runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2010-04-08:
SF har fremsat forslag om ændring af landbrugsstøtteloven, mere præcist et forslag om sammensætningen af bestyrelserne i promille- og produktionsafgiftsfondene på jordbrugsområdet samt etableringen af selvstændige fondssekretariater, der skal finansieres af fondsmidlerne.
Ifølge lovforslaget skal forskningsrådene, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og Forbrugerrådet have flertal i promilleafgiftsfondene, og når det drejer sig om produktionsafgiftsfondene og Fonden for økologisk landbrug, skal forskningsrådene, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og Forbrugerrådet have lige så mange repræsentanter som erhvervets organisationer.
Forslaget går altså ud på at svække erhvervets indflydelse i fondenes bestyrelser.
Den nuværende bestyrelsesstruktur blev lagt fast ved en ændring af landbrugsstøtteloven, der blev behandlet i Folketinget i efteråret 2003.
Herudover er det forhold, at erhvervsorganisationer i enighed skal afgive indstillinger til bestyrelsespladserne, en stærk sikring af bredden i bestyrelserne.
Når det drejer sig om promilleafgiftsfondene, hvor erhvervet har seks pladser og de offentlige interesser har fem pladser, kræver det enighed blandt hele erhvervet, hvis man vil majorisere forskningsrådene, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og Forbrugerrådet.
Men det blev altså fastholdt i 2003, at erhvervet skulle bevare flertallet i fondenes bestyrelser, hvilket hænger sammen med fondenes finansiering og de aktiviteter, som fondene kan og må støtte.
For så vidt angår mulighederne for at lade fondsmidlerne finansiere administrationsudgifterne under fondene, har det ikke været tilladt siden 1990, dog med undtagelse af udgifter til kontrol med midlernes anvendelse.
Endvidere er der mulighed for at anvende fondsmidler til finansiering af udgifter, hvis fondsbestyrelsen vil indhente ekstern faglig bistand til vurdering af projektansøgninger m.v.
Fondenes administration betales af brancheforeningerne, der i praksis varetager sekretariatsbetjeningen af fondenes bestyrelser. Den gældende landbrugsstøttelov indeholder således efter regeringens opfattelse et velfungerende regelsæt for sammensætning af fondsbestyrelserne, som giver offentlige interesser en betydelig vægt.
I lyset af at der er tale om tilbageførte miljøafgifter, som er pålagt erhvervet, de såkaldte promillemidler, og afgifter, der opkræves direkte hos erhvervet, de såkaldte produktionsafgifter, og da den gældende lovgivning allerede giver de offentlige interesser betydelig vægt og målet med fondene er at styrke erhvervets rammevilkår, mener jeg, at lovens fordeling med et flertal, og for produktionsafgiftsfondenes vedkommende et utvetydigt flertal, til erhvervet skal fastholdes. For så vidt angår forslaget om at anvende fondsmidler til dækning af fondenes administrationsudgifter, ville det betyde færre midler til finansiering af projekter.
Jeg mener derfor også på dette punkt, at den eksisterende ordning skal fastholdes, hvilket betyder, at brancheforeningerne skal finansiere administrationen og levere den nødvendige sekretariatsbetjening.
Herved tilføres fondene også værdifuld viden om de enkelte sektorer.
Regeringen kan derfor ikke støtte forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-08:
Tak for det.
Indbetalingerne til produktions- og promilleafgiftsfondene kommer fra erhvervet selv.
Det er tilbageførte miljøafgifter pålagt erhvervet, og det er afgifter, der opkræves direkte hos erhvervet.
Pengene tilbageføres til erhvervet med det formål at styrke erhvervets rammevilkår, f.eks. forskning, udvikling, videnudvikling, økologi m.v.
Der er således faste rammer for, hvad pengene både kan og skal anvendes til.
Ordningerne administreres af brancheforeningerne, dvs. så at sige erhvervet selv, hvilket sikrer, at flest muligt af pengene bruges til formålene.
En bestyrelse med bred sammensætning, der også giver en god indflydelse til den offentlige side, sikrer bredde og helhed i ledelsen.
SF foreslår med dette lovforslag at ændre bestyrelsessammensætningen og ændre på administrationen.
Det vil betyde, at der bliver færre penge til det egentlige formål, og det er der ikke nogen grund til at vi går med på. Da ordningen som helhed fungerer tilfredsstillende i dag, er der ikke nogen grund til at foretage ændringer overhovedet.
Derfor afviser Venstre forslaget fra SF.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-08:
Jeg vil gerne spørge ordføreren nærmere om spørgsmålet om administration.
Det er sådan med administrationen i dag, at f.eks. hvis vi kigger på Kvægafgiftsfonden, så er det Kødbranchens Fællesråd, der administrerer fonden.
Kødbranchens Fællesråd er samtidig også dem, der sidste år søgte 12 mio. kr. af de 32 mio. kr. i Kvægafgiftsfonden.
Mener Venstres ordfører ikke, at det indimellem kan skabe en vis form for inhabilitet?
Erling Bonnesen (V), 2010-04-08:
Nej, det mener jeg ikke.
Der er fuld åbenhed om det.
Der er revision på.
Man kan gå ind og se, hvad der foregår.
Så det ser jeg ingen problemer i.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-08:
Hvis jeg skulle være lidt fræk, så plejer Venstre ikke at have noget problem med at være økonomisk uansvarlige, men nu vil jeg alligevel ikke være så fræk.
Men jeg noterer mig, at i Svineafgiftsfondens seneste regnskab overskrides det godkendte budget med over 40 pct. i alle projekterne.
Kunne det ikke afføde en tanke om, at der i hvert fald er brug for at holde bedre styr på de her midler, for det er jo midler, vi meget gerne vil have skal komme den enkelte landmand til gode, fordi vi gerne vil hjælpe den enkelte landmand ved at føre samfundets midler tilbage?
Og når vi så ved, at man ikke har styr på økonomien, kunne det så ikke få Venstre til at overveje, om man skal få mere styr på det her?
Erling Bonnesen (V), 2010-04-08:
Som jeg er orienteret, er der styr på tingene i forhold til revision, også således, at der kommer en vis portion penge ind, og de bliver så efter ansøgning fordelt.
At man så måske kan tage et enkelt projekt ud, hvilket jeg forstår spørgsmålet går på, skal jeg ikke her fra Folketingets talerstol stå og gøre mig klog på.
Men jeg vil holde mig til, at der er revision af tingene, så det forventer jeg er i orden.
Det, det jo handler om her, er, at vi overordnet tager stilling til, om vi synes, at det fungerer godt.
Det var det, jeg også markerede i min ordførertale, nemlig at de her ting fungerer godt.
Der kommer de her penge ind fra erhvervet.
De bliver så alle sammen brugt også til de her formål, som vi har skitseret, altså forskning m.v. Når vi så taler om administration, synes jeg ikke, der er nogen grund til at gå i den retning, som SF foreslår her, netop at forøge administrationen.
For på den måde vil der blive færre penge til forskning og andet.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-08:
Da vores ordfører på området, hr. René Christensen, desværre ikke kan være til stede her i dag, skal jeg hermed på Dansk Folkepartis vegne fremføre følgende om dette lovforslag: Formålet med lovforslaget er at øge de offentlige interessers indflydelse i forbindelse med udpegning af bestyrelserne for produktions- og promilleafgiftsfondene samt Fonden for økologisk landbrug og gøre administrationen af fondsmidlerne uafhængig af landbruget.
Der er positive ting i forslaget, men vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger nu.
De første to pinde, hvis man kan kalde dem det, i forslaget mener Dansk Folkeparti ikke der er belæg for at ændre på på nuværende tidspunkt.
Vi vil dog også gøre opmærksom på, at det er landbruget, der genererer midler til udviklingen inden for erhvervet.
I dag er det ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri, som udpeger bestyrelserne for produktions- og promilleafgiftsfondene samt for Fonden for økologisk landsbrug.
Bestyrelserne bliver udpeget for en periode på 4 år, og hver bestyrelse sammensættes af såvel repræsentanter for erhvervssiden som repræsentanter for offentlige interesser.
Efter de gældende regler udtaler Landbrug & Fødevarer og repræsentative producenter og brancheorganisationer sig i enighed om to tredjedele af hver af bestyrelserne for produktions- og afgiftsfondenes medlemmer.
Forbrugerrådet, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, Det Frie Forskningsråd og Det Strategiske Forskningsråd udtaler sig i fællesskab om en tredjedel af hver af bestyrelserne for produktions- og afgiftsfondenes medlemmer.
Det tilsvarende gør sig gældende for bestyrelsen for Fonden for økologisk landbrug.
Og det er dette, der bl.a. ønskes ændret med det her lovforslag.
Det, som Dansk Folkeparti gerne vil diskutere i forbindelse med udvalgsbehandlingen, er pind tre, hvis man så kan kalde den det, for efter de gældende regler er det landbruget selv, der forestår sekretariatsbetjeningen af fondenes administration.
For at sikre en uafhængig administration af fondsmidlerne foreslås det med forslaget, at sekretariatsbistanden til administration af fondene kan finansieres af fondene selv, mens opgaven med administration af fondene skal henlægges til en uafhængig organisation eller myndighed.
Netop dette vil vi i Dansk Folkeparti gerne se på i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Vi vil på ingen måde lægge os fast på modellen, men vi deltager gerne konstruktivt.
Med de bemærkninger ser vi i Dansk Folkeparti frem til udvalgsbehandlingen.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-08:
I Det Konservative Folkeparti er vi optaget af, at fællesmidler bliver brugt i overensstemmelse med hensigten.
Socialistisk Folkeparti har fremsat et forslag om ændring af landbrugsstøtteloven.
Forslaget går ud på, at sammensætningen af bestyrelsen i promilleafgiftsfondene og produktionsafgiftsfondene skal ændres, så landbrugserhvervets indflydelse i fondene svækkes og repræsentanter for offentlige interesserområder får en større indflydelse.
Der sidder i dag 6 repræsentanter fra erhvervene og 5 fra Forbrugerrådet, Forskningsrådet m.fl. For at erhvervet skal have afgørende indflydelse på bestyrelsesbeslutninger, kræver det således enighed blandt de 6 repræsentanter, som repræsenterer forskellige dele af fødevareerhvervet.
Jeg finder også grund til at pointere, at det i bund og grund er erhvervets egne penge, der bliver fordelt.
Så det er svært at fortænke nogen i at ville have indflydelse på de midler, som er opkrævet via deres produktion og forbrug af pesticider, og det bliver svært fremover at forsvare opkrævning, hvis det kommer til at virke som en ekstra skat på landbrugsproduktionen.
I lovforslaget er der lagt op til, at sekretariatsbistand skal finansieres via fondene.
I dag er det således, at erhvervet selv stiller sekretariatsbistand til rådighed, hvilket jo i virkeligheden medvirker til en bedre udnyttelse af midlerne.
Så det ser vi i Det Konservative Folkeparti heller ingen grund til at fremme.
Det Konservative Folkeparti kan således ikke støtte det fremsatte lovforslag.
Bente Dahl (RV), 2010-04-08:
Med landbrugsstøtteloven administreres en del midler til landbruget.
Det siger sig selv, at der er mange interessenter i produktions- og promilleafgiftsfondene samt Fonden for økologisk landsbrug.
L 144 har til formål at øge de offentlige interessenters indflydelse i forbindelse med udpegning af bestyrelserne for disse fonde.
Vi taler altså om balancen mellem de forskellige interessenter, balancen i bestyrelsessammensætningen, balancen mellem erhverv og offentlige interessenter.
I Det Radikale Venstre vil vi altid gerne arbejde for en klarhed og gennemskuelighed i lovene såvel som i udmøntningen af dem.
Vi har her en velfungerende ordning med den gældende lov.
Det ser sådan ud, men debatten må jo gå på, om det er et for lukket system, sådan som det er.
Vi er positive over for L 144.
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Jeg har tre bemærkninger til det lovforslag, som vi behandler her.
For det første: Man kan jo godt have det synspunkt, at når landbrugserhvervet betaler nogle penge i miljøafgifter og på anden måde betaler i form af nogle afgifter, er det rimeligt, at pengene vender tilbage til branchen igen.
Det er Enhedslisten sådan set i hvert fald i det her tilfælde enig i er rigtigt og fornuftigt, selv om det jo ikke i alle tilfælde er den måde, vi administrerer på.
Men det er vi enige i, og når vi er enige i det, er det, fordi vi faktisk mener, at der er et stort behov for udvikling, omlægning og forbedring af landbrugsproduktionen og landbrugssektoren i Danmark.
For det andet: Hvem skal så administrere de her penge?
Grundlæggende mener vi, at det fornuftige er, at det er de offentlige interesser, der administrerer pengene, men gerne i samarbejde og dialog med relevante interessenter.
Der må vi jo sige, at det forslag, SF har fremsat, efter vores opfattelse slet ikke går langt nok, for efter vores opfattelse er dem, der har en relevant interesse i det her område, jo ikke udelukkende landbrugsorganisationerne og producentorganisationerne på den ene side og nogle sådan brede organisationer med forbrugere og økonomiske interesser på den anden side.
Det, vi synes, ville være uhyre relevant, ville være, at man i forhold til at fordele de her penge direkte inddrog de faglige organisationer, som har medlemmer repræsenteret inden for landbrugsproduktionen eller inden for fødevareproduktionen bredt set, fordi de jo også har nogle særlige interesser i, hvordan dansk landbrug udvikler sig i fremtiden.
For det tredje: Hvad med det, som pengene går til, altså formålet?
Der synes vi i Enhedslisten at det ville være fornuftigt, hvis man sagde, at de her penge skulle gå til at sikre den omstilling af fødevare- og landbrugsproduktionen i Danmark, som er en forudsætning for, at vi kan få en produktion, som er både økonomisk og miljømæssigt bæredygtig.
Det vil sige, at der skulle være helt utvetydigt fokus på at udvikle til økologisk omstilling, en produktion, der reducerer presset på naturen og reducerer presset på miljøet, en produktion, som satser meget mere på at sikre, at der er en stor værditilvækst i produktionen, og at en stor del af forarbejdningen ligger tæt på det område, hvor man kan sige at basisproduktionen af fødevarerne foregår.
En sådan omlægning af dansk landbrug, som efter vores opfattelse er det, der skal til, for at sikre et både økonomisk og miljømæssigt bæredygtigt landbrug på lang sigt, burde naturligvis være det, som disse midler gik til.
Så derfor er vores holdning til SF's forslag, at det sådan set hverken på den organisatoriske eller indholdsmæssige side går langt nok i forhold til det, der er nødvendigt.
Men der skal heller ikke være nogen tvivl om, at SF's forslag efter vores opfattelse tilbyder nogle små, men fornuftige forbedringer, som vi gerne vil stemme for.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-08:
Tak for det, formand.
Det blev før sagt herinde i Folketingssalen, at man med det her forslag måske kunne gå ind at kigge lidt på, om der var noget i det her, der var lidt støvet, eller om der var noget, der var lidt fordækt, og så kom jeg sådan til at tænke på, at for ikke ret lang tid siden var der en debat om fagforeningsbossers brug af penge til repræsentation.
Det kunne man ikke sådan få frem i lyset.
Men der vil jeg så sige, at det her sådan set er mere klart, for her får man nemlig frem i lyset, hvad pengene faktisk bliver brugt til.
Det bliver ikke holdt hemmeligt for nogen.
Det svarer egentlig lidt til, at vi har en lille cigaræske derhjemme, som vi hver måned smider 300 kr. i, og når vi kommer frem til sommeren, sætter vi os alle, hvis vi er flere i familien, ned og siger, at det er vores feriekasse, og nu skal vi så blive enige om, hvor vi skal rejse hen.
Det er jo egentlig det, man gør her.
Pengene kommer fra erhvervet selv ned i en kasse, og så sidder man og drøfter, hvad for et projekt der kunne være godt at støtte, og hvad for et projekt der ikke kunne være godt at støtte, og det finder man så frem til.
Så derfor synes vi i Fokus ikke, at der skal laves de store ændringer i det her.
Dog vil jeg sige, at hvis der under udvalgsbehandlingen kommer et eller andet frem, som tangerer, at der er foregået noget virkelig kriminelt eller noget – jeg tror også, det var det, som den socialdemokratiske ordfører var lidt inde på – der helt overrasker os, og som vi søreme ikke vidste var så fordækt på et eller andet felt, så vil vi selvfølgelig være med til at se på det.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-08:
Tak for ministerens svar.
Når ministeren siger, at man har lavet nogle handlingsplaner, er det selvfølgelig korrekt.
Det er jeg også velvidende om.
Men når man nu kan se, at det faktisk ikke går bedre, og når ministeren også selv indrømmer, at det faktisk ikke går bedre, at der er en faldende tendens – man kan så give den svenske krone lidt af skylden for det, og man kan give nogle andre ting skylden – var det så ikke bedre at nedsætte en arbejdsgruppe i stedet for at bruge tiden på at finde ud af, hvem der har skylden, og hvad det skyldes?
Den første formålsparagraf kunne jo være, at den her arbejdsgruppe ikke er nedsat for at skyde noget til hjørne, men er nedsat for at finde nogle visioner for, hvordan vi igen kan få gang i den danske turisme.
Det kunne være sådan noget, som at hotelmomsen skulle ændres, at den skulle sættes ned.
Det kunne være, at regeringen skulle gå ind og kigge på, hvordan vi kan styrke miljøet og gøre det bedre og få renere vandløb, sådan at turisterne faktisk tænker, at Danmark er kommet på landkortet, fordi vi har nogle ting, der er rigtig gode, fordi vi har en ren natur osv. Vil regeringen dog ikke gerne gøre en lille smule for, at det kan komme til at gå bare lidt bedre?
Erling Bonnesen (V), 2010-04-08:
Nu har det været fremført af SF's ordfører her, at der sådan skulle være nogle uklarheder, og det ser jeg så også frem til at få afklaret i forbindelse med udvalgsbehandlingen, så det skal jeg ikke gå længere ind i.
Det forventer jeg så at vi får tilvejebragt et grundlag for at kunne tage stilling til, nemlig om det er korrekte påstande eller de kan fejes af bordet.
Det, jeg har lyst til lige at prøve at komme ind på, er, at når man nu foreslår sådan at ændre vægtningen i eller sammensætningen af bestyrelsen, må det være, fordi man, om jeg så må sige, ønsker at få de penge fordelt på en anden måde.
Og så er mit spørgsmål egentlig: Hvad er det så for nogle af de projekter, der hidtil har været støttet, der ikke længere skal have støtte, hvis man får held til at få det ændret?
Der var jo ligesom nogle synspunkter om, at der skulle ændres i vægtningen for at få en anden fordeling.
Hvad er det for nogle ting, der ikke længere skal have støtte?
Orla Hav (S), 2010-04-08:
Den var lidt mere kritisk end den, jeg havde valgt at tage med til i dag.
Men jeg skal da indrømme, at konklusionen på den kritiske beskrivelse undrer mig lidt.
Jeg ville egentlig have spurgt hr. Kim Christiansen, om Dansk Folkeparti ikke ville være med til at opfordre ministeren til at få lavet en national handlingsplan til gavn for dansk turisme.
Det måtte da ligge naturligt i forlængelse af det, hr. Kim Christiansen nu har fremført som ordfører.
Kim Christiansen (DF), 2010-04-08:
Jeg skal ikke kunne sige, hvad Dansk Folkeparti vil være med til på det her område, og jeg håber også, at hr. Orla Hav har en vis respekt for, at jeg kun er her i dag for at læse talen op for fru Colette L. Brix.
Men jeg skal gerne bringe invitationen videre til vores ordfører på området.
Orla Hav (S), 2010-04-08:
Det glæder mig da, at hr. Kim Christiansen vil bringe det videre.
Vores problem er jo indimellem, at Dansk Folkeparti siger de rigtige ting, men når vi så kommer til afgørelsens stund, hvor der skal handles på dem og rettes op på nogle af de ting, som Dansk Folkeparti også kritiserer, så er Dansk Folkeparti desværre ikke med.
Jeg vil bare gerne på baggrund af den kraftige kritik, der lå i den vikarierende ordførers tale, kraftigt lægge op til, at dansk turisme faktisk får en hjælpende hånd.
Det har de brug for.
Det kunne være en opfordring til ministeren til at sætte sig i spidsen for at få lavet en national handlingsplan, hvor vi alle sammen kunne være med til at bidrage med gode ideer til det, der kunne være med til at vende den udvikling, som hr. Kim Christiansen beskrev.
Vil Dansk Folkeparti være med til det?
Kim Christiansen (DF), 2010-04-08:
Jeg vil da sige, at vi jo siger meget rigtigt i Dansk Folkeparti.
Vi gør også meget rigtigt.
Men modsat andre partier måske, er det, vi siger, og det, vi gør, til gengæld noget, vi siger og gør med omtanke.
Derfor er det ikke sikkert, at det altid er i tråd med det, som Socialdemokratiet gerne vil.
Men som sagt skal jeg gerne bringe invitationen fra hr. Orla Hav videre til vores ordfører på området.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-08:
Da den konservative erhvervsordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede i salen her i dag, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: I Det Konservative Folkeparti hilser vi dette lovforslag om en ny organisering af Visitdenmark varmt velkommen.
Der er al mulig grund til at glæde sig over, at regeringen gennem de senere år allerede har iværksat en række gode initiativer for at øge væksten i dansk turisme, og med dette lovforslag om Visitdenmark følges der nu op på den indsats.
I Det Konservative Folkeparti er vi særlig glade for, at vi med dette lovforslag nu får en langt mere klar arbejdsdeling mellem de mange aktører i dansk turisme, en styrket koordination af de mange aktiviteter og forhåbentlig dermed også et styrket, professionelt og tæt samarbejde mellem turismeaktørerne.
Det fælles mål for os alle er jo heldigvis at få flere turister til Danmark.
Hensigten er fremover, at vi undgår parallelprojekter og overlappende aktiviteter, så vi kan øge gennemslagskraften af markedsføringsindsatsen og dermed øge effekten af de offentlige penge, der investeres i at fremme turismen.
Vi glæder os også over, at turismeerhvervet bredt bakker op om, at Visitdenmark fremover får ansvaret for at koordinere den samlede internationale markedsføringsindsats.
Det giver også rigtig god mening.
Vi synes, der er fundet et passende niveau med en bagatelgrænse på 250.000 kr., ligesom det også er nogle fornuftige principper, der er fastlagt for, hvilke aktiviteter der skal koordineres med Visitdenmark.
Vi er desuden tilfredse med, at kommunerne i grænseområderne – og de har jo tætte kulturelle og handelsmæssige relationer til deres nabolande – undtages fra kravet om koordinering af markedsføringsaktiviteter.
Med lovforslaget gøres Visitdenmark langt mere forretningsorienteret og erhvervsrettet fremover med en lille og effektiv bestyrelse.
I Det Konservative Folkeparti har vi fuld tillid til, at Visitdenmark fremover kan løfte de opgaver, som vi nu pålægger dem, og vi har tillid til, at de sammen med de øvrige turismeaktører vil bidrage til at skabe vækst og fremgang for dansk turisme.
Det Konservative Folkeparti kan således støtte lovforslaget.