runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Gaardsted (S), 2014-11-21:
Hvis jeg bruger en rolig stemmeføring, er det, fordi jeg er temmelig rolig.
Jeg vil gerne sige, at når man skriver under på formularer i forhold til det offentlige, skriver man under på det, som fru Pia Kjærsgaard læste op før.
Det gjorde jeg også, da jeg tidligere var enlig mor og jeg skulle have mit særlige børnetilskud – da skulle jeg også skrive under, og det var nøjagtig de samme ting, der stod der.
Jeg kan slet ikke forstå, at det skal være nødvendigt at gå ud i offentligheden og sige, at hvis man laver fejl i den her sammenhæng, kan man risikere at komme 4 måneder i fængsel.
Min far er 86 år, og ham spurgte jeg for et halvt års tid siden, om han havde fået ordnet det med digital post, og så sagde han til mig: Ja da, jeg gik bare ned på borgerservice og blev fritaget.
Så der har ingen problemer været i det her, og der er da ikke nogen af de ældre eller handicappede eller demente, som går ned og beder om at blive fritaget, der siger noget, der ikke passer.
Det passer da, når de siger, at de ikke kan.
Så jeg kan slet ikke forstå, hvorfor det er nødvendigt at fremture med, at nu skal man huske, at man har skrevet under på, at man kan komme 4 måneder i fængsel.
Pia Kjærsgaard (DF), 2014-11-21:
Jeg synes jo, det er lidt utroligt, at fru Karin Gaardsted kan stå med helt rolig stemmeføring og tale om håndjern og politimester, og at politiet kommer og tager en.
Altså, det vil jeg bare godt have ét eneste bevis på at jeg nogen sinde skulle have skrevet eller sagt nogen steder.
Jeg må bare bede fru Karin Gaardsted fra Socialdemokraterne om at bekræfte, at ansvaret for afgivelse af korrekte oplysninger påhviler borgerne.
Borgerne, der ønsker at blive fritaget for digital post, skal udfylde en blanket og skrive under på, at de ikke er i stand til at modtage posten digitalt.
Når borgeren skriver under på anmodningen om fritagelse, sker det under strafansvar.
Og blankettens formulering er, at afgivelse af urigtige oplysninger til det offentlige kan straffes med bøde eller fængsel indtil 4 måneder.
Det er det, der står, det er det, jeg har fremført, og det er jo det, der er sandheden.
Og det er det, jeg synes er så krænkende.
Og ja, det gør jeg, fordi jeg synes, at det her er en dårlig ting.
Og så må man lade være med at snakke om politimester og håndjern, og jeg ved ikke hvad.
Det har jeg da aldrig nogen sinde nævnt – altså, det synes jeg virkelig er, hvad jeg kalder en skræmmekampagne, en forkert skræmmekampagne.
Karin Gaardsted (S), 2014-11-21:
Jeg kunne aldrig nogen sinde drømme om at bruge ordet løgn her fra talerstolen.
Jeg har heller ikke brugt det i de læserbreve, hvori jeg har svaret fru Pia Kjærsgaard.
Det udtryk vil jeg ikke bruge.
Men jeg mener, at det er en meget alvorlig sag, at man som en kendt politiker går ud over hele landet og fortæller om, hvor forfærdeligt det her er, og at folk nu kan risikere, at de, hvis de ikke får gjort præcis, som de skal, og præcis til tiden, kan risikere, at politimesteren står ude i baghaven.
Til det med at underskrive, når man er på borgerservice og skal have en fritagelse: Ja, man skriver under på, at det er rigtige oplysninger, man har givet.
Det gør man også på mange andre formularer, når man henvender sig til det offentlige.
Når det offentlige har brug for, at borgere afleverer rigtige oplysninger, gør man det i det offentlige ved at sige: Nu skriver du under på, at de oplysninger, du har givet til os, er sande.
Det synes jeg er meget rimeligt.
Jeg skal nok vende tilbage til de læserbreve, der har været skrevet, og så kan vi jo tage debatten bagefter.
Der er jo kommet flere ting frem i dag, vi helst ikke skal diskutere.
Men lad os bare vende de læserbreve en gang mere.
Tak for det.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at svare på følgende: Kan man blive fritaget, hvis man ikke har en computer, f.eks. som hjemløs, som dement eller som ældre?
Karin Nødgaard (DF), 2014-11-21:
Ja, det håber jeg.
Ja, det kan man godt, man kan godt blive fritaget.
Men min bekymring kan også ligge i forhold til den gruppe af borgere, som måske faktisk har en computer i deres hjem, og som kun bruger den, hvis de f.eks. skal på Skype og være i kontakt med et barnebarn, der måske er på den anden side af jordkloden, eller hvis man måske har lidt mailkorrespondance med en veninde i Jylland, hvis man bor på Sjælland osv., men slet ikke magter at gå ind og håndtere alt digitalt.
Så har man jo sådan set en computer, og hvad så når man så egentlig har sat et kryds ved, at man ikke har adgang til computer i sit hjem?
Så har man det jo, og så kan vi vende tilbage til alt det omkring straffelovens § 163.
Jamen det synes jeg jo lyder rigtig fint.
Altså, nu ved jeg jo, at hr. Karl H. Bornhøft ikke er ny i Folketinget.
Han har jo været her ad flere omgange osv., så jeg tænkte egentlig bare på, at ordføreren er en, som normalt har den her, hvad skal man sige, indignation, i forhold til hvordan vi skal hjælpe de udsatte grupper i samfundet osv.
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-21:
Fru Karin Nødgaard ved jo ganske enkelt godt, at jeg står her som repræsentant for vores ordfører, for vores udvalgsmedlem, der skal foretage det videre arbejde.
Og fru Karin Nødgaard ved sikkert også godt, at det ville være overordentlig ubelejligt og mærkeligt, hvis jeg gav mig til at binde vores ordfører på nogen som helst måde i den her diskussion.
Derfor er jeg også nødt til at gentage, at det, der er vores bekymring, har jeg udtrykt, nemlig bekymringen for, om vi løbende kan følge op på den her proces.
Det vil vi tage på os.
Vi vil arbejde intenst med at hjælpe de mennesker, der har behov, og det er den del af det, jeg kan love her i dag.
Karin Nødgaard (DF), 2014-11-21:
Jeg synes, det er rigtig positivt at høre SF's indfaldsvinkel på det her i forhold til den gruppe af borgere.
Ligesom jeg jo også fra talerstolen for kort tid siden prøvede at sige, at det måske ville være en idé, at man så ligesom udskød implementeringen af loven måske med et år eller et par år, i forhold til at det skal være, som lovteksten nu siger, vil jeg egentlig gerne høre, hvordan SF ville forholde sig til det, hvis man kunne blive enige om det?
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-21:
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg taler på vores ordførers vegne i dag.
Jeg vil starte med at sige, at når man hører på dagens debattører, forstår man, at man ikke kan beskylde nogen af dem for at forsøge at skaffe sig venner blandt hovedparten i dag.
Det er ikke det, der er blevet afspejlet i debatten.
Det er en kæmpe omvæltning, der er på vej.
Og uanset om det er besluttet eller ej, er det meget klogt at få en debat om det.
Det ser umiddelbart ud til, at overgangen til digital post er forløbet tilfredsstillende.
Men ingen af os kan være bekendt fuldt og helt at sige, at det er sket fuldstændig uden problemer, for det er det ikke, og det viser vel også bare, hvorfor det er nødvendigt at diskutere det.
Det andet, der er vigtigt for os i SF at sige, er, at det offentlige fortsat skal have meget stor fokus på at hjælpe de mennesker, der synes, at de har behov for at blive fritaget.
Det er en opgave, der stadig skal bearbejdes og arbejdes intenst med.
Jeg bed selvfølgelig også mærke i, at finansministeren udtrykte begejstring for portobesparelsen.
Jeg kunne egentlig fristes til at sige her, hvis finansministeren vil høre efter, at portobesparelsen kan man godt se anderledes på, hvis man er postbud som jeg.
Hvad fortæller det?
Det fortæller jo sådan set, at der er plusser og minusser ved alt.
Det er der grundlæggende også i den her diskussion, men for os i SF er der ingen tvivl om, at det er en del af vejen frem.
Vi skal bare lade være med at lade, som om det hele er så enkelt og tingene bare kører derudad.
Det, der jo også lægges op til i det forslag til vedtagelse, der er kommet fra flertallet, og som vi støtter, er, at det er vigtigt, at myndighederne lever op til borgernes forventninger i den her udvikling.
Man kunne måske fristes til at udtrykke en anelse bekymring for den del af det.
Måske vil det ligefrem vise sig, at borgerne har nemmere ved at leve op til det offentliges forventninger i tiden fremover, men det fortæller bare, at den her udvikling skal vi være meget bevidste om.
Så i bund og grund støtter vi det forslag til vedtagelse, der er kommet fra flertallet, men vi fortæller også bare, at det er nødvendigt at fortsætte den her diskussion.
Det er nødvendigt at hjælpe de mennesker, der har behov i den her udvikling, og det er nødvendigt for os at acceptere, at der er mennesker, der ikke fuldstændig kan leve op til de krav, som vi indimellem synes kan være helt legitime her.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-21:
Tak, formand.
Jeg synes faktisk, det er et vigtigt emne, vi skal diskutere her i dag, for vi står midt i overgangen til et digitalt samfund.
Vi er ikke længere et sted, hvor vi stadig stiller spørgsmål om, om vi skal have et digitalt samfund; vi er kommet dertil, hvor vi skal sikre, at overgangen forløber bedst muligt.
De Radikale er begejstrede for, at vi er blandt verdens mest digitaliserede samfund.
Det giver fantastiske muligheder for at betjene borgerne på en smartere måde, så ressourcerne kan bruges bedre.
I øjeblikket er vi stadig i gang med at lave de klassiske digitaliseringsopgaver med at sætte strøm til papir, kan man sige, men jeg tror også, at digitalisering kan bruges til at løse nye udfordringer og knytte borgerne tættere til den offentlige sektor.
Det tror jeg vi vil se meget mere af i de kommende år.
Men det er klart, at der er nogle områder, som vi skal være opmærksomme på i denne proces.
Et stort område er privacy og datasikkerhed.
Der har været helt klare eksempler på, at vores systemer ikke har været sikre nok, hvilket har kompromitteret danskernes personfølsomme oplysninger, og det kan være med til at undergrave tilliden til et system.
Det er ikke godt nok.
En anden udfordring er naturligvis de borgere, som ikke føler sig parate til digitaliseringen, herunder at skulle kommunikere med offentlige myndigheder digitalt.
Det har jeg faktisk rigtig stor respekt for at alle ikke er klar til.
Det vil jeg godt understrege.
Derfor har vi også lavet en række muligheder for at blive undtaget.
Når man lytter på debatten her, synes jeg, det lyder til, at vi i højere grad er med til at opbygge en frygt for, at alle bliver tvangsindlagt til det, uagtet hvem de sådan set er, men der er jo en lang og ikkeudtømmende liste over, hvem kommunen kan fritage for digital post.
Det kan f.eks. være, hvis de har en kognitiv funktionsnedsættelse, som gør det svært at bruge digital post; det kan være, hvis de har en fysisk funktionsnedsættelse; det kan være, hvis de ikke har adgang til en computer; det kan være, hvis de er udrejst af Danmark; hvis de ikke har fast bopæl; hvis de har sproglige barrierer, der gør det svært at bruge digital post; det kan være, hvis der er problemer med at skaffe NemID, fordi man har et længerevarende udlandsophold langt fra en dansk repræsentation; og det kan også være, hvis man bor i et område, der har en meget, meget dårlig internetforbindelse.
Så der er faktisk en række årsager til at blive fritaget fra at bruge digital post.
Det synes jeg sådan set tjener debatten og sagligheden, at vi får det nævnt.
Jeg mener dog, at det er helt fair, at vi siger til de danskere, som kender til it – og det er heldigvis langt størstedelen af danskerne – at de kan være med til at hjælpe det offentlige ved at modtage deres post via computeren frem for via postkassen.
Jeg tror, vi har stillet krav til borgerne om, hvordan de skal modtage deres post, siden vi fik det første postvæsen.
Det mener jeg sådan set godt vi kan blive ved med at gøre.
Derfor støtter vi Radikale forslaget til vedtagelse, som blev præsenteret af Venstres ordfører.
Karin Nødgaard (DF), 2014-11-21:
Nu ved jeg, at hr. Finn Thranum også sidder i Socialudvalget, og jeg håber også, at han modtager de nyhedsbreve, der kommer fra Projekt Udenfor, og nu skal jeg ikke stå og læse hele nyhedsbrevet op, men i det, der kom her for nogle få dage siden, den 29. oktober, var der faktisk nogle meldinger i forhold til det her.
Så jeg mener helt klart, at vi har nogle udfordringer herinde.
I forhold til det der med straffen vil jeg sige: Lad os lade være med at lave det som en skræmmekampagne som sådan, men vi må forholde os til det, der står.
Og så må vi måske også forholde os til, at der er en gruppe i befolkningen, hvis vi taler om den del af de ældre, der har svært ved at komme med på den digitale bølge, som faktisk er meget autoritetstro og tager ordene for pålydende, og som derfor kan være bekymrede.
Finn Thranum (V), 2014-11-21:
Det synes jeg ikke vi signalerer.
Jeg har lige anerkendt over for ordføreren, at jeg da også synes, det er bekymrende, at der er over 1 million, der ikke har tilmeldt sig på nuværende tidspunkt, men nu er der jo ikke nogen, der bliver straffet for det, og det vil jo være en proces, der kommer til.
Der er jo også nogle, der sidder og lytter til det her, som godt ved, at det her skal gøres bedre.
Man nævner hele tiden de hjemløse.
Jeg er faktisk helt sikker på, at der blandt de hjemløse er rigtig mange mennesker, ikke mindst frivillige, som støtter dem og bakker op om dem, så de kan få den hjælp og den støtte, der skal til, og de kan jo under alle omstændigheder blive fritaget for det, hvis de går hen og siger, at de har et problem med, at de ingen computer har, at de ingen telefon har, at de ingenting har.
Så jeg synes, at ordføreren her tegner et skræmmebillede.
Karin Nødgaard (DF), 2014-11-21:
Et forslag til en forbedring – og det var også det, jeg sagde i min tale, og det håber jeg også at finansministeren vil kommentere – kan jo f.eks. være, at man udskyder det, altså at man ikke siger, at det skal være fra nu af, og så er det bare sådan, og at man ser realiteterne i øjnene.
Ordføreren var jo selv inde på, at der faktisk er 1,3 millioner, der ikke er klar til det endnu.
I et land med en befolkning på 5,5 millioner må det da trods alt være noget, der signalerer et eller andet over for det danske Folketing.
Derudover vil jeg sige, at jeg altså synes, det er sådan en lidt – jeg ved ikke, hvordan jeg skal sige det – søgt måde at udtrykke det på.
Altså, det eksempel, som jeg nævner med hensyn til Skype, er i princippet det samme som det at tage telefonen, og det er f.eks. noget, som nogle bedsteforældre gør i forhold til deres børnebørn.
Så det passer ikke; lad nu være med at sige det.
Det her drejer sig om en gruppe af udsatte borgere, som ikke kan komme med på den digitale bølge, og nu nævner jeg f.eks. også de hjemløse.
Der kan man jo sige, at de hverken har adgang til computere i deres hjem eller på deres opholdssted – og nogle af dem har ikke engang et opholdssted.
Jeg synes bare, der er så mange ting, vi skal forholde os til i forhold til det.
Vi skal prøve at være realistiske i forhold til det verdensbillede, der er i Danmark, i stedet for ligesom bare at sige, at herinde har vi styr på det hele, og så skal befolkningen såmænd også nok få det.
Finn Thranum (V), 2014-11-21:
Tak for det.
Jamen det, som ordføreren lige har sagt, er, at dem, som vi nu skal tage hensyn til i forbindelse med det her med digital post, er dem, som har en computer derhjemme, men som bare bruger den til at gå på Skype, kommunikere med en eller anden tante eller noget andet, og så tænker jeg: Hold da op, hvis man kan det, så er man da godt nok avanceret.
Hvis man kan tænde for en computer, gå på Skype og skrive en mail, så er man jo sådan set digitalt kørende, tænker jeg.
Nu er forskellen bare, at man skal have en digital signatur, og at man skal ind at åbne sin digitale post.
Jeg tror faktisk, at man undervurderer rigtig mange mennesker i det danske samfund.
Nogle af dem, som er de allermest seje på computeren, er jo rent faktisk ofte de udviklingshæmmede, som går helt vildt meget op i det.
Jeg kan godt følge ordføreren i nogle af hendes bekymringer, f.eks. bekymringen om, at der er over en million, som ikke er tilmeldt det på nuværende tidspunkt.
Men det, at man ikke har en viden om færdselsloven, giver en jo ikke ret til at overtræde færdselsloven, vel?
Nu ved ordføreren jo, at det her bliver gennemført, og derfor vil jeg godt spørge ordføreren: Har Dansk Folkeparti nogle forslag til, hvordan vi kan få det forbedret, så vi får alle med i forhold til den digitale post?
Karin Nødgaard (DF), 2014-11-21:
Jeg har faktisk hele formularen med her, så jeg ved, præcis hvilke ting der står på den, og det synes jeg er fint.
Jeg vil bare have lov til at sige, at vi i Dansk Folkeparti har nogle bekymringer i forhold til det her.
Og det kan godt være, at fru Karin Gaardsted ikke har mødt nogen, som har haft problemer med det, men jeg har sandelig fået flere henvendelser, både fra pårørende, men jeg har også mødt ældre, som siger: Vi er egentlig lidt bange for det der, i forhold til at vi skal op og melde fra, og vi har faktisk ikke fået noget svar, så vi ved ikke helt, om vi er fritaget eller ej.
Jeg var oppe at aflevere noget, som mit barnebarn havde printet, men jeg ved faktisk ikke, om jeg er på den sikre side nu.
Karin Gaardsted (S), 2014-11-21:
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Kan man blive fritaget, hvis man ikke kan magte at håndtere opgaverne inde på internettet?
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-21:
Det, der kort og godt er vigtigt i den her sag, er, at vi tør tage kampen op mod rabiate kræfter, diskutere med dem, få dem til at få en forståelse for den virkelighed, som er en del af vores her i landet.
Det er altså den måde, man bekæmper de her miljøer på.
Vi vil heller ikke lægge skjul på, at selv om vi jo indimellem har givet udtryk for, at vi også kan have betænkeligheder omkring PET, så er vi da fuldt bevidst om, at PET i den her sammenhæng plejer at holde skarpt udkig med dem, der volder problemer, og det er så også en del af det forsvar, som det her samfund kan byde på, og det er lige præcis de grunde, der gør, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Jeg skal på vegne af vores ordfører gøre opmærksom på, at vi i SF ikke kan støtte beslutningsforslaget, da det efter vores opfattelse er grundlovsstridigt.
Det er det, fordi forslaget lægger op til et indgreb mod både religionsfriheden, ytringsfriheden, forsamlingsfriheden og den private ejendomsret.
Men vi vil gerne udtrykke vores dybeste afstandtagen, når man opfordrer til vold og andre skadelige aktiviteter i forhold til vores demokrati.
Vi er ovenikøbet enige i, at nogle af de personer, som færdes i Grimhøjmoskeen, og som støtter ISIS, har nogle skadelige og antidemokratiske holdninger, og det er særdeles ubehageligt, at de i en vis udstrækning kan være med til at påvirke unge mennesker, der jo så tager til Syrien; den trafik har vi jo set noget af.
Forsamlings- og religionsfriheden er det vigtigt at huske gælder for os alle, uanset om vi andre er enige med dem eller ej.
Vi må også erkende, at det kan være svært, og at vi kan blive mægtig udfordret på vores demokratifølelse af rabiate grupperinger.
Trøsten i den her sammenhæng er jo, at vi har en del lovgivning, vi kan tage i brug, når det handler om injurier, opfordring til had, terror og hvervning.
Den støtter vi naturligvis at vi bruger, når vi kan, ligesom vi støtter, at man kan opløse foreninger, der virker ved vold.
Ekstremisme skal under alle omstændigheder bekæmpes.
Til gengæld er vi noget usikre på, hvad en opløsning af moskeen egentlig ville medføre.
Det ville jo næppe opløse radikale holdninger, og det er jo dem, det er interessant at bekæmpe.
De radikale holdninger sidder jo ikke, som flere har gjort opmærksom på, i murstenene ...
Eigil Andersen (SF), 2014-11-21:
Altså, hvis vi nu er enige om, at problemet med social dumping i Danmark i dag er størst inden for det faglærte og det ufaglærte område inden for LO-området, og vi så tænker på, at antallet af dem, der kommer hertil, på grund af de begrænsninger, der er lagt ind i greencardordningen, vil blive halveret, så må vi vel konstatere, at der er tale om forbedringer på det her område, og det er grunden til, at SF har sagt ja til det.
Når det gælder de ordninger, som ordføreren nævner, som åbner op for det, mener jeg ikke, det er rigtigt, men det kan vi vende tilbage til ved en senere lejlighed, for min taletid er udløbet.
Finn Sørensen (EL), 2014-11-21:
Som jeg sagde i min ordførertale, kan man tage de ændringer, der laves og betragte dem isoleret og sige: Ja, der er isoleret set tale om nogle forbedringer og nogle opstramninger.
Som ordføreren selv gav udtryk for, er det eneste effektive lige i forhold til greencardordningen jo at afskaffe den fuldstændig, og der kan jeg ikke rigtig forstå, at det, med alle de partier, der har givet udtryk for, at det ville de gerne, så ikke er blevet til noget.
Det kan vi så ikke få et indkig i, det er så, hvad der er foregået ved forhandlingsbordet, men man kan jo begynde at lægge mærke til, hvem der så ikke har givet udtryk for, at det var vigtigt for dem at få afskaffet greencardordningen.
Vi synes ikke, at de forbedringer er tilstrækkelige til, at man kan se vælgerne og de pågældende faggrupper i øjnene og sige, at nu har man forhindret social dumping; der skal man gøre de foranstaltninger, som Enhedslisten har foreslået, samtidig med at man indfører to andre ordninger, som jo ikke forhindrer, at der er nøjagtig det samme problem, som vi har med greencardordningen, nemlig at der kommer højtuddannet arbejdskraft hertil, som så i virkeligheden havner i jobs, hvor uddannelsesniveauet – og misforstå mig nu ikke, for der ligger ikke noget hierarkisk i det – ligger langt under det, som den importerede arbejdskraft har.
Det er jo to forskellige situationer.
Den ene handler om, hvad betingelserne skal være, for at man kan importere arbejdskraft, og der har vi bare den grundholdning, at hvis der er ledighed inden for det pågældende område, er der ingen grund til at importere arbejdskraft.
Så enkelt er det.
Og derfor skal arbejdsgiverne dokumentere, at der rent faktisk er et behov, og man skal spørge arbejdsmarkedets parter, om de er enige i det – egentlig den grundlæggende tanke, der ligger i udlændingeloven, det er bare den, der skal skærpes og gøres fuldstændig klar.
Det andet handler jo om, at disse mennesker er kommet til landet, og at man som betingelse for, at de kan være på en af de ordninger, man nu foreslår her, altså greencard- og etableringskortet, siger, at de ikke ret til at få dimittenddagpenge.
Det vil sige, at nogle medlemmer af en a-kasse har ringere rettigheder end andre medlemmer af den samme a-kasse.
Det strider fuldstændig mod Enhedslistens holdninger om, at udenlandske arbejdere, der er kommet her til landet, skal have de samme pligter og derfor også have de samme rettigheder som herboende.
Jamen ligesom ordføreren betragter vi jo lovforslaget i sin helhed, og det må man jo gøre.
Og der kan vi ikke se, at der er nogen garanti imod, at disse ordninger vil få nøjagtig de samme konsekvenser som de ordninger, der findes i forvejen, plus at der jo også er det forhold, som jeg også har påpeget, og som ordføreren ikke rigtig fik forholdt sig til, nemlig at der sker en klar og uacceptabel opstramning i forhold til udenlandske a-kassemedlemmers rettigheder.
Lone Loklindt (RV), 2014-11-21:
Kan ordføreren forklare, hvorfor man synes, dimittender skulle have dagpenge, men at man samtidig vil kræve, at arbejdsgiver skal kunne forklare, hvorfor de har brug for udenlandsk arbejdskraft?
Finn Sørensen (EL), 2014-11-21:
Jamen det skal man jo dokumentere, ud fra hvad ledigheden er og hvad der er af udbud af arbejdskraft i forvejen på det område.
Og der vil jeg gerne minde om, at den grundlæggende forudsætning, den grundlæggende idé i udlændingeloven faktisk er det, jeg står og siger.
Så det er såmænd ikke så indviklet, der skal man bare spørge dem, der har forstand på det, nemlig arbejdsmarkedets parter.
Lone Loklindt (RV), 2014-11-21:
Jeg må bare sige, at jeg undrer mig lidt over Enhedslistens krav til, at det skal dokumenteres, hvordan der er brug for arbejdskraft udefra.
Kan ordføreren komme lidt nærmere ind på, hvordan en virksomhed f.eks. skulle kunne dokumentere, at man har brug for en indisk it-ingeniør eller andre?
Altså, hvordan skal man dokumentere, at man har fundet lige præcis den rigtige medarbejder i Indien?
Hvordan skal man dokumentere, at man har det behov?