runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2010-04-19:
Det, jeg vil sige lidt om her som privatist, og jeg vil også sige det til integrationsministeren – og jeg har været inde på det i korte bemærkninger igennem debatten – er, at der ikke rigtig generelt er nogen viden om, hvor alvorlig den her sag er.
Og som jeg har gjort før, vil jeg henvise til noget, der jo er meget aktuelt, nemlig at Københavns Borgerrepræsentation i fredags gav grønt lys for stormoskeen på Vibevej.
Det er en flammende appel til venstrefløjen, samtidig med at der også er nogle spark til Dansk Folkeparti – det tager jeg mig ikke af; det er, ligesom om det sådan mere er et alibi, han skal skaffe sig – en flammende appel til venstrefløjen om at sætte sig ind i, hvad det her drejer sig om, og tænke sig om.
Der er som sagt tale om en stormoské, som bliver finansieret og er ejet af den iranske stat, altså et regime, der praktiserer sharialovgivning, og som voldtager kvinder og mænd i sine fængsler og stener og lemlæster sine borgere i fuld offentlighed.
Bag ved den moské står en fond, Ahl-Ul-Beyt, der, som jeg tidligere har nævnt, driver 68 andre centre for Irans præstestyre rundtom i verden.
Fonden har det ene formål at fremme den islamiske republiks, altså Irans, synspunkter.
Der er ikke tale om noget, som man kan sige svarer til en kirke, men der er tale om et ideologisk, politisk propagandacenter for det iranske præstestyre midt i Danmark.
Den fond, der er tale om, som driver det her, og som finansierer det, er som nævnt blevet udelukket, blevet kendt ulovlig i en række lande, også muslimske lande, det gælder Aserbajdsjan, og det gælder Sydafrika, Ghana, Nigeria, Thailand, Singapore og en række lande i Centralasien.
Prøv engang at spørge eksiliranerne.
Det bliver ikke dem, der kommer til at bruge den moské.
Det bliver, som hr. Naser Khader har bemærket, formentlig først og fremmest de irakiske shiamuslimer.
Hussein siger: »Ahl-Ul-Beyt har til opgave at missionere for en form for islam, der får retningslinjer direkte fra præstestyret i Iran«.
Det er altså eksiliranere, iranere her i Danmark, der siger: Det her bliver et center for udspionering af os og for undergravning af integrationen, for voldsom radikalisering.
Hvorfor i alverden skal Københavns Borgerrepræsentation og vi andre da bare sidde stille og passivt se på, at vores land bliver ødelagt af sådan noget?
Religionsfriheden hertillands er og skal være fuldstændig ubetinget.
Det er slet ikke det, der er tale om her.
Her er der tale om et afskyeligt propagandacenter for den iranske stat.
Jeg synes, integrationsministeren skulle tage at høre efter.
Altså, jeg synes faktisk, det her er alvorligt og ikke bare sådan noget legeværk.
Men det var stort set, hvad jeg ville sige.
Det her spørgsmål er af en alvor, som gør en national afgørelse, altså en afgørelse i Folketinget og en afgørelse ved en folkeafstemning, til et fuldstændig relevant spørgsmål, langt mere relevant, end at det er henlagt til en kommunalbestyrelse, som slet ikke ved, hvad den har med at gøre.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-19:
Hvis man er fuldstændig enig med hr. Jesper Langballe i, hvor alvorlig en sag det selvfølgelig er at komme ekstremisme til livs, må man gå ud fra, at hr. Jesper Langballe allerede nu har den holdning, at der er nogle problemstillinger ude på Vibevej, som skal adresseres.
Det er vel noget, som er interessant både før og efter et eventuelt moskébyggeri.
Hvis hr. Jesper Langballe mener, at det, der foregår, er så forfærdeligt, er det da nu, man må gøre noget, og det er da vel også nu at hr. Jesper Langballe har en tiltro til at PET kigger på, hvad det er for noget, der bliver prædiket, og hvem det er, der bliver trukket ind i ekstremisme.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-19:
Jamen det vil jeg godt svare på.
Forholdet er jo det, at den muslimske koncentration på Vibevej ikke er nogen statisk størrelse.
I det øjeblik der kommer sådan en stormoské derude med kupler og minareter, betyder det jo, at den kommer til at virke som en magnet på militante shiiter.
Derved får man altså et urocenter.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, hvad Erdogan, den tyrkiske premierminister, der jo som bekendt er islamist, sagde og blev fængslet for at sige, før han blev premierminister.
Han sagde: Stormoskeerne er vores kaserner, menigheden er vores hær, kuplerne er vores hjelme, og minareterne er vores bajonetter.
Det gav den tyrkiske domstol ham 14 dages fængsel for at sige.
Men det kan jo være, han har ret?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-19:
Jeg vil nu stadig væk anføre, at de steder, hvor vi har mødt de mest radikaliserede unge mennesker, jo faktisk ikke altid har været ved den smukke moské, der er i Hvidovre.
Det har netop været ved et usselt bedehus i Brøndby Strand, og det har været i Nørrebro Hallen til stormøder indkaldt af Hizb-ut-Tahrir.
Igen, det er jo de ideer, der udspringer af, at nogen har de her ønsker, vi skal bekæmpe.
Det er vel ikke det, at der er et hus, hvor der foregår nogle ting, som også kommer andre mennesker, som bare er troende, og som går derhen til fredagsbøn,
til gode.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-19:
Det er en utrolig skråsikkerhed, fru Sophie Hæstorp Andersen udtaler sig med om et emne, som man tydeligt kan høre måske er lidt fremmed for fru Sophie Hæstorp Andersen.
Ved fru Sophie Hæstorp Andersen, at den moské, som et spinkelt flertal i borgerrepræsentationen i København i fredags besluttede skulle kunne opføres på Vibevej, er finansieret af en fond, der hedder Ahl-Ul-Beyt, som er en fond, der med hård hånd dirigerer 68 tilsvarende centre rundtomkring i verden, som i allerhøjeste grad er radikaliserende, og som fremkalder et militant islamistisk vanvid overalt?
Ved fru Sophie Hæstorp Andersen det?
Nej, det er kun en tro; det har skam ikke noget med politik at gøre!
Det er simpelt hen præstestyret i Iran, der får et propagandacenter midt i København.
Det er efter min mening ikke et kommunalt eller regionalt spørgsmål.
Det er en national katastrofe.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-19:
Jeg vil godt gentage, at jeg synes, man skal passe på med at være bange for bygninger.
Jeg kender udmærket til forhistorien bag moskeen på Vibevej og til det iranske præstestyre.
Jeg er også enig i, at det er en problematisk måde at finansiere en moské på, men jeg synes stadig væk, at man skal være opmærksom på, at der allerede i dag findes et stort kulturcenter på Vibevej, hvor der kommer folk og mødes til fredagsbøn.
Hvis der er nogen af dem, der har nogen som helst tanker, der er i overensstemmelse med det, det iranske præstestyre prædiker, og også har tænkt sig at handle på det – for én ting er jo at tro, men det, vi straffer i Danmark, er, hvis man handler på tingene – så synes jeg da, at vi skal sætte ind.
Vi har sat vores lid til PET og til forebyggende ting, og vi er på mange områder kommet regeringen i møde.
Der er også mange områder, hvor vi ikke synes at man forebygger ekstrem radikalisering her i Danmark godt nok.
Derfor synes jeg igen, at vi da skal gå ud og bekæmpe holdningerne, ved den måde vi er på i det her samfund og gennem de demokratiske værdier.
Men det kan da ikke være en demokratisk værdi at holde andre folks religionsfrihed nede.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-19:
Det er et nationalt spørgsmål, som Folketinget og efter vores mening helst vælgerne burde tage stilling til ved en folkeafstemning.
Jeg sagde lige før, at folkeafstemninger med vælgerinitiativ ville være en god kur mod politikerlede, hvortil fru Astrid Krag sagde: Jamen jeg mener ikke, at Folketinget bare sådan nedladende skal sige til befolkningen, at nu kan de stemme om det der.
Men jeg talte udtrykkeligt om vælgerinitiativ.
Det er måske lidt teoretisk, for så skal vi ændre grundloven, men er folkeafstemninger egentlig ikke en meget rimelig ting i så stort og væsentligt og nationalt et spørgsmål?
Vi kan vel egentlig godt sige, at noget, vi bør være mindre stolte af hertillands, er, at befolkningen med jævne mellemrum forfalder til politikerlede – berettiget eller uberettiget, måske ofte berettiget.
Og den bedste kur mod politikerlede er faktisk folkeafstemninger og allerhelst med vælgerinitiativ.
Lad mig give et eksempel, som jeg i hvert fald er overbevist om ikke vil overbevise fru Astrid Krag.
Den stramme udlændingepolitik, vi fik efter valget i november 2001, kom alt, alt for sent.
Hvad kunne vi ikke have været skånet for af problemer, hvis den var kommet adskillige år før?
Den ville sandsynligvis være kommet før, hvis vi havde haft folkeafstemninger med vælgerinitiativ, som man har det i Schweiz.
Og dermed ville der samtidig være den fordel for det politiske liv, for livet på Christiansborg, at et betændt og ubehageligt spørgsmål ville være blevet afgjort og dermed taget ud af debatten.
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Jeg ved nu ikke, om det er en vurdering, jeg deler med hr. Jesper Langballe.
Men i forhold til det her spørgsmål om politikerlede vil jeg sige, at jeg da også godt kan dele den bekymring, hr. Jesper Langballe kommer med.
Jeg tror bare ikke, at svaret så er at nedvurdere vælgerne og sige: I er ikke i stand til at stemme på de politikere ved folketingsvalg, kommunalvalg og regionsvalg, som varetager jeres interesser; det er I for dumme til, så nu sørger vi for at pille nogle bestemte temaer ud og sende til folkeafstemning, så I, der har tid og overskud ved siden af fuldtidsarbejde og familie, kan forholde jer til det og blive sådan minipolitikere, altså hvis vi begynder at bruge folkeafstemninger i flæng.
Det synes jeg er den helt forkerte vej at gå.
Jeg vil meget gerne være med til at styrke vores repræsentative demokrati.
Jeg vil også meget gerne være med til, at vi som politikere i Folketinget tager det mandat, vi har fået af vælgerne, alvorligt og har respekt og ydmyghed over for lovgivningsrollen.
Men jeg vil ikke være med til at nedvurdere vælgerne og sige, at de ikke er i stand til at vælge de politikere, som repræsenterer dem.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-19:
Jeg kan jo ikke lade være med at sige, at det var ganske velgørende i den her debat pludselig at høre en ordfører, som af gode grunde ved noget om emnet.
Jeg vil godt sige for at blive ved den moské med minareter, som nu er besluttet – ikke af De Konservative i borgerrepræsentationen og ikke af Dansk Folkeparti, men af et flertal på 35 medlemmer – at den moské altså er ejet og finansieret af det iranske præstestyre.
Ingen kan være tvivl om, hvilken radikalisering den vil betyde, ikke for iranerne, for hr. Naser Khader oplyste mig om for lidt siden, at det slet ikke bliver iranerne, der kommer til at bruge moskeen, men at det bliver de irakiske shiamuslimer.
Og det er måske ikke det allermest ønskelige, at vi formidler en forlovelse mellem de irakiske shiitter og Iran.
Naser Khader (KF), 2010-04-19:
Jeg fik ikke fat i spørgsmålet, men det, jeg kan sige, er, at man godt kan spørge sig selv, hvorfor Iran skal give 50 mio. dkr. til en bygning, der primært vil blive brugt af nabolandenes borgere, de shiamuslimske irakere.
Jeg mener, det er en del af den globale kamp om de muslimske sjæle, der er imellem Iran på den ene side og Saudi-Arabien på den anden side.
Igen vil jeg sige, at vi skal være opmærksomme på, at det også er en del af den dagsorden.
Jeg ville ønske, at det ikke forholdt sig sådan, at iranerne gik ind og finansierede sådan en moské.
Men vi kan ikke herindefra forbyde det.
Det er noget, der skal besluttes lokalt.
Som jeg nævnte under min ordførertale, stemte vores folk i borgerrepræsentationen imod af lokale planlægningsmæssige årsager.
Mette Frederiksen (S), 2010-04-19:
Det er jo faktisk sådan allerede i dag, at ansvaret for den konkrete ældrepolitik i hverdagen ligger hos kommunerne, og der har den i øvrigt været placeret meget, meget længe, og det er der ikke nogen som helst grund til at ændre.
Vi er ret tillidsfulde i forhold til, at man i den enkelte kommune kan varetage den enkelte ældres behov.
Men det, der er sagens kerne, er jo, om besparelser på 24 mia. kr. over de næste 3 år ikke kommer til at ramme nogen af vores borgere.
Jeg tror egentlig ikke, at der er andre ud over hr. Bonnesen og måske få andre repræsentanter fra Venstre og De Konservative og måske Dansk Folkeparti, der tror på, at der kan gennemføres besparelser i den offentlige sektor på 24 mia. kr., uden at det kommer til at ramme nogle borgere.
Jeg føler mig egentlig ret overbevist om, at de besparelser, vi står over for nu, især kommer til at ramme i kommunerne, og det har regeringen jo sådan set også anmeldt, og det vil selvfølgelig også ramme vores ældre borgere.
Maja Panduro (S), 2010-04-19:
Jeg bliver lidt bekymret, for jeg synes næsten, det lyder, som om ordføreren ikke er klar over, hvordan det er i dag.
Altså, i dag er det jo sådan, at vi allerede har de private, som skal varetage både den visiterede ydelse og tilkøbsydelserne, og hvis ordføreren mener, at de ikke kan finde ud af det, er det da selvfølgelig noget, som vi godt vil være med til at kigge på.
Men når ordføreren nu siger, at det jo er et bevidst valg fra den ældres side, at man har valgt den private, gør det så ikke indtryk på Dansk Folkeparti, som jo gerne taler om, hvordan de vil øge trygheden for de ældre, at vi jo i de her undersøgelser kan se, at grunden til, at man vælger den private, netop er muligheden for at tilvælge ydelser og ønsket om, at man kan få hele hjælpen fra den samme leverandør, altså at man ikke skal til at have den visiterede hjælp ovre fra kommunen, og at man så skal over til den private for at hente tilkøbsydelserne?
Faktisk siger de jo netop, at det meget sjældent er utilfredshed med hjemmehjælpen, som er begrundelsen, og endnu sjældnere er det utilfredshed med kvaliteten af det arbejde, der udføres.
Vivi Kier (KF), 2010-04-19:
Det glæder mig, at vi i hvert fald tilsyneladende er enige om, at vi gerne vil afbureaukratisering.
Det har vi snakket om rigtig længe, og jeg synes, jeg har oplevet, at oppositionen har spurgt, hvornår alle de her regler kommer.
De kommer så nu.
Så kan man undre sig over, at der i talen, jeg hørte fra ordføreren, faktisk blev lagt op til, at der skulle laves flere regler.
Jeg vil egentlig bare spørge, om man vil anerkende, at samtlige forslag, der ligger her, faktisk er et udtalt ønske fra kommunerne selv, fra manden helt nede på gulvet, som har sagt, at det her vil betyde noget for at afbureaukratisere.
Maja Panduro (S), 2010-04-19:
Det var egentlig noget andet, jeg ville spørge ministeren om, men jeg bliver lige nødt til at stille et opklarende spørgsmål, for jeg synes, ministeren sagde, at en af betænkelighederne ved det her var, at man risikerede, at kommunerne valgte at bruge skattekroner til at holde priserne kunstigt nede.
Hørte jeg forkert?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-19:
Fru Maja Panduro hørte ikke forkert.
Det er meget vigtigt, at man sikrer, at der er nogle principielle ting i orden, hvis man skal give mulighed for tilkøb, og der kan der ske det her, hvis man ikke har nogen sikkerhed omkring det.
Det er det, jeg prøver at fremhæve, nemlig at der er nogle principielle overvejelser om tilkøb, ting, som det er meget, meget væsentligt at tage højde for.
Jeg vil gerne takke for de mange gode kommentarer, der er kommet til lovforslaget.
Jeg er glad for at kunne konstatere, at der er en bred opbakning til det samlede forslag.
Jeg er tilfreds med, at vi med lovforslaget tager et stort skridt i den rigtige retning med hensyn til at styrke indsatsen over for udsatte børn og unge.
Jeg mener, at det forebyggende arbejde og den tidlige indsats er nøglen til at forbedre indsatsen for udsatte børn og unge.
Derfor er jeg også glad for, at reformen indeholder en stor forbedring af kommunernes muligheder for at sætte tidligt ind med støtte til børn fra familier, som har brug for det.
Jeg er også rigtig glad for, at vi giver plejefamilierne ret og pligt til efteruddannelse og supervision, så de sikres de bedst mulige forudsætninger for deres indsats.
Og jeg er glad for, at vi får understreget vigtigheden af, at børn og unge, som anbringes uden for hjemmet, får mulighed for at indgå i nære og stabile relationer til voksne.
Vi styrker også børns rettigheder med reformen, bl.a. ved at nedsætte aldersgrænsen for, hvornår et barn kan klage over en afgørelse.
Med nogle af forslagene fjerner vi kravene om samtykke fra forældrene, og jeg er klar over, at det er et brud med den hidtidige praksis, men det er vigtigt, så forældrene ikke kan blokere, hvis kommunen skal se nærmere på børnenes forhold.
Omvendt skal der så heller ikke herske nogen tvivl om, at samarbejde og dialog med forældrene har stor prioritet og fortsat er udgangspunktet for indsatsen.
Jeg synes, at det har været en god debat, og jeg ser frem til en velvillig behandling i udvalget.
Jeg genkender ordene fra fru Henriette Kjær, men jeg kan også huske, hvad fru Henriette Kjær sagde efterfølgende, nemlig at man også skal være opmærksom på, at der er nogle problemstillinger i forbindelse med tilkøb, bl.a. at det personale, som så skal udføre ydelserne i forbindelse med tilkøb, skal gå fra noget andet.
Det rejser en række problemstillinger, og det sagde min politiske ordfører også i den sammenhæng, og det er derfor, vi indtil videre samlet set har været tilbageholdende med hensyn til at tage tilkøb ind.
Men som sagt har kommunerne jo udtalt et stort ønske om tilkøb, og så må vi se, hvad de bringer frem til kommuneforhandlingerne.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-19:
Det, ministeren var inde på lige til sidst, synes jeg er ret spændende.
Ministeren siger: Vi vil ikke have det, men hvis det er sådan, at kommunerne alligevel gerne vil have det og rejser det, så er det o.k. Er det konklusionen på regeringens holdning til vores beslutningsforslag?
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-19:
De principielle ting, vi har i forhold til det,
har vi fortsat.
Men kommunerne har gang på gang været fremme med ønsket om tilkøb, og det er klart, at hvis de gerne vil have den diskussion i kommuneforhandlingerne, så tager vi den.
Men det er ikke det samme som at sige, at vi så giver en blankocheck i forhold til tilkøb.
Maja Panduro (S), 2010-04-19:
Det er klart, at vi skal gøre os umage for at skrue det her rigtig godt sammen, og vi har jo haft mange diskussioner og talt meget om det.
Men jeg synes godt nok, det er udtryk for en meget ringe tillid til landets kommuner at tro, at de skulle vælge at bruge skattekroner på sådan at konkurrenceforvride og holde prisen kunstigt nede.
Så vil jeg gerne spørge til ministerens holdning til følgende citat, og det lyder: Det kan være en fordel for brugerne, at den sædvanlige hjemmehjælper kan blive en time ekstra, når der skal gøres hovedrent.
Så er det en, man kender, og det er nemt.
Det er ministerens egen politiske ordfører, fru Henriette Kjær, som har sagt det.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-19:
Nej, men der er heller ikke nogen, der lægger op til en blankocheck.
Det, vi lægger op til med vores forslag, er jo, at der skal være et reelt frit valg.
Har man noget privat hjælp, kan man jo som ældre vælge frit derudover med masser af tilkøb, lige så tosset man vil, hvorimod man, hvis det er kommunalt, bliver nødt til at gå over i det private for at få tilbud i form af f.eks. ekstra rengøring, hjælp til at bage en lagkage osv.
Det er de der små ting, som løfter dagligdagen for den ældre.
Det er jo det, som vi gerne vil give mulighed for.
Mette Frederiksen (S), 2010-04-19:
Blot for at rette en misforståelse: Der har aldrig været tale om, at man i det socialpolitiske arbejde har skullet behandle konkrete sager.
Det, vi har foreslået, er, at de myndighedspersoner, der er omkring et barn, f.eks. en skolelærer eller en socialrådgiver, skal kunne tale sammen, hvis et barn eksempelvis ser ud til at mistrives, hvis et barn begynder at bære præg af, at der er problemer i hjemmet.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at få bekræftet, at Dansk Folkeparti hele tiden har været imod at flytte lovgivningen, sådan at barnets tarv kommer til at stå over forældremyndighedsindehaverens.
Det gælder på det her felt, men det gælder i virkeligheden også med hensyn til samvær, hvor vi jo i forhandlingerne oplevede, at Dansk Folkeparti var meget kritisk over for en gang imellem at vægte barnets rettigheder på bekostning af forældrenes.
René Christensen (DF), 2010-04-19:
Jeg kan sige så meget, at det, der bliver lagt op til her i forslaget, jo netop er, at en SFO-leder har mulighed for at tale med en, som bl.a. har med forældrene at gøre.
Hvorfor er Peter udadreagerende?
Er det, fordi Peter har et problem, eller er det, fordi Peters far drikker?
Det kan være, at det er, fordi Peters far drikker, at Peter er udadreagerende, og derfor skal man jo så også kigge på Peters far.
Og det, der bliver lagt op til her, er faktisk, at man kan få lov at tale sammen, og det vil vi gerne støtte.
Vivi Kier (KF), 2010-04-19:
Nu må jeg sige, at det er anden gang, jeg sidder midt i en stor forhandlingsrunde med SF, som jeg nærmest oplever løber fra aftalen.
Jeg kan godt høre, at ordføreren siger, at de støtter, men –
og så kommer der en lang, lang opremsning.
Jeg prøver nu bare at stille et enkelt spørgsmål: Støtter SF Barnets Reform, fordi Socialdemokraterne støtter den, eller støtter SF den, fordi man rent faktisk synes, at der er gode elementer i forslaget?
Vivi Kier (KF), 2010-04-19:
Jeg synes, at det er helt fint, at vi hver især har nogle forskellige fokuspunkter.
Jeg må så sige, at jeg til gengæld synes, at debatniveauet fra SF's side efterhånden er ved at være deprimerende.
Nu hørte jeg igen et udsagn om, at De Konservative ikke ønsker at hjælpe udsatte børn.
Jeg synes simpelt hen, at det er direkte uartigt.
Jeg vil bare bede ordføreren bekræfte, at det har vi faktisk været enige om er vigtigt.
Efterværnet er vigtigt.
Og da vi forlod hinanden efter forhandlingerne om Barnets Reform, sagde vi: Til efteråret genoptager vi forhandlingerne om efterværnet.
Kan ordføreren bekræfte det?
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-19:
Altså, hvis vi skal begynde at referere fra forhandlingerne, kan jeg også godt gøre det.
Så fik vi at vide, at det simpelt hen var for dyrt.
Derfor skulle vi diskutere det her til efteråret.
Og når man med Barnets Reform ikke har skabt et resultat, der går ud på, at de børn, som er på vej ud i voksenlivet, kan få hjælp nu, synes vi faktisk ikke, at det er godt nok.
Derfor ønskede vi, at der kom en efterværnsdel ind i Barnets Reform, men det var der ikke flertal for.