runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-01-28:
Nu er det jo altså sådan, at både hr. Johs. Poulsen og jeg har et par år på bagen her i Folketinget.
Jeg mener ikke, at jeg før har oplevet, at man i en forhandlingssituation skulle stå på talerstolen og komme med datoer.
Det er noget, som man plejer at gøre, når man sidder over for hinanden i en forhandling.
De forhandlinger foregår altså ikke fra Folketingets talerstol.
De foregår selvfølgelig i samråd med ministeren og de fagordførere, der er på området.
Så jeg kommer ikke med nogen tidsplan for, hvornår vi her skal se nogle forbedringer.
Det lader jeg trygt ligge hos vores skatteminister.
Johs. Poulsen (RV), 2010-01-28:
Det synes jeg egentlig kunne være meget rart at høre, for et eller andet sted må der vel i den her sag være en ende på Dansk Folkepartis tålmodighed.
Ordføreren kender jo også tallene for 2005 og frem, og de er vokset og vokset, bl.a. for ordførerens kommune, men også for alle andre kommuner.
Det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende.
Deri er vi jo enige.
Så hvor langt rækker Dansk Folkepartis tålmodighed?
Hvor længe må det blive ved med at vokse og vokse?
Hvor langt rækker tålmodigheden med hensyn til at få betalt kommunerne det, som de i dag har til gode, og som de jo har brug for rent likviditetsmæssigt?
Jeg håber ikke, at det forholder sig sådan, at blot fordi Dansk Folkeparti er det parlamentariske grundlag for regeringen, freder man regeringen i virkelighedens verden.
Det håber jeg ikke.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-01-28:
Tak, hr. formand.
Jeg sagde tidligere i min tale, at det, der er klart, er, at vi selvfølgelig ikke kan blive ved med at acceptere, at man år efter år oplever, at der sker en stigning i de restancer, der ligger ude i kommunerne, og dermed at kommunerne skal vente længere og længere tid på at få deres penge ned i kommunekasserne.
Det er ikke retfærdigt, og det er ikke rimeligt.
Men der skal selvfølgelig ligge en plan for, hvordan SKAT kan garantere, at der vil være en forbedring i den måde, som man håndterer alle de her skatterestancesager på, så vi får en meget mere effektiv inddrivelse af de udeståender, der er.
Hvordan det så rent praktisk skal gennemføres, synes jeg at vi skal lade være op til SKAT, og vi skal selvfølgelig også lade det være op til skatteministeren at komme med et udspil.
Johs. Poulsen (RV), 2010-01-28:
Tak for det.
Jeg noterede mig, at Dansk Folkepartis ordfører ikke vil tilslutte sig forslaget og heller ikke tidligere har været positiv over for forslaget om at tilbageføre opgaven til kommunerne.
Men jeg bemærkede, at ordføreren alligevel sagde, at man fra Dansk Folkepartis side var meget mere interesseret i at pålægge regeringen at sørge for, at kommunerne får deres penge.
Og hvor lang en tidsfrist skal regeringen have?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-01-28:
Efter alle de mange debatter, jeg har været med i her i Folketinget siden 2005, ved jeg jo godt, at Enhedslistens automatpilotsvar er: O.k., her er et problem, vi finder bare nogle flere penge.
Den argumentation køber jeg altså ikke ret tit, skulle jeg hilse og sige, for pengene er i systemet.
Det, det drejer sig om, er, at systemet virker effektivt.
Så nytter det ikke noget, som Enhedslisten prøver på, at gøre det her til en diskussion om besparelser i kommunerne.
Nej, kommunerne har prioriteringer.
De har økonomiske prioriteringer, de har geografiske prioriteringer og alt muligt andet, og det ligger på lokalpolitikernes bord.
Det har det altså gjort i mange år, og det skal det blive ved med, det skal vi egentlig ikke blande os i.
Selvfølgelig ligger der en udfordring i at styre likviditeten i en kommune, men den her diskussion flytter altså ikke ret meget i det billede, skulle jeg hilse og sige.
Line Barfod (EL), 2010-01-28:
Hr. Hans Kristian Skibby har fuldstændig ret i, at det er en prioritering ude i kommunerne, og der er det, jeg spørger, om Dansk Folkepartis ordfører mener, det er rimeligt, at den prioritering skal betyde, at der bliver skåret ned på folkeskolen eller på børnehaverne eller på de ældre eller på de socialt udsatte, frem for at den prioritering ligger hos bl.a. Dansk Folkepartis ordfører herinde i Folketinget, hvor man så kan vælge, om der skal gives store skattelettelser bl.a. til folketingsmedlemmer, eller om man hellere synes, at man skulle sikre en ordentlig velfærd ude i kommunerne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-01-28:
Det, vi ønsker, er egentlig bare en klar ansvarsfordeling.
Nu er det jo sådan, at det er staten, der har ansvaret for inddrivelsen, og når man kan se, at inddrivelsen ikke foregår, og at restancerne stiger og stiger, er logikken, at så må staten også bøde og afholde udgiften til kommunen.
Da kommunen havde mulighed for selv at inddrive, havde man også mulighed for at sørge for at sætte ressourcer i spil for at få inddrivelsen til at foregå.
Det har man ikke i dag, der står man bare med regningen.
Rasmus Prehn (S), 2010-01-28:
Venstres ordfører giver udtryk for, at det her lige præcis handler om at kræve pengene ind, så kommunerne kan få pengene i kassen.
Hvorfor er det så, at man lige præcis har lavet et system, som ikke kræver pengene ind?
Altså, man kan ikke løse opgaven.
Man har fra regeringens side altså valgt at erstatte noget, der fungerede i kommunerne, med et nyt system, der ikke fungerer, så der er sket en tredobling af restancerne.
Så kommer pengene jo lige præcis ikke i kommunekassen.
Hvordan kan Venstres kommunalordfører leve med det?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-28:
Tak for et godt oplæg.
Jeg skal lige høre den socialdemokratiske ordfører, om ikke det er sådan, at kommunerne altid har skullet likviditetsstyre, også da de havde skatteindkrævningen, sådan at de også var klar over, at når de manglede penge og ikke kunne inddrive, kunne de heller ikke bruge pengene.
Her er det et spørgsmål om, at når man bare får pengene, kan man bruge dem.
Men sådan fungerer det jo ikke i det kommunale system, og det har det heller aldrig gjort.
Er det det, man nu ønsker at lave om på fra Socialdemokratiets side?
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Som sagt gentager ordføreren stort set det samme spørgsmål, og derfor mener jeg fortsat, at forslagsstillerne faktisk blander pærer og æbler.
Der er altid økonomiske udfordringer, for så vidt angår sammenhængen i budgetterne og den slags.
De skal løses i økonomiforhandlingerne.
Det er tilrettelagt i et system for sig, så det er to forskellige ting.
Derfor opnår man reelt at få blandet pærer og æbler, og det løser ikke problemet.
Jeg synes, at det er meget tilfredsstillende, at KL og regeringen har sat sig sammen og aftalt, at det her yderligere skal effektiviseres, men at det skal ske på basis af det system, som er tilrettelagt, og som vi også kan høre faktisk begynder at virke nu, for man inddriver flere penge.
Der er så bare kommet en større tilførsel, og det er så udfordringen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-01-28:
Det vil jo så sige, at Venstres ordfører ikke vil stå ved, at der er problemer med at få budgetterne og likviditeten til at hænge sammen ude i kommunerne, og at der samtidig er et udestående med staten i forhold til at inddrive restancerne.
Jeg nævnte før, at restancerne på det sydfynske område er steget til det tredobbelte i løbet af 3 år.
Hvis jeg ikke tager meget fejl, var det ikke anderledes, da hr. Erling Bonnesen var borgmester, end det var, da jeg selv var borgmester, nemlig at vi sørgede for at inddrive så meget som overhovedet muligt, fordi det klingende i kommunekassen.
Vi sørgede for, at det gik nogenlunde lige op.
Her er der sket en tredobling i løbet af 3 år.
Det er da ikke er tilfredsstillende.
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Jeg mener faktisk, at forslagsstillerne her får blandet pærer og æbler.
Jeg synes, at det er værd at notere sig, at KL på vegne af kommunerne og også på vegne af de fynske kommuner netop har sagt, at man skal fastholde det system, der er indført, og få fulgt op på det.
Det taler jo direkte imod det, som forslagsstillerne her forestiller sig.
Lige præcis serviceniveau, likviditet og den slags er det, der afklares i forbindelse med økonomiforhandlingerne, som netop står over for at starte igen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-01-28:
Det er lidt interessant at høre hr. Erling Bonnesen, som har en fortid som borgmester på Fyn, tale om et område, når der, i hvert fald så vidt jeg er orienteret, er temmelig alvorlige problemer med likviditeten i kommunerne, og hvor kommunerne står for at skulle lukke op for budgetterne igen for overhovedet at få regnskaberne til at hænge sammen.
Det er en tredobling af restancerne i løbet af 3½ år.
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Tak for det.
Forslaget fra Socialistisk Folkeparti, Socialdemokraterne og Enhedslisten går ud på, at staten skal kompensere kommunerne fuldt ud for de kommunale restancer, som ligger til inddrivelse hos SKAT.
Det vil i praksis sige, at den resterende cirka en femtedel af den kommunale restancemasse svarer til knap 1,5 mia. kr. af de i alt godt 7 mia. kr., som var saldoen her pr. 31. december 2009, altså som der ikke er statslig refusion på i forvejen.
Forslaget risikerer at føre til et mindre effektivt og mere bureaukratisk opkrævnings-, refusions- og inddrivelsessystem.
Det kan ikke være vejen frem.
I stedet bør kræfterne bruges på at optimere inddrivelsen, således at enhver betaler det, man skal.
Kommunerne har fortsat ansvaret for opkrævningen og er dermed medansvarlige for, at den samlede opkrævnings- og inddrivelsesopgave løses optimalt med henblik på nedbringelse af restancerne.
Det er netop det, regeringen og KL har besluttet sig for.
I aftalen om kommunernes økonomi for 2010 er det aftalt, at parterne i fællesskab skal komme med handlingsorienterede initiativer til en effektivisering af den samlede opkrævnings- og inddrivelsesopgave – netop med henblik på nedbringelse af de kommunale restancer.
Forslaget om fuldstændig refusion af de kommunale restancer er derfor ikke nødvendigt, og Venstre afviser derfor forslaget.
Kristian Jensen (V), 2010-01-28:
Jeg er enig i, at det ville øge statens incitament, men til gengæld ville det fuldstændig fjerne kommunernes incitament.
Og man skal holde fast i, at det er en delt opgave, hvor opkrævningsdelen stadig væk ligger hos kommunerne og inddrivelsesdelen ligger hos staten.
Staten har allerede i forvejen 80 pct. af incitamentet, altså 80 pct. af risikoen, sådan som de statslige refusionsregler er, og derfor er der et meget stort incitament for staten til at sørge for, at inddrivelsen bliver bedre, til at sørge for, at borgerne betaler det, de skylder.
Jeg er bekymret, hvis man fjerner kommunernes incitamentsdel, for de har stadig væk en meget vigtig opgave med at tage den første periode af en gælds levetid, nemlig den del, der ligger under opkrævningen.
Fjerner man det incitament ved at indføre en 100-procents-refusion, mener jeg, at man får en meget dårligere samlet løsning af opkrævning og inddrivelse.
Flemming Bonne (SF), 2010-01-28:
Nu er økonomisk incitamentsstyring jo ikke noget ukendt begreb for regeringen.
Vi har set, hvordan man anvender det, når man sætter offentlige ydelser ned til folk, som man gerne vil have skal søge arbejde mere aktivt og præstere noget mere osv. Så vil jeg gerne spørge, om ikke ministeren er enig i, at hvis man øger den statslige andel til fuld refusion, 100 pct., ligger der et meget kraftigt incitament for regeringen til at få bedre styr på inddrivelsen.
Det kan næsten ikke være anderledes, men jeg vil gerne have et svar på det.
Kristian Jensen (V), 2010-01-28:
Jeg kan bekræfte, at restancerne er steget, sådan som jeg har svaret Skatteudvalget for nylig.
, så om det lige er 125 pct., kan jeg ikke stå og bekræfte.
Men jeg kan bekræfte, at de er steget sådan, som det er oplyst Skatteudvalget.
Jeg skal være den første til at beklage – hvilket jeg sådan i parentes bemærket har gjort fra Folketingets talerstol flere gange – at inddrivelsesopgaven ikke er blevet løst bedre, for den er ikke løst tilfredsstillende.
Vi sagde fra starten, at med så stor en omlægning ville der være et produktionstab de første år.
Jeg havde inderligt håbet på, at vi havde hentet det ind, bl.a. fordi vi planlagde at indføre et nyt it-system.
Men vi har været nødt til at opsige kontrakten med vores leverandører undervejs.
Vi har været nødt til at acceptere en forsinkelse, der har gjort, at vi har skullet flytte flere folk over på opgaven for at kunne løse den og udlære de folk til at klare opgaven.
Det har givet os nogle problemer, og derfor har det ikke været tilfredsstillende.
Omvendt vil jeg sige, at med de initiativer, der er taget, mener jeg faktisk, at SKAT's ledelse har gjort et godt arbejde ved at lave den nye organisering omkring inddrivelse, så det kommer til at virke fremadrettet.
Flemming Bonne (SF), 2010-01-28:
Jeg beklager, at fingeren ikke var højt nok oppe, men jeg sidder faktisk her og brænder efter at komme til at stille ministeren et par spørgsmål, for jeg synes jo nok, det er lige, hvad det er, at ministeren nu forsøger at køre ansvaret delvis over på kommunerne.
Det forholder sig sådan, at vi som forslagsstillere jo udmærket godt er klar over, at staten dækker 80 pct., men vi kan også se, at restancerne er steget fra 2005 frem til i dag med 125 pct., og det kan kommunerne ikke være tilfreds med.
Det er vel sådan, at når staten påtog sig opgaven med restanceinddrivelsen og SKAT skulle stå for hele inddrivelsen, var det, fordi man havde en forventning om, at man kunne gøre det bedre, formentlig.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren i første omgang bekræfte, at restancerne er steget med 125 pct.
Kristian Jensen (V), 2010-01-28:
Igen må jeg sige, at enten taler hr. Rasmus Prehn mod bedre vidende, eller også bør hr. Rasmus Prehn sætte sig ordentligt ind i sagerne.
Det er således, at der inddrives rigtig mange penge.
Hver eneste måned er der ved lønindeholdelse, ved modregning, ved udpantning inddrevet rigtig mange penge, uanset om det er fra virksomheder, eller det er fra borgere.
Det, der er sagen, er, at de gældsposter, der er kommet til, desværre har været større, og at mængden af gæld, der blev lagt over til SKAT, har været større end mængden af gæld, vi kunne inddrive.
Så billedet af, at der slet ikke er nogen, der bliver opkrævet, tror jeg slet ikke at skyldnerne i Danmark kan genkende.
Hvis jeg må gentage det om udviklingen i lønindeholdelse, vil jeg sige, at vi fra 2008 til 2009 har øget antallet af kroner, der hver måned bliver lønindeholdt, med 50 pct., fordi vi har fået et mere effektivt værktøj med e-indkomst-systemet, der gør, at vi kan lønindeholde mere.
Men det er klart, at det er oven i en økonomisk krise, der har gjort, at de gældsposter, der kommer til SKAT, desværre er vokset mere end den effektivitet, der har været indtil nu, med e-indkomst.
Rasmus Prehn (S), 2010-01-28:
Jeg skal da medgive skatteministeren, at det forhold, at man kan blive opkrævet af hele fem forskellige instanser, lyder lige vel voldsomt.
Men man synes så fra regeringens side, at den måde, man gør det effektivt på, er ved, at nu hører borgeren ikke fra nogen.
Nu er signalet fra skatteministeren og fra regeringen: Skylder du samfundet noget, så bare lad være at betale; det betyder ikke noget, for vi opkræver ikke pengene.
I Albertslund Kommune er det vokset fra 4,5 til 47,5 mio. kr.
Der bliver ikke opkrævet penge.
Så fra, at der var fem, der opkrævede – det kan jeg godt se var træls – hører man nu ikke fra nogen.
Så den opdragelse, regeringen har sat i gang nu, går ud på at fortælle danskerne: Hvis I skylder samfundet noget, hvis I ikke har betalt skat, ikke har betalt daginstitution, ikke har betalt en parkeringsbøde, så bare lad være at betale; for det med at betale til fællesskabet bruger vi ikke i VKO.
Kristian Jensen (V), 2010-01-28:
Først og fremmest må jeg sige ærligt, at hvis ikke man er klar over, at staten står med fire femtedele af den økonomiske risiko, ved at restancer ikke bliver inddrevet, så er der i hvert fald behov for, at nogle sætter sig ind i sagerne, inden de fremsætter forslagene.
For staten har, som jeg nævnte før, den altovervejende del af den økonomiske risiko.
Derfor har vi også den altovervejende del af interessen i at have så effektivt en opkrævnings- og inddrivelsesindsats som muligt.
Men da indsatsen er delt i en opkrævning hos kommunerne og en inddrivelse hos staten, mener jeg også, at det er rimeligt, at der er en deling af risikoen.
Når vi kigger på, hvad det er for en opgave, der er blevet samlet, kan vi se, at det tidligere var sådan, at hvis man som skyldner havde gældsposter mange steder, kunne man blive kontaktet af op til fem forskellige myndigheder, der skulle inddrive fem forskellige typer gæld.
Det er på ingen måde effektivt.
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at vores inddrivelsesindsats har været gnidningsfri.
Jeg har sagt åbent fra starten af, at i forbindelse med en så stor omlægning vil der i starten være et tab, som vi skal have hentet ind.
Oven i det er der så nu kommet en økonomisk krise, som jeg tror at hverken hr. Rasmus Prehn eller jeg kunne forudse i sommeren 2004.
Rasmus Prehn (S), 2010-01-28:
Der er hånlatter, der er udenomssnak, og der er mangel på ansvar over for, hvad det er, der er sket.
Nu har vi hørt én lang tale om, hvor galt det går, hvis man fratager kommunerne opgaver.
Men så er skatteministeren da nødt til at forklare tilhørerne her i salen og danskerne, hvorfor man i første omgang valgte at fratage kommunerne skatteopgaven.
Det var sådan, bl.a. i Aalborg Kommune, hvor jeg selv kommer fra, at man skulle aflevere flere penge for at få klaret skatteopgaven i de nye centre, der ellers skulle være effektive, end man selv havde betalt for at få den løst.
Det, man så fik som tak for det, var, at de restancer, man havde ude, ikke blev krævet op.
Det er jo det, kommunerne oplever.
Der er eksempler på, at kommuner har oplevet en tidobling i restancer, og det er jo ikke kun på grund af krisen, at det er kommet.
Tager vi f.eks. Albertslund Kommune, kan vi se, at de den 31. december 2005 havde ca. 4,5 mio. kr. tilbage i restancer.
Det beløb er så vokset til 47 mio. kr. i tredje kvartal 2009, fordi det skattevæsen, som skatteministeren er ansvarlig for, ikke har kunnet kræve de her penge op.
Hvorfor skal vi så finde os i den hånlatter og den udenomssnak, i stedet for at man giver opgaven til kommunen, eller at man, hvis man ikke vil det, så betaler gildet, når man åbenbart gerne vil stå for opgaven?
Kristian Jensen (V), 2010-01-28:
Hvis hr. Lennart Damsbo-Andersen havde fulgt med i starten af mit indlæg, ville han vide, at det faktisk er sådan, at fire femtedele af alle restancer er der allerede 100 pct. refusion på.
Det vil sige, at fire femtedele ligger på statskassen.
Det er kun en femtedel, der ikke er refusion på, og som ligger ude i kommunekassen så at sige som et økonomisk problem.
Så staten har altså langt den største interesse i at få inddrevet de kommunale restancer, fordi det er os, der har den største økonomiske risiko.
Hvis man helt fjernede den økonomiske interesse for kommunerne i at have en effektiv opkrævningsdel, ville problemet blive større og ikke mindre.
Set i forhold til for 1 år siden lønindeholder vi 50 pct. mere og er dermed blevet effektive.
Men selv en effektiv inddrivelse kan ikke i en økonomisk krise forhindre, at der vil være en stigning i gældsposterne.
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Jamen igen er vi vidner til en overfortolkning af tingene, for vi har jo lige netop hørt tidligere i debatten, at systemet begynder at virke, så der bliver krævet flere penge ind.
Tilførslen af nye restancer har så blot været endnu større på grund af samfundets udvikling.
Sådan er det jo over tid og årene, at de saldi vil gå op og ned.
Der er det jo også værd at notere sig, at hvis man skulle gå netop forslagsstillernes vej, ville man faktisk indføre et ekstra refusionssystem, som på en måde ville begynde at virke endnu mere bureaukratisk, og som skulle følges op år for år.
For hvad så, hvis nogle af pengene begyndte at komme ind i år 2 eller år 3?
Så ville refusionssystemet jo netop blive overbureaukratisk.
Så jeg synes, det går den helt forkerte vej.
Rasmus Prehn (S), 2010-01-28:
Nu har jeg normalt rigtig stor respekt for Venstres kommunalordfører, fordi han netop er en repræsentant for virkeligheden, en tidligere borgmester, som repræsenterer den sydfynske muld, som har fingrene nede i det, og som ved, hvad det handler om.
Men her synes jeg altså at ordføreren afslører en eller anden form for systemtænkning, bureaukratisk tænkning.
Altså, sagen er jo, at man ude i virkeligheden, ude i kommunerne, nu er tvunget til at skulle genåbne sine budgetter, allerede inden vi går ind i februar måned.
Det er, fordi man har lavet en historisk dårlig kommuneaftale, ja, og fordi udgifterne stiger osv., ja, men det er jo også, fordi man har en hel masse restancer, man ikke får krævet ind.
Så er det, man hører fra Venstres ordfører: Nå ja, det der med, at det ikke rigtig fungerer, fordi vi har lavet et eller andet nyt system, hvor vi centraliserer det hele, er slet ikke noget, vi går op i.
Det skal nok blive godt på et eller andet tidspunkt.
Vi strammer lidt op.
Hvorfor sørger man ikke for, at det her kommer til at fungere, så der ikke er de her mange mennesker, som ikke bliver opkrævet de penge, som de skylder?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-01-28:
Man kan godt lave kurver over det her, og hvis jeg kigger på dem, så ser jeg, at restancekurven kun går en vej, og det er det, der er problemet.
Jeg har endnu ikke set et sted, hvor den knækker, og hvor det handler om, at restancerne bliver mindre og man kommer på rette vej.
Det har jeg ikke set endnu.
Så alt det, som hr. Erling Bonnesen siger her, er jo rent gætteværk.
Virkeligheden er, at der ikke er blevet inddrevet og der mangler 1,5 mia. kr., som kommunerne skal bruge.
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Utrolig mange tak for det svar.
Det var, næsten lige før man kunne høre plasket derude, det var jo lige præcis et ja.
Pengene kommer stort set ind.
Det blev netop også dokumenteret tidligere i debatten, at for de gamle restancer er der faktisk tale om en forøgelse af det beløb, der kommer ind i kassen.
Det, der så er årsagen til, at den samlede saldo er steget, er, at der så kommer en masse nye restancer til i et hurtigere tempo, men så er det da også godt, at vi har fået et nyt system til at inddrive dem med.
Så det må da egentlig bare handle om at holde fast i den her dagsorden, så kommer pengene jo ind.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-01-28:
Og der kunne man jo sige: Hvis kommunerne var i en situation, hvor de havde uanede mængder af likviditet og masser af penge på budgettet, så var det jo ikke noget problem.
Men det er jo ikke der, vi står i dag.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, står vi netop i en situation, hvor kommunerne er pressede.
De mangler likviditeten og derfor også de 1,5 mia. kr. ude i kommunekasserne.
Erling Bonnesen (V), 2010-01-28:
Som jeg også tidligere har givet udtryk for i debatten, synes jeg jo, at man fra spørgerens side får blandet pærer med æbler nok så grundigt og faktisk endnu mere med den sidste ordførertale.
Jeg har lyst til lige at forsøge at springe den første del over og så gå direkte over til det præcise spørgsmål, som emnet her jo faktisk handler om: de restancer, som henstår, altså de penge, som borgerne skylder det offentlige.
De 80 pct. står staten på mål for, men er ordføreren ikke enig i, at den ene femtedel reelt blot er et likviditetsudsving i kommunekassen, for når pengene stort set kommer ind efterfølgende, tilflyder de jo kommunekassen?
Er ordføreren ikke enig i det?