runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-11-20:
Man kan jo også godt være klar over, hvilke glæder og sorger der følger med at få et barn, og hvad der følger med af økonomi, selv om man bor sammen med en, og vide, at der jo også kan ske det, at man går fra hinanden.
Der kan ske det, at den anden dør osv.
Det er jo noget, man ved kan komme til at ske.
Men jeg forstår det simpelt hen ikke.
Nu har jeg hørt adskillige ordførere sige det her med, at det skulle fremgå af den nuværende lov, at det skal være pludseligt og udefrakommende osv., men jeg kan simpelt hen ikke finde det i lovteksten.
Der står, at man får det særlige børnetilskud, når faderskabet ikke er fastslået, når kun en af barnets forældre lever, eller når barnet, efter at forældremyndighedens indehaver af død, adopteres af dennes ægtefælle eller en enlig person.
Der står intet om pludselig eller udefrakommende.
Hvis man nu f.eks. vælger at blive gravid helt naturligt, er det jo heller ikke noget pludseligt eller udefrakommende, så er det også et bevidst valg, man har foretaget.
Og jeg kan forstå, at her mener ordføreren ikke at børnene så skal straffes.
Tina Petersen (DF), 2008-11-20:
Her er vi jo nok meget forskellige, for jeg ser det som forældrenes ansvar at træffe de rigtige valg gennem deres liv.
Det er jo et bevidst valg, når en enlig enten bliver insemineret eller foretager en adoption, og jeg vil sige, at med hensyn til adoption har Højesteret jo truffet den afgørelse, at der ikke er noget økonomisk belæg for at sige, at enlige adoptanter skal have det særlige børnetilskud, netop fordi deres økonomi er i orden, og de selv kan foretage de ting, fordi det er et bevidst valg, de træffer.
Det er ikke noget, der kommer udefra, selv om det efter det, der bliver sagt fra salen af Enhedslisten, godt kan lyde lidt, som om der opstår et eller andet ubevidst.
Men det er der jo ikke tale om her, der er truffet et bevidst valg.
Det er jo ikke noget, der opstår lige pludselig, så derfor vil vores holdning altid være, at her har man haft en mulighed for at vælge det korrekte.
Men ved, hvad konsekvensen er, det er ikke noget, der pludselig opstår.
Hvis der havde været både en mor og en far, havde det jo set helt anderledes ud, så er der noget, der opstår pludseligt.
Anders Samuelsen (LA), 2008-11-20:
Jeg beklager, hvis jeg var upræcis i min formulering.
Det, der er det afgørende for mig her, er, at man træffer et bevidst valg.
Man træffer et bevidst valg om, at man vil være enlig forsørger via kunstig befrugtning.
Det er jo ikke noget med, at der bliver skåret i børnechecken eller noget.
Det er jo ikke det, der er tilfældet.
Det er et spørgsmål om, hvorvidt man kan få det særlige børnetilskud, som udbetales, som der står i teksten, som kompensation i bl.a. de tilfælde, hvor der mangler en tidligere forsørgerpligtig forælder.
Jeg synes, at vi kan blive ved i det uendelige, for vi stopper jo sådan set ikke her, for hvis man forfølger den her tankegang og siger, at det så også skal gælde for folk, som bevidst vælger at være enlige forsørgere, bliver det næste selvfølgelig - og det er jeg fuldstændig sikker på vil kunne få opbakning fra Enhedslistens side - at vi så skal ind og sikre, at hvis alle ikke har nøjagtig den samme indkomst, skal alle have nøjagtig den samme indkomst, for ellers er det jo børnene, det går ud over.
Og det er jo børnene, der bliver taget som gidsler i den diskussion, der har været her i dag.
Altid er det børnene, det går ud over.
Nej, det er også nogle gange forældrene, som træffer nogle bevidste valg, og det skal der være plads til i et samfund, ellers bliver det bare en stor omgang ligestilling og i bund og grund et ekstremt totalitært system, og det ønsker jeg ikke at deltage i.
Line Barfod (EL), 2008-11-20:
Nu hedder hr. Anders Samuelsens parti jo Liberal Alliance.
Jeg forstår ikke helt det liberale i at sige, at nogle familietyper skal diskrimineres til fordel for andre familietyper.
Jeg kan så forstå på ordførertalen, at hr. Anders Samuelsen mener, at et valg skal have konsekvenser.
Men spørgsmålet er, hvorfor de konsekvenser skal gå ud over barnet.
Så er der det her om de lesbiske, og der synes jeg, at vi skal gå ind og se på det problem, så de kan få muligheden for at blive anerkendt som forældre begge to med det samme.
Så er det det problem, man skal tage fat i og ikke straffe alle enlige forsørgere, der har fået barnet ved kunstig befrugtning.
Med hensyn til, at hr. Anders Samuelsen siger, at formålet med lovforslaget, som det ligger, er, at det skal være noget, der kommer udefra, og noget, der kommer pludseligt, vil jeg spørge: Når det nu står i lovteksten i dag, at man kan få det særlige børnetilskud, når faderskabet ikke er fastslået, kan hr. Anders Samuelsen så ikke fortælle, hvori det pludselige består her?
Anders Samuelsen (LA), 2008-11-20:
Liberal Alliance kan godt støtte det her forslag.
Det er fuldstændig fair.
Det må være sådan, at hvis man træffer et bevidst valg om, at man ønsker at være enlig forsørger, skal man ikke kunne få dette ekstra tilskud, som åbenlyst, da man vedtog det, var målrettet folk, som kom i en situation, som ikke var en del af en planlægning.
Tilfældet her er, at det er en del af en planlægning.
Jeg har et par bekendte, som er lesbiske, og som har fået et barn via kunstig inseminering, og det eneste problem, der egentlig er der - hvis jeg synes, at der er et problem - er, at der går en periode, fra barnet er født, til den samlevende kan få lov til at adoptere barnet.
Og i den periode har ægtefællen eller den samlevende ikke ret til barselorlov.
Det synes jeg sådan set er en unfair lovgivning, når der faktisk er to, som er forældre, men samfundet har nogle regler om, at medforælderen først kan anerkendes efter en vis periode, også selv om man med det samme vedkender, at man gerne vil være medforsørgende.
Som vedkommende i det her tilfælde selv sagde: Jamen, altså,
hvis man går ind i det her med, at man gerne vil have et barn, når man er enlig, og man bevidst vælger det, må man tage konsekvenserne af det.
Ellers ender vi jo i en lighedsdiskussion, som aldrig nogen sinde får nogen ende.
Vi flytter os ikke bare fra et grundliberalt samfund over i et velfærdssamfund, men vi ender ovre i det her risikofri designersamfund, hvor vi har ret til alt og konstant skal ligestilles på alle områder, og hvor det aldrig skal have nogen konsekvenser, at man træffer nogle valg.
Det går vi ikke ind for, så derfor støtter vi forslaget.
Vivi Kier (KF), 2008-11-20:
Nu er vi fra konservativ side altid åbne over for at kigge på, hvad man gerne vil diskutere i udvalgsbehandlingen af lovforslag, så selvfølgelig kigger jeg med åbne øjne på det her.
Men jeg mener, at der er en væsentlig forskel.
Jeg synes, jeg prøvede at svare på det før.
Når en kvinde ikke vil oplyse, hvem faren er, ligger der faktisk et ret massivt pres på den pågældende kvinde for at få hende til at forstå vigtigheden af og alvoren i, at man har kendskab til barnets far; det betyder rigtig meget for barnet senere i livet, at det ved, hvem der er faren.
Hvis moren bare ikke ved, hvem der er far til det pågældende barn, kan hun få det særlige børnetilskud, for at det i hvert fald ikke skal være en begrundelse for, at hun vælger at få en abort.
Lene Hansen (S), 2008-11-20:
Kan ordføreren så prøve at forklare mig logikken i det, som Dansk Folkepartis ordfører ikke rigtig kunne forklare, nemlig at et barn, der er født ved kunstig befrugtning, bliver frataget retten til et særligt børnetilskud, hvis den enlige forsørger af en eller anden grund kommer i økonomisk klemme, mens et barn, som er født af en mor, som ikke vil opgive fars navn, aldrig mister retten til det særlige børnetilskud.
Dansk Folkepartis ordfører ville gå ind og lave et ændringsforslag om det her.
Er det også en konservativ tankegang?
Vivi Kier (KF), 2008-11-20:
Jeg læser loven om det særlige børnetilskud sådan, at det er et tilskud, der er blevet indført til helt særlige situationer, hvor man har troet, at man var to om at forsørge det her barn, og pludselig, uventet, på grund af en eller anden social begivenhed, er man kun én tilbage.
I det lys mener jeg man skal se det særlige børnetilskud.
Lene Hansen (S), 2008-11-20:
Nu er det jo ikke ulovligt at få børn i Danmark, selv om man er enlig, og jeg går ud fra, at ordføreren også anerkender, at enliges livssituation kan forværres økonomisk.
Og der vil jeg gerne høre, om ikke ordføreren anerkender, at loven også kan have det formål, at loven skal afhjælpe en enlig forsørgers økonomiske problemer.
Vivi Kier (KF), 2008-11-20:
Jamen jeg må jo starte med at sige, som jeg har sagt rigtig mange gange indtil nu, at jeg ikke mener, at det her er en forskelsbehandling.
Og jeg mener ikke, at vi går ind og diskriminerer børnene.
Jeg mener, at det er en helt forkert præmis, der lægges ind i det.
Altså, alle mulige mennesker, der får børn i dag, har forskellige forsørgelsesgrundlag og indtægter, så børnene vil jo altid, afhængigt af hvem de er født af, have forskellige forældreindtægter bag sig.
Igen: Det særlige børnetilskud skal ses som en ydelse som følge af den begivenhed, der går ud på følgende: Man troede, at man var to om at forsørge det her barn, og pludselig bliver man kun én forsørger.
Det er det, der var intentionerne bag lovforslaget, og det er det, jeg gerne vil præcisere.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-11-20:
Det er jo meget interessant, at det har været den konservative ordfører meget magtpåliggende at få det her præciseret og gennemført, altså at få cementeret, at der er børn, der ikke skal have de samme muligheder som andre børn.
Det er jo meget interessant, at den konservative ordfører har den holdning, at det er helt legalt at diskriminere på børneniveau, at forskelsbehandle børn, som ikke har valgt, om deres forældre lever på den ene eller den anden eller den tredje måde.
Er det konservativ politik fra nu af og fremover, at man, selvfølgelig der hvor man kan, hurtigst muligt skal ind og forskelsbehandle børn?
Vivi Kier (KF), 2008-11-20:
Nu er jeg jo ikke minister og sidder ikke i regeringen, men vel er jeg i et regeringsbærende parti.
For mig er der ingen tvivl om, hvorfor vi står her i dag med det her lovforslag.
Jeg har nu siddet i Folketinget et år og har været med til at behandle nogle beslutningsforslag, bl.a. fra SF, om det her emne.
Og der husker jeg tydeligt, at jeg sagde, at jeg mener, at vi er nødt til at gå ind og kigge på børnetilskudsloven
hvordan fungerer den?
Det er alene af den grund, vi står med et lovforslag, sådan som jeg opfatter det.
Vi har sagt ja til at gå ind og kigge på børnetilskudsloven, og jeg ønsker intentionerne bag det særlige børnetilskud opretholdt.
Derfor siger jeg, som jeg siger i dag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-11-20:
Da ordføreren er medlem af et regeringsbærende parti, er jeg da sikker på, at ordføreren ved, hvad der er den egentlige årsag bag, at lovforslaget kommer op lige nu, for jeg formoder ikke, at det er det relativt lave beløb, det drejer sig om, i forhold til hvis man skulle give de her mennesker ret til det særlige børnetilskud.
Har vi sagen i salen i dag, fordi der er en verserende sag, og at regeringen frygter, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol skal afgive kendelse imod regeringen i det her spørgsmål?
Vivi Kier (KF), 2008-11-20:
Stadig væk må jeg fastholde, at jeg ikke mener, at man straffer børnene.
Når fru Line Barfod nævner, at en kvinde sådan bevidst kan gå ud og blive gravid og ikke vil oplyse faderskabet, kan jeg kun sige, at der faktisk bliver gjort rigtig, rigtig meget for at få den pågældende kvinde til at forstå vigtigheden af, at barnet får kendskab til faren, at man kan sige, hvem faren er.
Og hvis kvinden i sidste ende ikke vil det eller ikke kan det, fordi hun rent fysisk ikke i stand til at fortælle det, jamen så giver vi det særlige børnetilskud med den forståelse, at kvinden i hvert fald ikke skal føle sig presset til at få foretaget en abort.
Line Barfod (EL), 2008-11-20:
Jeg har en anden opfattelse af totalitære systemer end den, der går ud på, at børn har lige muligheder.
Så vil jeg sige, at meget af den lovgivning, der er vedtaget i Danmark, må være totalitær lovgivning, for den har i den grad haft til formål at sikre børn lige muligheder.
Vi har f.eks. en gratis folkeskole for alle børn og har haft det i mange, mange år, men det må jo så blive det næste forslag, der kommer.
Men jeg kunne forstå, at hr. Anders Samuelsen mener, at man har truffet et bevidst valg, når man bliver kunstigt befrugtet, men ikke kan forestille sig, at man har truffet et bevidst valg, hvis man bliver naturligt befrugtet.
Jeg skal så sige til hr. Anders Samuelsen, at der altså er nogle kvinder, der har truffet et bevidst valg, når de er blevet naturligt befrugtet.
Mener hr. Anders Samuelsen så også, at børn i den situation skal diskrimineres?
Det er jo en utrolig udvikling, vi oplever her, hvor regeringen vil til at skelne mellem forskellige slags familier.
Der er nogle familietyper, der er i orden, de kan få penge, og så er der andre familietyper, som vi altså tager penge fra – for det synes vi ikke er i orden.
Hvad er det næste skridt?
Bliver det, at kvinder, der bliver naturligt befrugtede, så heller ikke må få det særlige børnetilskud, hvis de ikke oplyser, hvem faren er? Bliver det næste så, at kvinder, hvis de vælger at blive skilt, så ikke kan få det almindelige børnetilskud til enlige forsørgere, fordi de jo selv har valgt at blive skilt?
Altså, hvor stopper det henne, hvis man begynder at anlægge sådan en moralsk overvejelse i forhold til, hvornår de har krav på at få de særlige børneydelser, som jo er beregnet til hjælp til barnet?
Karen Ellemann (V), 2008-11-20:
Det her lovforslag har til hensigt at ændre reglerne for, hvem det er, som modtager det særlige børnetilskud.
Der er ganske enkelt tale om, at lovgivningen i dag ikke benyttes efter hensigten, når en enlig insemineret kvinde kan modtage særligt børnetilskud.
Det vil altså sige, at reglerne for ret til særligt børnetilskud med lovforslaget ændres, således at der ikke er ret til særligt børnetilskud for børn, som er blevet til ved kunstig befrugtning af enlige kvinder foretaget efter den 1. januar 2009 eller senere.
Så kan man spørge: Hvorfor står vi overhovedet med det her problem?
Ja, det er i hvert fald opstået alene af den grund, at det er blevet muligt for enlige kvinder at blive kunstigt befrugtet.
Og mig bekendt var det altså ikke lige konsekvenserne af børnetilskudsloven, som var det, der fyldte i debatten, dengang den lov blev vedtaget.
Men hvad er løsningen?
Løsningen består i det her lovforslag i, at alle, som selv har valgt at blive enlige forældre, også selv må bære det økonomiske ansvar for deres bevidste valg, præcis ligesom de bevidst har valgt at påtage sig forældrerollen alene.
På den måde kan vi holde fast i det, som var det helt oprindelige formål med loven, nemlig at det særlige børnetilskud kun gives til forældre, som pludselig kommer til at stå alene.
Derfor kan vi i Venstre støtte det fremsatte lovforslag.
Line Barfod (EL), 2008-11-20:
Som jeg forstår SF's ændringsforslag, går det ud på, at forældrebetalingen for vuggestuebørnene ikke skal stige i forhold til det, den er i dag, men at forældrebetalingen for børnehavebørnene godt må stige fra de nuværende 25 pct. til 30 pct.
Vi mener ikke, at forældrebetalingen skal stige - hverken for vuggestuebørnene eller for børnehavebørnene.
Vi støttede det, da man satte forældrebetalingen ned, og vi vil gerne støtte, at den kommer endnu længere ned.
Vi synes, at man skal mindske forældrebetalingen og slet ikke hæve den for nogen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-11-20:
Vedrørende SF's ændringsforslag vil jeg godt have lov til at præcisere, at det helt klart og tydeligt er SF's politik, at når kommuner påføres en udgift, er det meningen, at kommunerne skal kompenseres fuldt ud for den udgift.
Når vi med vores ændringsforslag siger, at de 0-2-årige skal ligestilles, i forhold til at forældrebetalingen ikke skal øges, er det ikke meningen, at forældrene til de 3-5-årige skal finansiere udgiften for de 0-2-årige.
Det er selvfølgelig meningen, at kommunerne skal kompenseres af staten, altså DUT'es.
Det er SF's politik, at kommunerne skal kompenseres hundrede procent for de udgifter, de påføres fra regeringens side.
Det har aldrig været anderledes.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-11-20:
Det lader ikke til at være tilfældet, og det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt, for jeg har faktisk efterhånden mange spørgsmål til det her lovforslag.
L 16 kommer til at ramme kommunerne rigtig hårdt økonomisk, og jeg kan ikke forstå, at det åbenbart ikke trænger ind.
Lad os nu antage, at det kan lade sig gøre at holde sig inden for beløbsrammen af forældrebetalingen, og jeg vil godt sige, at jeg faktisk er blevet lidt klogere siden førstebehandlingen, for det kan rent faktisk godt lade sig gøre.
Det betyder for børnene ude i daginstitutionerne, at de får gaspakket mad; der kommer tre halve mandag til fredag, og maden bliver leveret om mandagen.
Og jeg kunne egentlig godt have tænkt mig at spørge nogen fra regeringspartierne, om de havde lyst til at spise de tre halve, der er gaspakket, om fredagen, altså om de kunne tænke sig at smage på den mad, som så er 5 dage gammel.
En ting er, at hvis det nu skulle kunne lade sig gøre at få leveret varm mad til daginstitutionerne, så er der altså nogle regler på fødevareområdet, som betyder, at fra maden kommer ind i bilerne i termobokse, til den skal serveres ude i den enkelte daginstitution, må der kun gå 3 timer.
For en kommune som Hvidovre Kommune vil det betyde, at der skal leveres mad fra otte biler - otte biler: Det vil sige, at det er ekstra CO2-udslip hver eneste dag.
Jeg har svært ved at genkende regeringens grønne profil i det.
Ved siden af det kommer der også en ekstraudgift, og den er der ikke nogen der har taget fat i endnu, og jeg kunne godt tænke mig at vide, hvem det er, der gerne vil betale den.
For Hvidovre Kommune betyder det helt konkret, at der kommer en merregning på 260.000 kr. i affaldshåndtering hvert eneste år.
Den detalje et slet ikke tænkt med ind i lovforslaget.
Hvor kommer pengene fra?
Der er rigtig, rigtig mange ting, som mangler at blive belyst i det her.
I Hvidovre Kommune er der rent faktisk lavet en beregning på, hvad det kommer til at koste at lave en madordning, som er fornuftig, og som er sundhedsmæssigt forsvarlig.
Det koster 39 kr. om dagen, hvilket er noget over det beløb, som der er blevet taget i forældrebetaling.
Hvem betaler resten?
Helt konkret er der blevet spurgt til, om der så kommer en tilbageførsel via DUT-midlerne.
Men spørgsmålet er, om man rent faktisk vil det kommunale selvstyre.
Tak for ordet.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-20:
Jeg står her som ordfører i dag, fordi fru Marianne Jelved ikke kan være til stede, og det var derfor, jeg troede, at jeg meldte mig i ordførerrækken, men tak til fru Line Barfod.
Jeg vil bare sige, at Det Radikale Venstre jo var et af de få partier, der stemte imod nedsættelsen af forældrebetalingen til daginstitutionerne i sin tid, fordi vi mente, at der var mere behov for et kvalitetsløft, herunder altså også en mulighed for at indføre mad i daginstitutionerne.
Det er den overordnede baggrund for, at vi kan støtte forslaget og altså også stemmer imod SF's forslag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-11-20:
Der kan overhovedet ikke være nogen tvivl om, at det er en rigtig, rigtig god idé at indføre mad til børnene i daginstitutionerne i Danmark.
Det har SF kæmpet for i årevis.
Det er helt fundamentalt vigtigt, at den mad, der serveres i daginstitutionerne, er god, sund, nærende, har en lødig kvalitet, og at det i øvrigt også bliver sådan, at maden indgår som pædagogisk redskab i daginstitutionerne, så børnene får et fornuftigt forhold til sund mad ganske tidligt i deres barndom.
Det vil styrke folkesundheden og forebygge fedme og usunde levevaner.
Hvad har vi så her med L 16?
Vi har et mærkeligt skævt og underfinansieret forslag, som har den konsekvens, at forældrebetalingen for daginstitutionspladser ude i kommunerne nu stiger, til trods for at det ikke er mere end 2 år siden, den selv samme regering stod her og sagde, at børnefamilierne ikke skulle holde for, hvorfor man nedsatte forældrebetalingen til 25 pct.
Nu skal den sættes op til 30 pct. - øget brugerbetaling for en ydelse, som er oplagt god i forbindelse med et velfærdssamfund.
En anden konsekvens er, at daginstitutionerne tvinges til at tilbyde børn rigtig underlødig mad, fordi der er afsat 13 kr. pr. måltid - 13 kr., der vel at mærke skal dække råvarer, tilberedning, transport og personale.
Og ydermere er der ikke sat en krone af til anlæg ude i kommunerne i forbindelse med det her forslag.
Kommunerne vil uvægerlig komme til at skære på andre ydelser for at finansiere forslaget.
Det er også sådan, at det er meget, meget uklart, hvorvidt forældrene til de børn, der ikke har friplads eller søskenderabat rundtom i kommunerne, er med til at betale for mad til de børn, der har friplads eller søskenderabat.
Det har, som fru Lene Hansen siger, til trods for at vi har stillet 34 spørgsmål til det her forslag, ikke været muligt at få et klart svar.
Jeg vil meget håbe, at ministeren får lyst til at komme herop og svare Folketinget en gang for alle på: Er det korrekt, at forældrene til de børn, der ikke har friplads eller søskenderabat, er med til at betale for mad til de børn, der har friplads?
Kunne vi dog ikke få et endeligt svar på det spørgsmål?
Så er det også sådan, at SF har stillet et ændringsforslag til det her forslag, fordi vi synes, at børn i 0-2-års-alderen, som i forvejen får gratis mad i dagplejen, i det mindste skal sidestilles med børn i vuggestuerne.
Det kan ikke passe, at i alle de vuggestuer, hvor der i dag er mad til børnene, skal forældrebetalingen sættes op til 30 pct., fordi kommunerne får lov til det med det her forslag.
Der er så utrolig mange dårlige takter i det her forslag til trods for gode intentioner og en samlet god idé om at ville sørge for mad i daginstitutionerne.