld tillid til, at justitsministeren vil varetage det ansvar, vi giver her i dag, med respekt for, at der selvfølgelig skal være den fornødne balance.
Og så må jeg sige, at det jo ikke er sådan, at vi vedtager det her i dag, og så har Folketinget ikke et ord at skulle have sagt.
Nej, vi har jo altid en mulighed for at gå ind og se ministeren efter.
Det er vores forpligtelse som Folketing.
Uffe Elbæk (UFG), 2015-01-23:
Jeg er selvfølgelig glad for, at ordføreren anerkender, at vi har en udfordring i forhold til dialogen med og tilliden til borgerne.
Det, der undrer mig, er bare, at man så konsekvent afviser det her, som er ét ud af forhåbentlig mange gode tiltag til at styrke borgernes engagement og lyst til at gå ind i den politiske debat og politiske idéudvikling.
Folk diskuterer det, folk stiller forslag og sender dem ind.
Altså, det her forslag er jo ikke noget, der sådan er taget ned fra himlen.
Man har faktisk lignende eksempler andre steder – man ser det i Schweiz, man ser det i USA – hvor man forsøger at finde mere involverende metoder til at høre, hvad pokker folk overhovedet mener derude, og bringe de erfaringer og de diskussioner ind i repræsentative demokratiske rum som det, vi befinder os i.
Afviser man blankt, at der kan være andre måder, hvorpå den dialog kan blive mere aktiv end den metode, vi har i dag, og den model, vi har i dag?
Afviser man det fra Socialdemokratiets side?
Trine Bramsen (S), 2015-01-23:
Vi har desværre nok alle sammen mennesker i vores omgangskreds, der er blevet syge eller er kommet til skade i en sådan grad, at de ikke selv har kunnet træffe beslutninger, end ikke om, hvem der skulle træffe beslutninger på deres vegne.
Med lovforslaget her indføres en fremtidsfuldmagtsordning, som har til formål at styrke retten til selvbestemmelse og gøre det muligt under trygge former at påvirke eget liv, egne fremtidige forhold på trods af sygdom eller tab af eksempelvis mental kapacitet, og vælge, hvem der skal træffe beslutninger i fremtiden.
Med det her lovforslag vil danskerne selv kunne udpege en eller flere fremtidige repræsentanter, det, der i lovforslaget bliver kaldt for fremtidsfuldmægtige, til at varetage deres økonomiske og personlige forhold, hvis sygdom eller svækket mental funktion skulle indtræde.
Det betyder jo rigtig meget for mange mennesker, at man, mens man er ved sine fulde fem, selv kan få lov til at udpege den her person.
Vi Socialdemokrater ser med meget positive øjne på forslaget her.
Det er en markant styrkelse af befolkningens retsstilling og ikke mindst et skulderklap til de alt for mange, der lider af sygdomme, som vil betyde en mental reduktion på længere sigt.
Værd at bemærke er det også, at forslaget her har været et ønske, og det har det været længe, fra en lang række organisationer, der netop har fokus på de her målgrupper.
Venstre kom med et forslag om, at man kunne se på, om sikkerheden er stor nok.
Det vil vi på ingen måde afvise.
Med de ord skal jeg sige, at vi Socialdemokrater kan støtte forslaget her.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-01-23:
Tusind tak, formand.
Vi kan fra radikal side bakke op om dette gode forslag.
Jeg vil gøre det relativt kort.
Jeg synes, der har været nogle udmærkede pointer fra de tre foregående ordførere.
Det eneste, jeg sådan set vil sige, er jo, at lovforslaget især er en hjælp til borgere, som rammes af sygdom og ved, at de inden for et vist tidsrum ikke kan tage vare på sig selv længere.
Jeg har stor sympati for de mange danskere, der hvert år rammes af frygtelige sygdomme som f.eks. demens.
De har absolut ikke en let tid.
Hvis vi kan gøre deres sidste tid som bevidste lidt mere afklaret for både dem selv, deres pårørende og også tredjeparter som sådan, er det faktisk en rigtig, rigtig god idé.
Og jeg synes, det er rigtig godt, at fremtidsfuldmagter også kan gives til mere end blot økonomiske forhold – vi kan så diskutere, om det skal udvides endnu mere.
Men i sidste ende er der nok mange, der tænker på meget andet end lige præcis det økonomiske.
Derfor kan vi fra radikal side bakke op om dette gode lovforslag, og vi ser også frem til den fortsatte behandling i udvalget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-01-23:
Mine politiske kollegaer har allerede fortalt, hvorfor det her forslag er godt.
Vi kan i SF også støtte det.
Vi synes, det er en rigtig god idé, at man har en mulighed for at være herre i eget liv og tage nogle beslutninger på et tidspunkt, hvor man er ved sine fulde fem, om, hvordan livet skal forme sig, hvis man ikke længere er det.
Vi ser det her som et skridt i retningen af at udstyre borgerne med nogle flere muligheder – nogle muligheder for at være selvbestemmende i deres liv, også hvis det senere viser sig, at det får man sværere ved.
Så vi synes, det er et rigtig godt forslag, og vi glæder os til at se, hvordan initiativet vil blive brugt og forvaltet, og ikke mindst er det jo også en anbefaling fra Europarådet.
Så der er opbakning fra SF til det her forslag.
Pernille Skipper (EL), 2015-01-23:
Som der er flere ordførere, der har sagt her fra talerstolen, er det her et lovforslag, som indfører en mulighed for, at især demensramte kan planlægge deres fremtid og bevare noget selvbestemmelse.
Det vil formentlig også betyde, at vi kan undgå nogle værgemål og dermed lade mennesker have så meget af deres eget selv så længe som overhovedet muligt.
Det er en mulighed for at kunne bestemme over økonomiske og personlige interesser, mens man kan, men også bestemme, hvad der så skal ske, når man ikke længere er i stand til selv at tage vare på de her ting.
Der er jo netop ikke tale om her, at man fratager den retlige handleevne fra mennesker, men at man giver dem en mulighed for at få den hjælp, som de har behov for, uden helt at skulle fratages deres egne kompetencer.
Vi har jo, som man også kan læse i høringssvarene, lyttet meget til nogle af de organisationer, der har råbt op om det her længe, så vi er glade for, det sker.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-23:
Dette høje Ting, som vælgerne i største visdom har sammensat på den måde, det nu er tilfældet, bebyrder jo de samme mennesker med en lang række love og regler, skatter og afgifter, som begrænser deres muligheder og friheder i det daglige.
Men sådan må man jo leve, om ikke med egne beslutninger, så nogle gange med andres.
Her har vi for en gangs skyld et forslag, hvor der virkelig er grund til at glæde sig.
Det her er simpelt hen et af de bedste lovforslag, der er i denne folketingssamling, og jeg har glædet mig så meget til, at vi skulle behandle det, fordi man for en gangs skyld giver bedre muligheder til, at folk kan bestemme over deres eget liv.
Vi sørger simpelt hen for, at man ikke bliver overladt i andres varetægt, når man ikke længere er i stand til selv at vælge, hvem der skal administrere på vegne af en selv.
Så jeg synes egentlig, at det er et utrolig smukt forslag, som jeg også er glad for at der er så stor og bred opbakning til.
Flere partier har været inde på, at man muligvis kunne udvide området endnu mere, end der er lagt op til her, og det vil vi rigtig gerne være med til at se på fra Liberal Alliances side, så det håber jeg også at ministeren vil være åben over for, så vi kan få en reel drøftelse af og se på, om man faktisk kan give endnu mere mulighed for, at man på forhånd, så at sige, kan bestemme over sit eget liv, når man kommer i en kedelig situation senere.
Mike Legarth (KF), 2015-01-23:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter også fuldt ud det her lovforslag.
Det er et lovforslag, der passer fuldstændig til den konservative værdiramme, for vi har jo sloganet »Mennesker først«, og det kan man i høj grad sige at det her lovforslag handler om.
Så vi hylder, at regeringen fremsætter sådan et lovforslag.
Det handler jo om, at man nu selv kan udnævne den person, der skal tage hånd om ens interesser.
Hvis man selv via ulykke, sygdom eller på anden måde bliver ude af stand til at tage vare på sig selv, kan man selv bestemme, hvem det er, der skal håndtere de svære beslutninger, der skal tages, og som har indflydelse på resten af ens liv.
Det synes vi er rigtig godt – mennesker først.
Så der er fuld opbakning fra Det Konservative Folkeparti.
Liselott Blixt (DF), 2015-01-23:
Tak, og tak for ministerens tale om, hvad der sker.
Men ministeren var inde på det her med de personlige forhold.
Jeg tror, at mange får stukket blår i øjnene, hvis de tror, at man kan tage vigtige beslutninger om de personlige forhold.
Mange vil jo gerne have, at man kan tage de her vigtige forhold med genoplivning osv. op, men det er jo ikke det, der har betydning, hvilket høringssvarene også netop opridser, og hvor Danske Regioner også siger, at det vigtigste er det med at give alle rettigheder i forbindelse med fremtidsfuldmagten.
For ellers vil sundhedspersonalet faktisk blive mere forvirret, og de vil ikke være klar over, hvad det er, man kan have fuldmagt til.
Er det noget, som ministeren vil se på under den videre behandling, så vi måske, som flere af os også var inde på, kan udvide ordningen, så man netop kan tage de beslutninger, som er de sværeste her i livet?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-23:
Man kan jo sige, at der med forslaget her er lavet en meget præcis afvejning af, hvor langt vi synes man kan gå.
Om der er noget helt specifikt i forhold til det sundhedsfaglige, som jeg tror ordføreren har mere indsigt i, end jeg selv har, så må vi diskutere det undervejs i udvalgsbehandlingen. Men jeg kan i hvert fald sige så meget, som at der ikke er nogen tilfældighed i, hvorfor balancen er lagt, som den er, og dermed også rækkevidden.
Men når det gælder noget af det helt konkret sundhedsfaglige, skal jeg have lov til at vende tilbage til det, for der har ordføreren en indsigt, som jeg ikke selv har.
Trine Bramsen (S), 2015-01-23:
Kriminaliteten i Danmark går ned på langt de fleste områder.
Det er positivt.
Men kampen slutter ikke her.
Kriminelle krydser i stadig større omfang grænser.
Det er ikke alene en udvikling, vi ser i Danmark, men i hele verden.
Derfor skal vi naturligvis også indrette vores indsats over for kriminelle, så den modsvarer udviklingen.
Med forslaget her ønsker regeringen at styrke politiets kontrolmuligheder i grænseområder og lufthavne, herunder ved de indre grænser.
Det drejer sig bl.a. om tilvejebringelse af en ny retslig ramme for politiets udførelse af kontrol med udlændinge i grænseområder og lufthavne samt justering af bødeniveauet for udlændinges ulovlige ophold i Danmark.
Det betyder bl.a., at der gives grundlag for nummerplade- og passcannere, der er effektive redskaber til bekæmpelse af ulovligheder.
Den intelligente grænsekontrol giver et godt grundlag for at kode de kriminelles adfærdsmønstre og på det grundlag sætte en stopper for deres uønskede aktiviteter – det være sig i forhold til både menneskesmugling, planlægning af terror, udenlandske tyvebander og ikke mindst ulovlig indrejse.
Lovforslaget indeholder også en bemyndigelse til, at justitsministeren kan fastsætte nærmere regler om kontrollen, herunder om politiets adgang til oplysninger til brug for kontrollens udførelse, bl.a. oplysninger fra flyselskabernes bookingsystemer.
Det er vel at mærke oplysninger, som allerede optages af flyselskaberne, og som kan bidrage til politiets arbejde med forebyggelse og opklaring af kriminalitet. Som jeg startede med at sige, skal vi fra politisk hold konstant være parate til at sætte ind over for kriminelles uønskede adfærd med nye redskaber.
Det er på den baggrund, at vi i dag diskuterer det her lovforslag.
Med de ord skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater støtter forslaget her.
Christian Langballe (DF), 2015-01-23:
Tak for ordet.
Jeg har et spørgsmål, for noget, der undrer mig ved det lovforslag, vi står med her, er det ganske enkle, at man laver en masse krumspring og en masse lappeløsninger, fordi man ikke tør eller vil indføre en egentlig grænsekontrol.
Altså, der er jo for vores vedkommende ikke nogen tvivl om, at den mest intelligente kontrol er grænsekontrol.
Så jeg kan ikke forstå, hvorfor regeringen og Socialdemokratiet ikke er langt mere ambitiøse, sådan som vi er det, i forhold til simpelt hen nu at få indført den her grænsekontrol.
For alt det her er jo bare krumspring.
Den må godt være i en 20-kilometerszone; den må bare ikke være nede ved grænsen.
Det er jo sådan noget, man har fundet ud af i den her Schengenutopi: at man ikke må have grænsekontrol.
Jeg vil spørge ordføreren om det her forhold.
Altså, må jeg være så fri at sige: sludder, vrøvl og spin.
Jeg ved godt, at Socialdemokratiet og andre partier her i Folketinget – meget dygtigt i øvrigt – fik det til at handle om, at vi ville have sat sådan en rød-hvid-malet bom op nede ved grænsen.
Det har jo da aldrig nogen sinde været det, vi har tænkt os.
Det, vi har tænkt os, er bl.a. elektroniske passcannere, fint, glimrende for os, nummerpladescannere, glimrende for os.
Det er meget enkelt, at der sidder nogle intelligente toldere dernede og også holder øje med trafikken.
Men så placerer man bare de toldere et andet sted, længere oppe i landet, fordi de ikke må stå nede ved grænsen.
Det synes vi jo er absurd.
Trine Bramsen (S), 2015-01-23:
Det er da så bare lidt bemærkelsesværdigt, at Dansk Folkeparti lige nu kører en storstilet annoncekampagne, hvor der netop er rød-hvide grænsebomme og et krav om, ja, grænsebomme.
Men lad nu det ligge.
Det naturlige for os Socialdemokrater er at jagte de kriminelle, og derfor er vi optaget af, hvordan vi bedst muligt får ram på de kriminelle uden at genere ganske almindelige lovlydige borgere, der hver dag krydser grænsen i forbindelse med arbejde og lovlydige ærinder.
Og jeg synes ærlig talt, det ville klæde Dansk Folkeparti, hvis de også begyndte at fokusere på at fange de kriminelle.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-23:
I flere af høringssvarene udtrykkes der bl.a. også bekymring over, at Datatilsynet egentlig ikke er nok inde over det, hverken i forhold til nummerpladekontrollen eller passageroplysningerne, inden vi egentlig vedtager lovforslaget her i Folketinget.
Det virker ikke, som om det er noget, der har indgået i overvejelserne hos ordføreren.
Så kan man jo i hvert fald på den korte bane glæde sig over, at man bemyndiger det til en partifælle, men det kan jo hurtigt blive anderledes, hvis vælgerne vil det.
Har man ikke nogen bekymringer i den retning?
Christian Langballe (DF), 2015-01-23:
Men jeg vil så godt lige spørge om en anden ting.
Vi støtter jo faktisk forslaget; vi har faktisk tilkendegivet vores støtte til det her forslag, men en ting, der så bare undrer os, er, hvorfor der ikke følger nogle penge med.
Når nu det viser sig, at problemet er så stort og alvorligt, hvor søren er pengene så henne?
Det er jo fuldstændig udgiftsneutralt.
Man regner med, at man med de samme ressourcer kan lave en effektiv og intelligent grænsekontrol – hvorfor er der ikke sat nogle penge af til det?
Trine Bramsen (S), 2015-01-23:
Og må jeg ikke give et eksempel på, hvor den her grænsebomstankegang faktisk er ved at blive afskaffet.
Ude i Københavns Lufthavn er det jo sådan, at der i dag sidder politifolk og kontrollerer alle, der går igennem; det er en fysisk kontrol af de mennesker, der går igennem.
Der har faktisk været et ønske fra politiet om i stedet at få elektroniske passcannere, for så kan politiet bruge deres energi på de kriminelle, dem, der boner ud.
Det er jo et godt eksempel på, at det her med bare at placere en bom og noget mandskab ikke nødvendigvis er den bedste løsning, men at vi ved hjælp af teknologien og intelligent kontrol kan få ram på dem, der er problemet: tyveknægtene og de andre kriminelle.