runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-12-01:
Jeg betragter det ikke som snyd, at private uddannelser er fuldgyldige i denne opgørelse.
Jeg betragter det heller ikke som snyd, at vi har mulighed for at vurdere, om man er blevet uddannet, og at vi derfor tager hele paletten med.
Sådan spiller mit klaver ikke.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-01:
Jeg synes, det er meget, meget bekymrende med de minimumstimetal, som rigtig mange børn ikke får.
Jeg kan sige, at for Nordjyllands vedkommende, hvor jeg jo kommer en del, er der faktisk temmelig mange kommuner, som bevidst giver et for lavt timetal.
Man ved det godt.
Og der er en trykket økonomisk situation.
Så jeg synes, det er for alvorligt til, at man kan stille de spørgsmål, som Venstres ordfører gør.
Der er faktisk temmelig meget dokumentation om det her.
Så vil jeg gerne spørge fru Anne-Mette Winther Christiansen, om det er korrekt forstået – og jeg har hørt undervisningsministeren gentage det, hvis jeg hørte ret – at 84 pct. vurderes at tage en ungdomsuddannelse.
Men ud af de 84 pct. er de 5 procentpoint unge, som ikke har en ungdomsuddannelse, men får en kompetencegivende uddannelse uden en ungdomsuddannelse.
Men det får de ikke.
Der er 5 pct. ud af dem her, der ikke får det.
Det er ikke den målsætning, vi har.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-12-01:
Nu er jeg jo desværre ikke i den privilegerede situation, at jeg har chancen for at sidde med ved det store bord, når der er KL-forhandlinger i Finansministeriet.
Så det er mig ikke muligt at svare på, hvordan disse forhandlinger forløber.
Men jeg har en erfaring som afdelingsleder ved en folkeskole, hvor vi sad og lavede timefordelingsplaner, og hvor vi sad og lavede undervisningsplaner.
For det er simpelt hen en fast regnenøgle.
Dermed må jeg jo sige, at det kan være, at det er noget ledelse, der er behov for.
Og ja, der er også penge til, at lederne kan blive uddannet, hvis de har behov for det.
Men lad mig så sige: Jeg har altså også hørt meldinger fra UNI-C om, at det kunne være, at der gjorde sig en misforståelse gældende med hensyn til den måde, disse opgørelser var blevet besvaret på.
Lad os så se, om det er det.
Det kan vi jo spørge ind til.
Men i hvert fald vil jeg sige: Ledelsen og opgaven med at løse skemalægning er ikke så kompliceret.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-01:
Det, vi netop har oplevet, er noget, der forekommer meget ofte i denne Folketingssal, når der er repræsentanter for regeringen til stede på talerstolen, nemlig at man kaster ansvaret fra sig, og nu er det altså kommunernes skyld.
Når det nu er 36 pct. i de små klasser, som altså ligger under minimumstimetallet i dansk, og at det ifølge Danmarks Lærerforening er 60 pct. af vores folkeskoler, som ligger under det vejledende timetal, så synes jeg, det tyder på en tendens, nemlig en tendens, der viser, at der ikke er ressourcer til at give dem timer nok rundtomkring i kommunerne.
Ud over at stå her og sige, at det ikke er godt nok, hvad har fru Anne-Mette Winther Christiansen som repræsentant for regeringen så tænkt sig at gøre ved det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-12-01:
Jeg synes ikke, det er tilfredsstillende, at kommuner har administreret på en måde, så de faktisk ikke har levet op til minimumstimetallet.
Det er jo ikke for sjov, at vi har sat det tal, og det er en klar aftale, at man så lever op til det i kommunerne.
Så det er absolut noget, som kan kritiseres.
Jeg vil så vende det om og sige, at der jo er en grund til, at der i folkeskoleforligskredsen er vedtaget elevplaner.
Der er en grund til, at vi har en aftale om nationale test.
Der er en grund til, at vi har en aftale om klare opfølgninger, og der er også mange, mange steder, hvor jeg ser, at det simpelt hen går derudad: Hvor man laver holddannelse, som det nu passer bedst, og hvor man sørger for at give den særlige støtte til dem, der har det behov.
Man organiserer sig og får løst alle de udfordringer, der måtte være, og man når også at få en psykolog sat til at hjælpe der, hvor der er hjælp behov.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-01:
Det er sådan lidt patetisk, at man forsøger sig med talgymnastik for at få det til at se ud, som om man har nået målet på de 85 pct.
Faktum er, at 79,7 pct. får en ungdomsuddannelse i dag, og det betyder, at hver femte i en ungdomsårgang ikke gennemfører en ungdomsuddannelse, vil jeg sige til fru Anne-Mette Winther Christiansen.
Det er et stort problem.
Man er meget langt fra målet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til folkeskolen, for noget af det, som kunne være med til at styrke vores unge, når de skal igennem ungdomsuddannelsen, er selvfølgelig, at der er en stærk folkeskole bag dem.
Lige nu er det sådan, at det for 1. til 3. klasserne gælder, at der er 36 pct., der ikke lever op til minimumstimetallet.
Det siger en opgørelse fra UNI-C.
Samtidig er der en opgørelse fra Danmarks Lærerforening, der viser, at 60 pct. af skolerne ligger under det vejledende timetal.
Kunne ordføreren forestille sig, at det her med, at der ikke er timer nok i folkeskolen – altså 36 pct., som faktisk er under minimumstimetallet – påvirker vores børn og unges mulighed for at kunne komme videre i systemet?
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Vi kunne da ikke drømme om at afskaffe 95-procents-målsætningen.
Vi synes, det er en god målsætning.
Vi synes også, at 85-procents-målsætningen er god, men vi kan bare konstatere, at vi er langt fra at kunne indfri den, og det er derfor, vi har debatten.
Med Dansk Folkepartis ønske om også at gøre noget i forhold til folkeskolen må jeg så forvente, at Dansk Folkeparti bakker op om f.eks. et af de punkter, der er i forslaget til vedtagelse, som nemlig er, at oppositionen foreslår, at børn, der ikke har lært at læse, skal have den fornødne hjælp til det i løbet af 1. klasse, så de får løftet deres læseniveau.
Det er et godt og konkret forslag, som Dansk Folkeparti må kunne støtte, hvis Dansk Folkeparti mener noget med, at vi også skal kigge på folkeskolen.
Det er ikke en kritik af lærerne, det er bare en konstatering af, at hvis vi giver de her særlige kursusforløb, kan vi faktisk løfte en gruppe af børn, der ellers har det svært.
Til sidst vil jeg sige, at jeg ikke ved, hvor Dansk Folkepartis ordfører har det fra,
at det skulle være 84 pct.
Men jeg ved, at undervisningsministeren har sagt, at hvis man tæller dem med, der har taget en videregående uddannelse, men som altså ikke har taget en ungdomsuddannelse, er de pludselig alligevel talt med i statistikken på en ungdomsuddannelse.
Nu er det bare sådan, at vi er enige om de statistikker, vi bruger, og at det er profilmodellen, og den er klokkeklar: Hver femte unge får ikke en ungdomsuddannelse.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Nu må man sige, at der selvfølgelig er nogle forskellige holdninger til, hvor langt vi er nået.
Jeg kan se nogle tal, der viser, at vi rent faktisk er meget tæt på 84 pct.
Det er så en anden ting.
Men for at sige det, som det er: Fru Christine Antorini siger, at det går ned ad bakke, især på integrationsområdet, men så tør jeg slet ikke tænke på, hvor meget ned ad bakke det var gået, hvis vi sad med en socialdemokratisk ledet regering.
Så må jeg sige, at så var det godt nok gået ned ad bakke for de unge mennesker, som er af anden etnisk herkomst end dansk, og som i øjeblikket er ved at tage en ungdomsuddannelse, for så ville Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre, altså dem fra oppositionen, der ellers ville sidde i regering, jo ikke stille krav til den her gruppe.
Men det gør det flertal faktisk, der er her i Folketinget, der bl.a. består af Dansk Folkeparti.
Men fru Christine Antorini svarede ikke på fru Anne-Mette Winther Christiansens spørgsmål, om Socialdemokraterne vil afskaffe 95-procents-målsætningen, for det var der nemlig forlydender om til et møde i går.
Så jeg vil gerne vide, om det er det, Socialdemokraterne går ind for, altså at afskaffe 95-procents-målsætningen.
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Det er såmænd bare en helt nøgtern konstatering her fra Folketingets talerstol om, at det slet ikke ser ud til, at den målsætning, som der er enighed om, nemlig at 85 pct. af de unge i 2010 skal gennemføre en ungdomsuddannelse, kan nås.
Det er gået ned ad bakke, lige siden regeringen med Dansk Folkepartis støtte kom til i 2001; der er færre og færre unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse.
Nu har vi et mål, som vi er enige om, og det er, fordi vi tager det mål alvorligt, at vi har rejst drøftelsen her, for det er da bare ikke i orden, at vi ligger så langt fra det her mål.
Vi kommer med en række forslag, som vi gerne vil diskutere her i kredsen; noget har vi forlig på, og noget af det ved bl.a. Dansk Folkeparti også vi har foreslået i folkeskoleforligskredsen – desværre uden Dansk Folkepartis støtte.
Det er altså kun 79,7 pct. af de unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse.
Er det godt nok?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Jeg synes, det er et utrolig ambitiøst mål, og jeg synes, vi er nødt til i Danmark at have ambitiøse mål for at sikre os, at vi kan bibeholde vores velfærdssamfund på længere sigt, for det er jo det, der egentlig er essensen af det.
Helt ærligt, det er jo ikke så elendigt, for Socialdemokraterne er jo gået med til det, så så elendigt kan det jo alligevel heller ikke være.
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Jeg er enig med SF's ordfører i, at den entusiasme og den dygtighed, der bliver undervist med i folkeskolen, er imponerende, for det er da ikke de bedste rammer, der er for at gennemføre undervisningen.
Fru Nanna Westerby nævnte en række eksempler, og jeg kan så tilføje hele den diskussion, som vi også har haft her i Folketingssalen, om en nedslidt folkeskole, som på mange måder ikke lever op til de krav, der bør være til et godt undervisningsmiljø.
Men på trods af det sker der rigtig meget god undervisning.
Det er jo også derfor, vi har stillet forespørgslen her, nemlig fordi vi faktisk har et konstruktivt ønske om i fællesskab at gøre rammerne bedre.
Vi tror faktisk, det er noget af det, der skal til, for at vi kan løfte 85-procents-målsætningen her i 2010.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-01:
Det er bare, fordi jeg er så overbevist om, at fru Christine Antorini og Socialdemokratiet ligesom os i SF faktisk er meget imponeret over skolerne og den indsats, der bliver gjort på danske uddannelsesinstitutioner.
Og så vil jeg bare høre, om ordføreren ikke mener, at man faktisk bør rose de danske skoler og uddannelsesinstitutioner, fordi de faktisk, til trods for meget af det som regeringen gør for at spænde ben for dem, arbejder.
Kan ordføreren f.eks. ikke bekræfte, at mange kommuners økonomi jo faktisk er så dårlig, at man på skolerne er under minimumstimetallet i vigtige fag som dansk og matematik, og at vores ungdomsuddannelsesinstitutioner skal spare 300 mio. kr. i år – 1.000 kr. pr. elev på gymnasierne, 1.700 kr. pr. elev på de tekniske skoler?
Og er ordføreren ikke enig med mig i, at man faktisk bør rose skolerne for at arbejde på dårlige vilkår fra regeringens side?
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Det er sådan, at vi hos Socialdemokraterne faktisk har et endnu mere ambitiøst mål, som jeg også ved at fru Anne-Mette Winther Christiansen kender.
Men det vil kræve nogle andre uddannelsesveje, herunder muligheden for en fleksuddannelse, som vi vil vende tilbage til her i Folketinget, fordi vi håber, at vi kan få en drøftelse om og forhåbentlig også et flertal for at kunne gennemføre fleksuddannelsen.
Det synes vi er drønærgerligt, og det er jo derfor, vi har forespørgselsdebatten i dag og i det forslag til vedtagelse, som oppositionen har fremsat, har peget på en række punkter, som vi tror vil være med til, at vi kan nå målet, i stedet for bare at tro og håbe, at det sker engang.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-12-01:
Fru Nanna Westerby fra Socialistisk Folkeparti står her i salen og siger, at vi i Dansk Folkeparti ikke følger op på det, vi selv gerne vil.
Altså, når jeg har været ude i pressen at sige, at jeg gerne vil sikre, at erhvervsuddannelserne har et godt renommé, så handler jeg også i forhold til det.
Det bragte jeg også ind i forhandlingerne netop med hensyn til udmøntningen af midler fra globaliseringspuljen til erhvervsuddannelserne.
Det bragte jeg med ind, og Dansk Folkeparti fik også sat et aftryk på aftalen lige på det her område.
Det er vi meget, meget stolte af, for der er behov for det, og det vil også medvirke til at mindske frafaldet.
Det er jeg ikke i tvivl om.
Der er jo ikke nogen, der har lyst til at gå på uddannelse, hvor man ved, at når man kommer ud, er der ikke nogen, der vil anerkende en for det, man kan.
Vi vil jo alle sammen gerne have anerkendelse for det, vi kan.
Erhvervsskolerne har en opgave med at klæde de unge mennesker på med en uddannelse, og så er det også vigtigt, at de, når de kommer ud, så også bliver anerkendt for det, de rent faktisk er i stand til.
Nanna Westerby (SF), 2009-12-01:
Jamen det, man jo gør, er, at man med den ene hånd giver nogle penge igennem globaliseringsaftalerne, og så fjerner man penge med den anden hånd igennem nedskæringer nu og næste år – 1.700 kr. pr. elev i år.
Så vil jeg bare gerne høre: Giver det ikke sådan lidt en fornemmelse hos Dansk Folkeparti af, at man står lidt i stampe, når man giver med den ene hånd og tager med den anden hånd?
Er det ikke sådan lidt utilfredsstillende?
Så bliver man jo bare stående det samme sted.
Det er vel ikke udtryk for den store uddannelsesoffensiv og uddannelsesinvestering, som der er brug for, hvis vi skal nå den her målsætning om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse.
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Jeg tror ikke, det var et spørgsmål.
Var det ikke nærmest en kommentar?
Marianne Jelved (RV), 2009-12-01:
Det tror jeg vi er enige om.
Der findes ikke noget land, der har så gode forudsætninger som Danmark for at skabe en rigtig god folkeskole.
Det gør man jo ikke ved at gøre det, man synes, men også ved at lytte til den erfaring, den viden om, hvad der virker, der faktisk er til stede.
Det, jeg appellerer om, er, at det ville være meget rart, hvis der også var noget i det ræsonnement – i så bombastisk en erklæring – hvor Det Konservative Folkeparti siger, at de er imod enhedsskolen, der henviste til noget forskning og noget erfaring.
Men det har jeg ikke hørt; jeg har kun hørt om hr. Henrik Rasmussens egen tyskundervisning.
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Det vil hr. Henrik Rasmussen ikke love, og det vil jeg ikke, fordi jeg har lov til at have en praktisk erfaring.
Jeg har tre børn, der har gået igennem folkeskolesystemet.
Det ene er gået ud, og de to går der stadig væk.
Jeg har været med til at varetage unges interesser, hvor nogle unge har klaret sig rigtig godt og nogle har klaret sig rigtig dårligt.
Vi skal ikke have en skole, som kun er baseret på forskning.
Vi skal ikke have en skole, som kun er baseret på politikernes egne erfaringer.
Men det er jo det, vi er her for, nemlig for rent faktisk for at få tingene til at mødes, og der tror jeg, at vi i samspil kan få en fuldstændig optimal folkeskole, for der er ikke noget land, der som Danmark har forudsætningerne til at skabe en optimal folkeskole.
Marianne Jelved (RV), 2009-12-01:
Jeg kan forstå, at hr. Henrik Rasmussen ud fra sine personlige erfaringer fra folkeskolens tyskundervisning på grundkursus mener, at det er argumentation for, at vi kan dele skolen op i grundkursus og udvidet kursus.
Jeg synes, det kunne være rart, hvis regeringen og også dens ordførere, partiernes ordførere, var lidt konsekvente.
Jeg kender en minister, som stadig væk er minister, som siger, at det handler om at komme fra forskning til faktura.
Det udlægger jeg på den måde, at når man har forskningen, skal man også bruge den.
Se, jeg står med en lille folder her, som Danmarks Lærerforening har udgivet sammen med Kommunernes Landsforening, Skolelederne, Skole og Samfund, Børne- og Kulturchefforeningen og BUPL.
Der har de samlet en hel række forskere og bedt dem om at fortælle, hvad vi ved om læseindlæring, hvad vi ved om, hvordan børn lærer bedst osv.
Det er forskningsresultater, der er baggrund for det her.
Hvis jeg nu forærer hr. Henrik Rasmussen sådan en fin lille bog her – og jeg står med den i hånden og vil gerne give den med det samme – vil hr. Henrik Rasmussen så love, at de beslutninger, man træffer i Det Konservative Folkeparti, er begrundet i forskningsresultater?
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Jeg synes, at man er meget, meget langt i det danske folkeskolesystem, også med individuel undervisning – og så kan vi godt kalde det enhedsskole.
Vi har en lovgivning herhjemme, der sikrer, at den enkelte elev via test osv. skal målrettes til det, som vedkommende er bedst til.
Jeg kunne, som jeg siger, sagtens komme med gode ideer til, hvordan man kunne lave nye pædagogiske tiltag og gøre andre ting, sådan at man rent faktisk kunne skabe nogle sjovere og bedre forhold for de unge mennesker.
Jeg tror rent faktisk, at det, det drejer sig om, er at sikre den rigtige motivation, og der har både lærere og forældre og de unge et ansvar i et samspil.
Den hopper jeg altså ikke på.
Det her er en udvikling, som vi skal bruge dynamisk, og derfor skal vi have individuel undervisning i Danmark.
Pernille Frahm (SF), 2009-12-01:
Spørgsmålet var om enhedsskolen: Hvorfor vil ordføreren ophæve enhedsskolen?
Forskeren Niels Egelund siger, at alle har gavn af enhedsskolen; både de svage og de stærke elever har gavn af enhedsskolen.
Hvad er så ordførerens begrundelse for at ville ophæve enhedsskolen og i virkeligheden gå tilbage til en 1950'er-skole, vi forlod, dengang jeg gik i skole?
Da havde vi den der opdelte skole, men man forlod den på grund af erfaring.
Er det ikke, fordi det bare er ideologi?
Og har ordføreren ikke glemt sin tidligere formand, der sagde, at ideologi er noget bras?
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Jamen jeg synes netop, jeg giver udtryk for, at enhedsskolen skal have en værktøjskasse.
Det er egentlig også det, jeg siger i forbindelse med nogle af de ting, fru Christine Antorini kommer ind på.
Jeg ønsker ikke at lovgive for nogle og ikke for andre; jeg ønsker at give dem, der har med vores børn og unge at gøre, så stor og fyldig en værktøjskasse som overhovedet muligt, sådan at man individuelt kan give den enkelte elev lige præcis den rigtige vejledning.
Pernille Frahm (SF), 2009-12-01:
Nå, så i det tilfælde vil ordføreren gerne lovgive af hensyn til de få og på tværs af de mange, kan jeg forstå.
Nu vil man gerne være med til en lovgivning, der straffer de mange, selv om det kun er de få, man mener det hjælper på.
Men pyt nu med det.
Mit spørgsmål er: Når nu ordføreren snakker om enhedsskolens ophør, er jeg meget nysgerrig efter at høre, hvilke erfaringer der ligger til grund for det ønske.
Hvilke forskere har talt til fordel for det?
Jeg har kun hørt danske forskere, som taler imod, og jeg har kun hørt resultater fra udlandet, som taler imod.
Hvad er det for noget empiri, ordføreren har og bygger sit ønske om at ophæve enhedsskolen på?
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Jeg vil sige, at i forbindelse med det søde, rare og eksemplariske unge menneske, der bliver skildret her, ville det være urimeligt at gå ud at straffe forældrene for det.
Der har jo vi rent faktisk et UU-center, som bør gå ind og understøtte den unge.
Der er det, jeg siger at kommunerne har en forpligtelse til at gå ind at vejlede og sikre, at den unge kan komme videre.
Man ved jo godt, hvornår de unges handlinger er selvforskyldte, og hvornår de ikke er det.
Det kan man hurtigt analysere sig frem til.
Derfor vil jeg sige, at for de få er værktøjet godt, men for langt, langt størsteparten er det altså vejledning, der skal til, og der er bl.a. UU-centrene en løsning.
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Jeg vil godt holde lidt fast i det der med, om måden at motivere unge på er at straffe deres forældre.
For det, der ligger i den her nedskæring i børnechecken, er, at vi taler om nogle unge mennesker, som af mange forskellige grunde ikke kan gennemføre en ungdomsuddannelse.
Det kan f.eks. være en ung, som har gjort lige præcis det, vi gerne vil have, nemlig er startet på en erhvervsskole, har gennemført grundforløbet, er kommet ind på et hovedforløb og har fået en praktikplads, men desværre er virksomheden så nødt til at opsige praktikaftalen, fordi der ikke er ordrer nok i virksomheden.
Det er jo det, vi ser i øjeblikket.
Der er mange unge, der er nødt til at lede efter en praktikplads, medmindre de får tilbudt skolepraktik, og det er der ikke på alle områder.
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Erfaringen, vil jeg sige, er, at det er godt for nogle – igen er det et værktøj – men det er ikke godt for alle.
For straf er ikke nødvendigvis det første, man skal gå ud med.
Det første, man skal gøre som kommune for at få unge mennesker i gang, er at motivere.
Motivation er det vigtigste værktøj.
Det er jo ikke sådan, at man i kommunerne siger: Så, nu er der en her, som ikke følger en ungdomsuddannelse – bang, så falder hammeren!
Sådan fungerer det kommunale system heldigvis ikke.
Men det er godt at have værktøjet, for det virker for de få.
Det er i virkeligheden også de få, vi tager vare på her, og der er det vigtigt at have et sådant værktøj.
Christine Antorini (S), 2009-12-01:
Jeg vil først sige velkommen tilbage til hr. Henrik Rasmussen.
Vi glæder os til at samarbejde med ham.
Han har jo været herinde før.
Der er en ting, jeg er lidt nysgerrig på.
Undervisningsministeren sagde i kommentaren til den her forespørgselsdebat, at det, regeringen er enig om – og det ved jeg at De Konservative har støttet op om – er, at en god måde at få unge til at gennemføre en ungdomsuddannelse på er den her straf på børnechecken, som regeringen og Dansk Folkeparti har besluttet at vedtage selv.
Jeg vil gerne spørge hr. Henrik Rasmussen, hvordan erfaringerne – med de erfaringer, han har fra det kommunale arbejde – med det her med at straffe forældre for at få deres børn til at gennemføre en uddannelse er.
For man har jo haft erfaringerne med forældrepålægget, som stort set ikke er blevet anvendt i nogen kommuner, fordi man ved, det ikke virker.
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-01:
Jeg kan komme med rigtig, rigtig mange gode ideer til, hvordan vi kan forbedre det danske folkeskolesystem.
Det fungerer rigtig godt i øjeblikket, men der er ingen tvivl om, at med den lov, der er, skal man tage vare på den enkelte elev.
Det gør man også, men det kræver måske nogle bedre og måske mere fremsynede og mere visionære værktøjer, så man kan nå ud til den enkelte elev.
Så langt så godt.
Det tror jeg at vi er enige om.
Men det er lidt af et paradoks, at vi samtidig hører fra hele venstrefløjen, at de ønsker en tolærerordning.
Det er det, jeg siger er lidt det samme.
Venstrefløjen ønsker jo i virkeligheden også, at klassen deles op i to, så den ene lærer kan få den ene halvdel, og den anden lærer kan få den anden halvdel.
Kæden hopper så af for mig i forhold til venstrefløjens politik.
Det må jeg ærligt indrømme.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-01:
Jeg taler om, at vi i Danmark har en enhedsskole.
Det vil sige, at vi ikke niveauopdeler eleverne.
Det Konservative Folkeparti har meldt ud, at de i højere grad ønsker en niveauopdeling af eleverne.
Vi ved fra forskning, vi ved fra erfaringer fra udlandet, at en større grad af niveauopdeling af eleverne medfører et lavere fagligt resultat for alle børn i folkeskolen.
Jeg har ikke sagt et ord om heldagsskolen.
Jeg forholder mig til De Konservatives udmeldinger, som de jo er kommet med igennem flere år, om, at de ønsker at gøre op med enhedsskolen – det vil sige, at vi har børnene sammen – og ønsket om en niveauopdeling.
Hvorfor ønsker De Konservative dog det, når vi kan se af erfaringerne fra Tyskland, at det ikke virker, når de nu forsøger at komme af med den i Tyskland, og når Jan Mejding fra DPU entydigt kan fortælle os, at en niveauopdeling medfører dårligere resultater?
Kan ordføreren nævne et eneste godt argument for et opgør med det, som vi har i Danmark, nemlig enhedsskolen?
Bare et eneste godt argument!