Britt Bager (V), 2016-04-29:
Tak for det.
Det forslag, vi debatterer nu, handler om ændring af en lov, som har været kendetegnet ved stor offentlig debat, både før, under og efter lovens vedtagelse i 2013.
Debatten om offentlighedsloven har dog primært fokuseret på de begrænsninger af åbenheden, som loven har medført.
Man har i høj grad undgået at belyse de udvidelser af åbenheden, loven også har medført, og den kendsgerning leder meget fint over til forslagsstillernes motivation for at fremsætte dette lovforslag.
Ordret ønsker forslagsstillerne at sikre åbenhed og offentlighedens mulighed for aktindsigt i magthavernes arbejde for derigennem at sikre indsigt i den demokratiske politiske proces, og for at opfylde dette ønske vil forslagsstillerne ophæve tre bestemmelser i den offentlighedslov, der trådte i kraft den 1. januar, 2014.
Offentlighedsloven er som bekendt baseret på et grundigt arbejde fra Offentlighedskommissionen, og som ministeren nævnte, var Offentlighedskommissionens forslag i al væsentlighed det samme som det forslag, der blev vedtaget, om den nye offentlighedslov.
Og Offentlighedsloven blev vel at mærke vedtaget af et bredt flertal i det her Folketing.
De tre bestemmelser, som forslagsstillerne ønsker ophævet, er offentlighedens §§ 22, 24 og 27, nr. 2.
Paragrafferne er bedre kendt som henholdsvis kalenderreglen, ministerbetjeningsreglen og folketingspolitikerreglen, og særligt de to af de her tre bestemmelser har været heftigt debatteret – her tænker jeg selvfølgelig på ministerbetjeningsreglen og folketingspolitikerreglen.
Begge bestemmelser har til formål at beskytte de processer, som er en uundværlig del af det politiske arbejde, for disse to bestemmelser er med til at sikre et fortroligt rum til forhandling mellem embedsmænd, ministre og folketingspolitikere.
Man kan måske sige, at bestemmelserne omfatter de mellemregninger, der en del af den politiske proces, og spørgsmålet er så, om de her mellemregninger har betydning for offentligheden og for den enkelte borger.
Jeg mener, at det, der har betydning for borgeren, at det endelige politiske resultat, for det er det, der får betydning for borgerens hverdag.
Det er farligt at undervurdere og negligere vigtigheden af et fortroligt rum, for det er afgørende, at vi har et fortroligt rum til drøftelser, der får stor betydning for mange mennesker, men behovet for at have et fortroligt rum er altså ikke noget, der er begrænset til politik.
Det behov gør sig også gældende for bl.a. virksomheder og foreninger, og vi er nødt til at sikre en balance, hvor vi på den ene side tager hensyn til åbenheden, mens vi på den anden side tager hensyn til, at der i de politiske processer er brug for dette fortrolige rum.
Samlet set kan vi i Venstre ikke støtte det her forslag, og det er der flere grunde til.
For det første bygger den nuværende offentlighedslov på en bred politisk aftale, som Venstre er en del af.
Det var en aftale, som vi indgik under den tidligere regering, og det er en aftale, vi har tænkt os at stå ved.
Som bekendt er det en del af denne aftale, at der skal igangsættes en evaluering, når offentlighedsloven har eksisteret i 3 år.
Vi er allerede i gang med en møderække i forligskredsen, og da vi i Venstre mener, at vi skal lovgive med grundighed og eftertænksomhed, mener vi selvfølgelig også, at vi bør afvente resultatet af den evaluering, der sættes i gang om mindre end et år.
For det andet er vi simpelt hen ikke enige i forslagets konkrete indhold, og for det tredje finder vi det ligesom ministeren problematisk, at man i lovforslaget lægger op til helt at ophæve § 24 uden at erstatte bestemmelsen med noget andet.
Derfor støtter vi ikke lovforslaget.