Dennis Flydtkjær (DF), 2012-02-24:
Først tak for debatten og tak for de svar, der er givet.
Det ærgrer os i Dansk Folkeparti, at der desværre igen ikke var opbakning til det, men jeg vil da trods alt gerne kvittere for, at Liberal Alliance var positivt stemt for, at man ville hæve strafferammen på mange områder.
Det er jo også en sag, vi i Dansk Folkeparti tit står alene med her i Folketingssalen, så det er da trods alt noget af det positive, der er kommet ud af debatten, nemlig at vi har fået en alliancepartner på den fløj.
Grunden til, at vi har fremsat beslutningsforslaget igen, er jo den aktuelle sag om den såkaldte Amagermand, som har sat en diskussion i gang om, hvad vi kan gøre fra Folketingets side for at undgå, at de her serieforbrydere kan begå kriminalitet gang på gang.
Grunden til diskussionen er jo, at vi synes, at vi skylder borgerne at komme med nogle initiativer, og der er et af initiativerne fra Dansk Folkepartis side, at vi indfører et nationalt dna-register, som vi mener kunne være et godt redskab.
Man kan tænke på, hvor mange der har gået frygtsomme rundt i Københavnsområdet, fordi de vidste, at en så farlig mand var på fri fod, eller man kan tænke på, hvor mange der har gået og tænkt på, om det nu var naboen eller arbejdskollegaen, som kunne være den skyldige i mange af de her grumme forbrydelser.
Hvis man havde haft et dna-register, kunne man temmelig sikkert have undgået den frygt ude i samfundet.
Så når mange af ordførerne står og siger, at Dansk Folkeparti skaber frygt i samfundet, så vil jeg sige, at nej, for vi vil tværtimod hellere skabe noget tryghed med sådan et forslag, fordi man kan være mere sikker på, at vi fanger gerningsmændene meget tidligere.
Men det kan jo så ærgre os, at de andre partier her i Folketinget ikke vil være med til at give de redskaber, der skal til, for at man kan fange typer som Amagermanden.
Der er også et andet aspekt i det her forslag, og det er, at man med et dna-register kan få uskyldige mistænkte af krogen meget hurtigere.
Vi oplevede en sag fra Herning, den såkaldte Mariasag, hvor der en nytårsnat i 2010 var en ung kvinde, der brutalt blev myrdet i byen, i øvrigt min hjemby.
Kort efter blev en 48-årig mand varetægtsfængslet i 3 uger på fejlagtig basis, og det var netop en dna-prøve, der beviste, at det var den forkerte mand, man havde fat i.
Havde man haft et dna-register, kunne man have undgået, at en type som ham var kommet til at sidde 3 uger alene i brummen for noget, han var uskyldig i.
Vi har også flere gange fået historier fra USA om, at folk har siddet i fængsel i utrolig mange år, men hvor de så efter 20-30 år er blevet frikendt på grund af en dna-test.
Så der er rigtig mange gode og vigtige argumenter for, at man skal have et dna-register, og et af dem er, at det vil styrke retssikkerheden.
Det er også et rigtig godt bevisværktøj for politiet og et værktøj, de bruger rigtig meget i dag, og derfor mener vi også, at det ville være en god idé at få det udvidet, så vi kan få stoppet mange af de her kriminelle, så borgerne kan føle sig mere sikre.
Jeg tror også, at det har en præventiv effekt, for hvis man ved, at der er sådan et register, kunne det godt tænkes, at det ville få nogle forbrydere til at tænke sig om en ekstra gang, inden de begik noget kriminelt.
Så der er som sagt utrolig mange gode argumenter for at indføre et dna-register, men det kan jo så ærgre os rigtig meget, at et flertal i Folketinget ikke vil være med til det.
Men vi kan i hvert fald i Dansk Folkeparti sige, at det er noget, vi fortsat vil argumentere for og vil arbejde videre med.
For på et eller andet tidspunkt kan man jo håbe, at de andre ordførere i Folketinget bliver klogere og får set lyset og går med på ideen.