runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bente Dahl (RV), 2009-12-08:
I nogle kredse er det fremdeles reglen, at man brændemærker heste.
Det virker på mig, som godt nok aldrig har været meget optaget af heste eller dyrket ridesportens fornøjelser, temmelig barbarisk, må jeg sige.
Og når jeg siger, at jeg aldrig har dyrket ridesport, og derfor aldrig har været i det, man kalder hestemiljøerne, må jeg alligevel formode, at de miljøer har nogle argumenter for at gøre det.
Der må være nogle begrundelser.
Jeg kan ikke forestille mig, at det er for at pine dyr unødvendigt.
Det er der ikke nogen, der gør.
Vi har også en lov, der siger, at det er forbudt at pine dyr unødvendigt, og vi Radikale mener nu altså, at loven skal holdes.
Det hører jeg også alle andre partier sige.
Men lovgivning kan blive for detaljeret, og det her beslutningsforslag i dag er jo helt til overs, i og med at det er sat i værk.
Jeg har bidt mærke i – og det er interessant – at i bemærkningerne til beslutningsforslaget står der, at de andre EU-lande har en lovgivning på det her område.
Jeg noterede mig det, da jeg forberedte mig på det her beslutningsforslag, men jeg kan forstå på justitsministeren, at det ikke er tilfældet, i hvert fald ikke sådan som det står i bemærkningerne.
Jeg ville ellers have foreslået, at vi skulle have undersøgt, hvordan de enkelte lande har skruet den lovgivning sammen, men det virker, som om der er helt klarhed over, at det ikke er helt sådan, at det forholder sig.
Chipmærkning er både en sikrere metode og langt mere skånsom metode end brændebemærkning.
Det mener vi også i Det Radikale Venstre.
I Det Radikale Venstre vil vi studere, hvordan regeringens udspil bliver.
Det virker, som om Dansk Folkeparti har løbet en åben dør ind.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-08:
Det bliver jo spændende efterhånden, hvad det er for ører, man hører med.
Jeg kan ikke helt forstå, at man kan høre det på mere end en måde her.
Jeg er enig i, at vi har en uskreven regel i Folketinget, der hedder, at hvis det ikke er den rigtige ordfører, der er der, stiller man ikke pinagtige spørgsmål, men det er altså ud fra, at det er et forslag, der foreligger fra et andet parti.
Hvis man som Dansk Folkeparti her fremsætter sit forslag og fastholder sit forslag, efter at justitsministeren har gennemført det, kan det altså ikke nytte noget, at man kryber i skjul, når der kommer spørgsmål, for det er altså ikke omfattet af den der uskrevne regel.
Jeg synes nok, at Dansk Folkeparti i den grad pynter sig med lånte fjer.
Jeg er nødt til at spørge: Hvorfor fremsætter Dansk Folkeparti det her forslag, når justitsministeren har gennemført det den 28. september?
Mere end en måned efter fremsætter man så forslaget.
Jeg synes godt, at ordføreren må være i stand til at fortælle Folketinget, hvorfor man gør det.
Det er jo ikke for at skaffe flertal, for det var der i forvejen.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-08:
Min oplysning går på, at forslaget blev fremsat, inden man fik den vending.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-08:
Der er to ting, jeg gerne vil kommentere over for ordføreren.
Den ene er, at jeg på samme måde som justitsministeren har tolket beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti som et forslag, hvor det ikke drejede sig om minimumsstraffe.
Det er blot nævnt som et par eksempler på, hvad vi fra socialdemokratisk side vil bruge vores energi på, når høringssvarene er inde og vi får lovforslaget fra justitsministeren.
Kim Christiansen (DF), 2009-12-08:
Nu har jeg sådan gentagne gange sagt, at vi i det her beslutningsforslag – og jeg skal beklage, hvis der er en uheldig formulering i det – taler om minimumsstraffe.
Kan hr. Flemming Møller Mortensen ikke bekræfte mig i, at strafferammen er 8 år, uanset om man står på talerstolen og taler om 2 år eller 5 år?
Strafferammen er 8 år, det er vi enige om, ikke?
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-08:
Jo, det er vi enige om, og jeg skal også i den sammenhæng sige, at Socialdemokraterne ikke går ind for minimumsstraffe.
Når tolkningen for mit vedkommende er, som den er, er det, fordi der i formuleringen i beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti står, at det skal gælde, medmindre særlige omstændigheder gør sig gældende, og det plejer normalt at være den formulering, man bruger, når det ikke drejer sig om en fast minimumsstraf.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-08:
Dansk Folkeparti og SF har det tilfælles, at vi begge er meget opmærksomme på spørgsmålet om vanvidsbilister.
Men her hører enigheden så også op, for mens Dansk Folkeparti er optaget af symbolpolitikken og af at lege dommer på vegne af dommerstanden, er vi i SF mere optagede af at løse de faktiske problemer.
I SF ønsker vi at bruge de redskaber, som vi ved har en klar effekt.
Og det primære virkemiddel er konfiskation af bilen, for vi ved, at de, der kører vanvidskørsel, også er de typer, der opfatter deres bil som en forlænget del af deres egen krop, så ved at fjerne bilen, rammer vi dem direkte i solar plexus og slår dem ud.
Samtidig er det jo oplyst, at de uden bilen så heller ikke kan gentage den form for vild kørsel.
Dansk Folkepartis forslag fokuserer på strafudmålingen, indførelse af en minimumsstraf på 4 år, men i SF tvivler vi på, at det vil løse problemet.
De typer, der kører vildt, tjekker jo nok ikke strafferammen, før de sætter sig ind i bilen.
Der skal andre boller på suppen, og der skal sættes hårdt ind over for bilister, der kører vildt i trafikken.
Men vi ønsker en fastholdelse af en tredeling af magten, hvor domstolene er den dømmende magt, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Men der skal som sagt ske noget.
Vi vil gerne have, at følgende bliver indført: Automatiske fartkontrolmålere, der både måler øjeblikshastighed og gennemsnitsfart over længere distancer, skal placeres ved alle relevante steder i landet; der skal ske en reduktion af hastighedsgrænser fra 50 km/t. til 40 km/t. i tæt bebyggede områder; og der skal indføres obligatorisk ulykkesinformation samt fartdræberinformation i pensum for teoriundervisningen.
De 15-24-årige, der dømmes for vanvidskørsel, altså i bil, på motorcykel eller på knallert, skal idømmes samfundstjeneste, f.eks. i form af at rydde op efter trafikulykker og/eller arbejde på traumecentre.
Når en bilist frakendes kørekortet på grund af spritbilisme, skal politiet samtidig gives beføjelser til at kunne konfiskere førerens bil.
Alle med en dom eller et klip i kørekortet for spritkørsel inden for de senere år skal have installeret en alkolås i deres bil.
Vi vil gerne bruge hele paletten af muligheder, men det skal være de forslag, som vi reelt tror på vil ændre adfærden, og ikke bare symbolpolitik, som er det, Dansk Folkepartis forslag dækker over.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Tom Behnke (KF), 2009-12-08:
Det er heldigvis blevet ændret, så vi i dag udmåler straffen i år, når der skal ske strafudmåling i forhold til vanvidskørsel.
Men desværre må vi også konstatere, at der stadig væk er nogle, der kører helt vanvittigt i trafikken, som ikke respekterer andre trafikanter, og som ser stort på de risici, de skaber for andre trafikanter.
Derfor har vi fra konservativ side, naturligvis i et godt samarbejde med regeringen, sørget for at sætte det her på dagsordenen og sørget for at italesætte lige præcis de trafikanter, som udgør den allerstørste ikke bare risiko, men også utryghedsskabende faktor i trafikken.
Det er nemlig dem, der kører fuldstændig vanvittigt derude, dem, der kører påvirket af spiritus eller narkotika, som udgør en meget stor fare, og som skaber meget stor utryghed ved deres adfærd i trafikken.
Derfor har regeringen jo besluttet sig for det, som også fremgår af regeringens lovkatalog – det kan være, Dansk Folkeparti har behov for at skrive yderligere forslag af efter lovkataloget, men det er jo ligesom at sparke en åbentstående dør ind, og det må være en lidt tom fornemmelse, når man sætter foden på og opdager, at der slet ikke er nogen dør, der er ikke nogen forhindringer, man kan gå lige ind.
Altså, det står i regeringens lovkatalog, at man har tænkt sig at komme med noget her, en stor tryghedspakke, som bl.a. handler om markante strafskærpelser, højere straffe, hurtigere konfiskation af køretøjer og skærpelse af reglerne for frakendelse af kørekort ved netop uagtsomt manddrab eller uagtsom legemsbeskadigelse i forbindelse med spirituskørsel, narkotikakørsel og hensynsløs kørsel.
Derfor kommer der forslag på dette område, og netop fordi der er noget på vej, kan vi ikke støtte beslutningsforslaget her.
Man kan sige, at selv om vi kunne stå inde for alt, hvad der står i beslutningsforslaget – det kan vi så ikke, men hvis vi kunne – ville det slet ikke give nogen mening at vedtage beslutningsforslaget her.
På det tidspunkt, hvor vi når frem til en eventuel andenbehandling af beslutningsforslaget, har regeringen allerede fremsat sit lovforslag, og derfor er det ganske overflødigt.
Men det er da skønt, at vi får debatten, og det er da dejligt, at vi får muligheden for at præcisere, at regeringen naturligvis også på dette punkt er forrest i førerfeltet.
Bente Dahl (RV), 2009-12-08:
Da den radikale ordfører, fru Lone Dybkjær, ikke kan være til stede, er det mig, der skal gøre rede for De Radikales holdning til forslaget her.
Vi siger nej, fordi vi er imod minimumsstraffe.
Vi har også opfattet det sådan, at det er minimumsstraffe, det drejer sig om, og det er vi principielt imod.
Når det så er sagt, mener vi også, at de forbrydelser, som det jo er at køre i spirituspåvirket tilstand eller påvirket af andre stoffer eller køre vanvidskørsel og på den baggrund forårsage uagtsomt manddrab, skal straffes hårdt.
Det mener vi også i Det Radikale Venstre, for det er fuldstændig uacceptabelt og et forfærdeligt fænomen i vores samfund nu om dage.
Men vi mener, at straffen skal ses i sammenhæng med andre straffe, og vi vil derfor med det som udgangspunkt se på regeringens forslag, når det kommer.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-08:
Det er jo meget interessant, som de forskellige forslag i dag kædes sammen i forskellige mønstre.
Først havde vi to forslag, som på hver sin måde handlede om brændemærkning, og det andet brændemærkningsforslag har det tilfælles med forslaget her, at det i virkeligheden er en i hvert fald næsten gennemførelse af en politik, som regeringen allerede har planlagt at foretage.
Vi er sådan set åbne over for i Liberal Alliance, at man kan gribe mere ind i forhold til såkaldt vanvidskørsel.
Jeg tror ikke, der er nogen af os, der ønsker at blive offer for hensynsløs kørsel og dermed få ændret vores eller vores families livsbane fuldstændig, enten ved invaliditet eller eventuelt dødsfald i familien.
Jeg har forstået det sådan, at regeringen vil fremlægge en pakke på netop dette område, og at den vil komme engang i det nye år i form af lovforslag og den slags.
Når vi ser på beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, kan vi se, at bestemmelserne skal have virkning fra den 1. januar 2011, og det er vel så heldigt, at selv med den behandling, der nu skal være her i Folketinget, vil det vel kunne lade sig gøre, at regeringens forslag vil kunne virke inden den 1. januar 2011.
Det må jo om ikke andet kunne glæde forslagsstillerne.
Med hensyn til det med minimumsstraffe må jeg sige, at jeg har læst forslaget på samme måde, som jeg også opfattede at Venstres ordfører, hr. Karsten Nonbo, har læst det, altså at der er tale om minimumsstraffe.
Jeg lytter naturligvis til justitsministeren, især når han har talt med sine jurister i Justitsministeriet, og derfor må vi jo også forholde os til, at det skal der ikke helt konkret være i dette tilfælde.
Derfor slipper forslagsstillerne for at høre en lang gennemgang af, hvad vi i Liberal Alliance generelt mener om minimumsstraffe, og hvad vi allerede har set de kan medføre i forhold til knivloven og lignende.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-08:
Baggrunden for det her beslutningsforslag er naturligvis de seneste års stigende antal af trafikulykker, som udløses af en kombination af høj hastighed, spiritus og umoden kørsel i trafikken.
Naturligvis er det, som forslagsstillerne kalder vanvidskørsel, ikke noget at spøge med.
Det dækker over hasarderet, uansvarlig, ukontrolleret og farlig bilkørsel, hvor bilisten oven i købet ofte er påvirket af stoffer eller alkohol – i nogle tilfælde, og det er faktisk mange gange de allerværste, har føreren slet ikke noget kørekort.
Vi er i Socialdemokratiet fuldkommen enige i, at disse bilisters adfærd skal fordømmes; det er en fuldstændig gal adfærd.
Vi er til gengæld også opmærksomme på, at det allerede er strafbart at færdes i trafikken på den her hensynsløse måde, og vi vil også gøre opmærksom på, at vi parallelt med dette forslag behandler justitsministerens lovpakke med højere strafferamme for spiritus-, narkotika- og vanvidskørsel.
Den pakke er ministeren og hans støtteparti jo allerede enige om, så dette forslag må være udtryk for, at man ikke var ganske tilfredse med det, man kunne få i Justitsministeriet.
Jeg forstår det sådan set slet ikke, for lovpakken indeholder mange skærpelser af straffelovens bestemmelser om groft hensynsløs kørsel.
Men det må jo være en sag mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Ministeren foreslår i flere tilfælde strafferammen fordoblet, og samtidig ønsker han at indføre en alkolås for bilister, som har en dom for spirituskørsel.
Socialdemokraterne vil også have straffen skærpet, for der er alt for mange tragiske følger af de hasarderede kørsler, og jeg vil påpege, at vi ønsker alkolåsen installeret som standard i alle nye biler samt taxaer og busser.
Derfor vil jeg nøjes med at sige, at Socialdemokraterne vil lægge mest vægt på at drøfte justitsministerens samlede lovpakke i stedet for et enkelt initiativ som her fremlagt.
I og for sig burde initiativet og beslutningsforslaget her være helt overflødigt.
Socialdemokraterne kan derfor ikke støtte forslaget, som det er fremsat her.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-08:
Det er utroligt, hvad man skal høre, helt utroligt.
Når der er gået over en måned, fra justitsministeren den 28. september nødtvunget eller mindre nødtvunget har erkendt i Fødevareudvalget, at nu stopper vi brændemærkningen, hvad er det så lige, der gør, at Dansk Folkeparti føler sig nødt til at blive ved med at holde fast i det her forslag og fremsætte det og vil køre det igennem? Er der overhovedet andre logiske forklaringer på det her, end at man gerne vil forsøge at tage æren for, at det er Dansk Folkeparti, der har gennemført det, hvilket det jo så ikke er i den sammenhæng?
Liselott Blixt (DF), 2009-12-08:
Jeg er helt sikker på, at i hvert fald grunden til, at man fremsætter det, er, at det ikke skal ende i en syltekrukke og aldrig blive til noget.
Kim Christiansen (DF), 2009-12-08:
Tak for det, og tak for ministerens tilkendegivelse.
Jeg vil godt rose ministeren for de mange gode tiltag og for også at lytte til de mange ønsker, som Dansk Folkeparti har haft til skærpelser på det her område.
For lige at rette en lille misforståelse: Der er altså tale om minimumsstraffe; det er i hvert fald ment som minimumsstraffe.
Så kan man jo tolke på forslaget, som man vil, men hvis vi nu slår fast, at det, Dansk Folkeparti ønsker, er minimumsstraffe, vil jeg bare have, at ministeren skal bekræfte over for mig, at det ikke er et element i den pakke, som ministeren er kommet med, nemlig tryg trafik-pakken.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Det er rigtigt, for vi er imod minimumsstraffe på nuværende tidspunkt.
Vi har bedt et udvalg om at se på konsekvenserne af minimumsstraffe, men vi har sagt i vores tryg trafik-pakke, at vi eksempelvis i de særlig grove tilfælde vil forhøje normalstraffen, som i dag går fra 2½ til 3 års fængsel – den vil vi sætte op til 5 års fængsel.
Derfor er det også interessant at høre forslagsstillerne sige her, at det handler om minimumsstraf.
Sådan har jeg ikke læst det, men det må forslagsstillerne jo selvfølgelig selv tolke, og det er da også en god oplysning at få for Folketingets partier.
Kim Christiansen (DF), 2009-12-08:
Det, jeg bare lige skal have præciseret her, er det med, at ministeren lægger op til strafskærpelse.
Er det så nærmest ment som en henstilling til domstolene om at udmønte hårdere straffe?
Det kan vel aldrig være andet end en hensigtserklæring, i og med at domstolene agerer frit inden for en straframme.
Når man ikke vil acceptere minimumsstraffe, må man jo give domstolene den frihed til at agere.
Men jeg kan så forstå, at ministeren gerne vil pålægge domstolene højere straffe end det, der er tilfældet i dag.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Regeringen er af den opfattelse, at der er behov for markant skærpede straffe på hele trafiksikkerhedsområdet.
Derfor lancerede jeg i slutningen af september tryg trafik-pakken, som indebærer markant skærpede straffe for hensynsløs kørsel, for spirituskørsel, for alle former for uagtsomhed i det hele taget ude på landevejene.
Det skriver vi ind i bemærkningerne til lovforslaget, og det vil sige, at vi vil få forhøjet strafniveauerne; normalstraffene vil blive forhøjet som følge af regeringens forslag.
Karsten Nonbo (V), 2009-12-08:
Der er ingen tvivl i Venstre om, at vi har brug for strafskærpelser i forbindelse med færdselslovovertrædelser.
Derfor fremlægger regeringen her efter nytår netop en pakke, hvor straffene bliver skærpet.
Det centrale i det er at få skærpet straffene, før det går galt, altså at få forebygget nogle af de færdselsuheld, der sker.
Det kan man eventuelt gøre ved at gå ind og give højere bøder for trafikfarlige forseelser, således at borgeren, når borgeren kører på vejene, ved: Hov, nu kører jeg til 1.500 kr. – eller: Nu kører jeg til 5.000 kr.
Det må jeg hellere lade være med, for det kan gå galt.
Desværre er det mange gange den egoisme, der skal til, frem for hensynet til andre mennesker. Når jeg så læser Dansk Folkepartis beslutningsforslag, kan jeg altså ikke se andet, end at der står, at straffen for uagtsomt manddrab i forbindelse med spirituskørsel eller særlig hensynsløs kørsel skærpes, medmindre, står der så, formildende omstændigheder gør sig gældende – altså minimumsstraf, medmindre formildende omstændigheder gør sig gældende.
Nu husker jeg knivloven, hvor vi andre jo snakkede om 7 dage, og hvor Dansk Folkeparti snakkede om 30 dage.
Da var der en retsordfører, der stod og hældte vand ud af ørerne og sagde: Jah, det var ikke det, der var meningen med lovforslaget.
Jeg skal så spørge nu: Hvad med den unge pige, der med en promille på 0,55 ved et uheld kommer til at køre en cyklist ihjel – er det så særlig formildende omstændigheder, eller er det 4 år direkte i fængsel?
For spirituskørsel er spirituskørsel; vi har afskaffet begrebet promillekørsel.
Før i tiden hed det promillekørsel fra 0,5 til 0,8 og så derefter spirituskørsel.
Nu er det altså spirituskørsel fra 0,5, og i forslaget står der spirituskørsel; det vil sige, at der efter forslaget formentlig ikke er nogen formildende omstændigheder, hvis promillen er 0,52 eller noget i den stil.
Men ellers vil jeg da sige, at beslutningsforslaget lægger op til en strafskærpelse, og bortset fra spørgsmålet om minimumsstraf, hvor vi ikke er enige, er vi enige i, at der skal en strafskærpelse til.
Det, vi så også gerne vil have med, som ikke er med i det her beslutningsforslag, er en skærpet straf for narkokørsel, kørsel under påvirkning af hash, manglende søvn eller medicin.
Det er en ting, vi kan vende tilbage til i forbindelse med det forslag, der kommer her til foråret.
Men intentionerne er jeg enig i, og der kommer noget fra regeringen.
Men det, der ligger her, kan vi altså ikke tiltræde fra Venstres side, og jeg er egentlig i tvivl om, om Dansk Folkeparti selv kan tiltræde det, når de pludselig står med en sag af kød og blod, hvor der er en eller anden, som – igen, ligesom det var tilfældet med knivloven – bliver ramt ret hårdt.
For 4 år er altså lang tid at sidde inde, hvis man med en promille på 0,52 har været involveret i et færdselsuheld, som man måske ikke engang er skyld i.
Men 4 års fængselsstraf som minimumsstraf tror jeg ikke lige er det instrument, vi skal trække på.
Så Venstre kan ikke støtte forslaget.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-08:
Kan ordføreren bekræfte, at fødevareministeren på det samråd, hun deltog i sidst i august måned, sagde, at det fortsat ville være muligt at brændemærke hestene, blot de var chipmærket også?
Flemming Møller (V), 2009-12-08:
Det er sådan, at de to bekendtgørelser rent faktisk ligger i to forskellige ressortområder, sådan at det er fødevareministeren, der skal ændre på reglerne om den officielle mærkningsmetode, hvorimod det er justitsministeren, der har hjemmel til at indføre et forbud.
Det er såmænd det, der ligger i det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-08:
I modsætning til hr. Jesper Langballe og Dansk Folkeparti interesserer jeg mig rigtig, rigtig meget for kvinder med indvandrerbaggrunds muligheder for ligestilling, og det er derfor, jeg synes, det er sådan en stor skam, at Dansk Folkeparti bliver ved med at forsvare den 7-års-regel, der betyder, at kvinder med indvandrerbaggrund bliver fastholdt i ægteskaber, hvor de får bank.
Det er også derfor, det er sådan en stor skam, at Dansk Folkeparti bliver ved med at stemme for den 300-timers-regel, der nu bliver lavet til en 450-timers-regel, og som betyder, at rigtig mange kvinder med indvandrerbaggrund bliver gjort hundrede procent økonomisk afhængige af deres mænd.
Det er jeg ked af.
For at komme med et svar på det, hr. Jesper Langballe sagde: Vil det her så give de kvinder, der er tvunget til at gå med burka, et argument imod deres mænd eller deres familie, eller hvem der nu tvinger dem?
Nej, må jeg sige til hr. Jesper Langballe.
Risikoen er jo lige præcis, at de vil blive isoleret yderligere, at de slet ikke kommer udenfor, og hvis de slet ikke kommer udenfor, har vi ingen muligheder for at få fat i dem og hjælpe dem ud af den tvang, som i hvert fald jeg er meget interesseret i at komme af med.
Jeg ved ikke, hvordan det står til i Dansk Folkeparti, for jeg tror ikke, forslaget her fra Dansk Folkeparti handler om at hjælpe nogle kvinder.
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Jeg er ikke enig med hr. Simon Emil Ammitzbøll i, at blot fordi vi har større problemer, skal vi ikke diskutere burka og tvang og kvindeundertrykkelse.
Alting kan godt diskuteres parallelt, så jeg er ikke enig i, at fordi der er noget, der er større, kan vi ikke diskutere det her.
Det, jeg vil spørge om, er, hvor grænsen går for Liberal Alliance.
Er der ingen grænse?
Skal vi genindføre revselsesretten?
Det begrænser jo forældrenes personlige frihed.
Skal vi genindføre pigeomskæringen?
Hvor går grænsen, er der ingen grænse for den personlige frihed?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-08:
Jeg er meget enig med hr. Naser Khader i, at man også skal kunne se det store i det små, og hvis der var noget stort i det her forslag – udtænkt af hr. Naser Khader – havde vi også gerne diskuteret det.
Men de to eksempler, hr. Naser Khader bruger, viser jo til fulde, at ordføreren egentlig ikke har sat sig ind i forskellen på, hvad frihed for den enkelte, der ikke skader andre, er, og hvad frihed, der skader andre, er.
De to eksempler handler jo netop om at skade andre, slå børnene eller skære i børnene.
Det er meget tydeligt for enhver, at man gør noget dårligt ved børnene.
Men sådan er det ikke her.
Her kan der være nogle, der gør det frivilligt – det har vi hr. Naser Khaders egne ord for fra Folketingets talerstol i dag – og der er nogle, der kan blive udsat for tvang til at gøre det.
Ja, og det kan være, jeg tvinger hr. Naser Khader eller andre til at blive siddende, det ved jeg ikke.
Men hvis jeg tvinger, kan jeg blive straffet for det, og hvis det er frivilligt, at hr. Naser Khader sidder på stolen derovre, kan jeg selvfølgelig ikke blive straffet for det, for så er der ingen, der har begået en forbrydelse.
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Jeg bliver citeret, justitsministeren bliver citeret et par gange, og Socialdemokraternes politiske ordfører bliver også citeret en gang.
Jeg synes simpelt hen, det er en hån mod de kvinder, der bliver undertrykt rundtom i verden, og de kvinder, der bærer burka, at man ikke bruger plads til at beskrive problematikken med burka og med kvindeundertrykkelsen og komme med eventuelle forslag til, hvad man skal gøre ved det.
Det får mig til at konkludere, at det handler om at drille Det Konservative Folkeparti, mere end det handler om at beskytte kvinderne og deres rettigheder.