runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2012-02-09:
Se, i modsætning til hr. Frank Aaens parti vil Det Konservative Folkeparti sikre, at vi stadig væk har private cykelhandlere og private møbelhandlere i Danmark, ved at vi ikke vil nationalisere, men ved at vi vil sikre, at der er nogle ordentlige rammevilkår for cykelhandlerne og møbelhandlerne.
Den metafor eller det billede, jeg skabte i forhold til banksektoren, er, at hvis staten, som foreslået af hr. Frank Aaen ved gentagne lejligheder, gik ind og drev bankvirksomhed, ville det ikke være med det formål at sikre bankdriften i Danmark.
Så ville det være ud fra et ideologisk motiv om, at man skal drive en bestemt type bank i Danmark.
Det tror jeg vil være en utrolig dårlig forretning for den danske stat og også for den pågældende bank.
Det, vi sikrer med bankpakkerne, er, at bankerne som private virksomheder kan overleve.
De er så afgørende, så essentielle for den danske samfundsøkonomi, at vi har lavet de forskellige bankpakker, som det også er vigtigt at understrege, uanset hvilke kunstgreb af regnestykker der bliver lavet af hr. Frank Aaens venner, er finansieret hundrede procent af bankerne selv.
De giver sågar overskud til den danske statskasse.
Frank Aaen (EL), 2012-02-09:
Jeg har et enkelt spørgsmål til ministeren i ministerens egenskab som bankdirektør, for staten er jo storaktionær, dominerende aktionær, i Vestjysk Bank.
Jeg ved ikke om ministeren i dag kan oplyse, hvor stor en del af aktierne det er endt med at staten ejer, men jeg kunne i hvert fald godt tænke mig at vide, efter hvilke principper staten styrer de banker, staten kommer til at kontrollere i den her proces med bankpakkerne.
Bliver det efter de samme principper, som bankerne tidligere blev styret efter?
Eller vil der ske et brud, ved at man siger, at det skal ske efter samfundets interesse i, hvordan bankdriften drives?
Ole Sohn (SF), 2012-02-09:
For det første skal jeg nok lige rette en misforståelse: Jeg er ikke direktør, og det er i øvrigt Finansministeriet, der administrerer statens aktier, og finansministeren bliver heller ikke direktør.
Staten er ganske rigtig aktionær i Vestjysk Bank, men den drives under ledelse af en bestyrelse.
Men jeg vil gerne sige, at der, hvor staten har store aktieposter, drives og forvaltes virksomhederne efter nogle særlige retningslinjer, som er udstukket af Finansministeriet.
Det er selvfølgelig et udtryk for, at der skal være nogle ensartede retningslinjer for, hvordan staten optræder som aktionær.
Dem kan man gøre sig bekendt med, og jeg tror faktisk, at de fremgår af Finansministeriet hjemmeside.
Frank Aaen (EL), 2012-02-09:
Det gør de.
Det kan jeg bekræfte.
Det store problem ved de retningslinjer er jo, at man bare skal drive det efter almindelige kommercielle principper, som ethvert andet aktieselskab.
Når nu staten er dominerende hovedaktionær i en af landets største banker, skal den bank så køre videre efter de kommercielle principper, der hidtil har været styrende for den bank, og som har bragt den ud i så meget uføre, at staten har måttet overtage den?
Eller skulle staten måske sige, at her går vi foran med et godt eksempel og viser, hvordan vi synes en samfundsnyttig bankdrift skal ledes?
Indtil videre er det jo dem, der kørte banken ned, eller i hvert fald dem, der havde ledelsen, umiddelbart før staten overtog banken, der kører videre som ledelse.
Jeg savner faktisk lidt et udspil, og jeg er sikker på, at det ligger på ministerens bord at komme med et udspil til, hvordan en sådan bank rent faktisk skal drives, hvis man altså vil komme med et udspil.
Ole Sohn (SF), 2012-02-09:
Jeg kan sige det på den måde, at den skal drives forretningsmæssigt, så den giver et overskud, således at banken bliver i stand til at sikre kreditfaciliteter til de virksomheder i det jyske område, som har behov for at få både løbende kassekreditter og investeringskapital til udvidelse af deres virksomhed, og sikre det til ganske almindelige husholdninger.
Det, der sådan set er hele humlen, og som i øvrigt også er hele humlen ved det, der er baggrunden for det offentliges engagement i banksektoren med de forskellige bankpakker, er jo dybest set at sikre, at ganske almindelige lønmodtagere har job i ganske almindelige produktionsvirksomheder.
For ville vi være kommet i en situation, hvor den finansielle sektor kollapsede, så ville de første tabere og de største tabere være ganske almindelige lønmodtagere.
Jeg synes hverken som minister eller som folketingsmedlem, at det ville være forsvarligt at bringe så mange lønmodtagere i en situation, hvor de ville blive kastet ud i arbejdsløshed som følge af en finansiel krise.
Benedikte Kiær (KF), 2012-02-09:
Det er netop der, vi fra De Konservatives side har et problem med, at der i beslutningsforslaget meget konkret står, at straffen skal være 1 år og 1 måned.
Jeg håber på, at vi kan tale om det og så ellers følge gængs praksis med, at man beskriver, hvad strafferammen er.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-02-09:
I dag står vi endnu en gang og behandler lovforslag, som skal forsøge at få ryddet op i finanssektoren.
Vi skal behandle flere elementer til en anden og bedre regulering, som bliver samlet i det her lovforslag.
Det er, som også tidligere ordførere har sagt, et bærende princip for de her forslag, at den finansielle sektor selv skal betale.
Da vi sidst behandlede et lovforslag om regulering af den finansielle sektor – det er faktisk kun 14 dage siden – sagde jeg, at når vi fra Folketingets side tager fat på endnu en opstramning af regler på dette område, skyldes det to ting: for det første, at der er sund logik i, at vi har hånd i hanke med en så vital del af samfundet, som pengemarkedet er, og for det andet, at store dele af de virksomheder, der er på pengemarkedet, ikke har forvaltet deres vigtige opgave, hvis vi kan sige det sådan, lige ansvarligt.
Vi styrker mulighederne for at gennemføre en afvikling af pengeinstitutter, og det sker ved, at Finansiel Stabilitet A/S nu også kan yde en statslig medgift i forbindelse med afvikling af et nødlidende pengeinstitut.
Der laves med lovforslaget også en udvidelse af formålet med den nuværende afviklingsafdeling.
Forslaget giver derudover adgang til, at der kan udveksles oplysninger mellem Finanstilsynet og Finansiel Stabilitet A/S både før, under og efter håndteringen af et nødlidende institut.
Alt i alt er det regulering og tilpasning af regler, som forhåbentlig vil give en sundere finansiel sektor, og derfor kan SF støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2012-02-09:
Staten er jo i dag ejer af den bank, der er Danmarks sjettestørste eller syvendestørste bank, eller har i hvert fald kontrollen over den, og det er spændende.
Er SF indstillet på, at de ting, som staten allerede nu ejer, måske skulle kunne videreføres som en egentlig fællesejet bank?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-02-09:
SF er indstillet på at følge den udvikling, der er i banksektoren, ganske nøje.
Vi har jo også tidligere, før vi var i regering, forsøgt at få forslag igennem, som kunne gøre, at man kunne få mere kontrol med det, men det har der så ikke været opbakning til.
Så der, hvor vi står nu, er det sådan, at vi er indstillet på at følge udviklingen, sådan som vi har gjort det nu.
Vi ønsker i første omgang at sikre, at private indskydere og små og mellemstore virksomheder ikke lider unødigt store tab på det her, og så er vi også indstillet på over tid at prøve at se på, hvordan der bedst muligt, med de muligheder som det her måtte efterlade, vil kunne sikres en bankvirksomhed i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2012-02-09:
Men er det så noget, der også omfatter det, at staten ville kunne drive egentlig bankvirksomhed på en måde, der var til fordel for almindelige borgere og for erhvervslivet?
Eller vil SF nøjes med at redde de private banker og se på, at det også er dem, vi i fremtiden skal stole på?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-02-09:
SF er nu med i en regering, hvor vi er ansvarlige for, at vi kan skaffe nogle flertal for de her initiativer, som skal sikre hele den finansielle sektor, og som er så brede som muligt.
Spørgsmålet om, hvad SF ville gøre, hvis det var os alene, der – eventuelt sammen med Enhedslisten – skulle stå for det, der er i den her sektor, er sådan set derfor et hypotetisk spørgsmål.
Jeg forholder mig til den virkelighed, vi står i, og den er, at vi nu skal have ryddet op i denne sektor.
Så spørgsmålet om, hvordan det ville have set ud, hvis SF havde stået med 90 mandater eller vi eventuelt alene havde kunnet skaffe et flertal for vores ideer,
er, som det er lige nu, altså et hypotetisk spørgsmål.
Det er en spændende og interessant debat, der kan ligge foran os, men det er ikke en debat, der ligger i det her forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-09:
Jamen det er da også noget, der har været diskussion om blandt liberale i Danmark, hvorvidt det her var klogt.
Men man vurderede dengang, at det ville have meget store konsekvenser for det danske samfund, hvis hele den danske banksektor blev ramt af et kollektivt kollaps, og at det derfor var nødvendigt at skride ind med statslige løsninger, som ikke var – og det vil jeg medgive hr. Frank Aaen – voldsomt markedsbaserede nødvendigvis, i hvert fald ikke dele af dem.
Så var man i øvrigt glad for, at der var en høj grad af finansiering fra banksektoren selv, selv om man også kan sætte spørgsmålstegn ved det kloge i, at dygtige banker, veldrevne banker, skal finansiere de tab, som opstår i dårligt drevne banker.
Men det, man så må se nu, er, at vores indstilling er, at det her er midlertidigt, og derfor skal vi så hurtigt som muligt ud af det igen og ud i en mere normal situation for branchen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-09:
Altså, man hører den her grammofonplade fra Enhedslisten, og der er jo ikke noget nyt på den.
Men jeg vil gerne spørge hr. Frank Aaen, om ikke hr. Frank Aaen vil anerkende, at vi faktisk i Danmark med den økonomiske politik, der er blevet ført inden for banksektoren igennem de seneste 3 år, har sikret utrolig gode vilkår, ikke bare for indskyderne i bankerne med hensyn til deres sikkerhed for deres indestående, men også med hensyn til at sikre en lav rente for vores virksomheder, som dermed har kunnet overleve på det her marked med stigende konkurrence om færre og færre ordrer.
Det har sikret, at mange af de job, vi har i Danmark, stadig væk er her, og det har sikret mange private husholdninger et økonomisk plus, når det var sidst på måneden.
Vil Enhedslisten ikke anerkende, at det faktisk har været til gavn for både borgerne, virksomhederne og arbejdspladserne, og burde det egentlig ikke være Enhedslistens opgave at varetage lønmodtagernes interesser og sikre arbejdspladserne frem for at stille sig op hernede og udvise sortsyn, sortsyn og atter sortsyn?
Frank Aaen (EL), 2012-02-09:
Jamen jeg tror da, at ordføreren kommer fra en anden planet.
Altså, der er jo ikke en lav rente for forbrugerne i Danmark.
Det er rigtigt nok, at renten, som den fastlægges af Nationalbanken, er rekordlav.
Men når så Nationalbanken låner pengene videre til en lav rente til bankerne, kommer lånet ud på den anden side til en rekordhøj rente.
Det er da rigtigt, at boligejerne har fået en lav rente, men det er kun, hvis de har F1-lån, der er yderst risikable.
Den sidste rentesænkning, der skete for boligejerne, blev spist op af, at bankerne satte deres gebyrer op på realkreditten, som jo også er ejet af bankerne, så den gevinst, der var ved, at renten faldt, blev ædt af gebyrer til banken.
Når erhvervslivet skal låne penge i banken, betaler de også en rekordhøj rente, så det er jo noget sludder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-09:
Jeg vil i hvert fald gerne medgive ordføreren, at vi åbenbart må befinde os på hver vores planet.
Der er en planet for Enhedslisten, og så er der en planet for resten af Danmarks befolkning, og jeg er sådan set glad for at være på den planet, hvor vi andre er.
Ordføreren var i sit indlæg også inde på noget om, at det her var underskud, underskud og atter underskud.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Er det ikke er korrekt, at med de bankpakkeaftaler, der har været, og de indskydergarantier, der har været, og også den selvfinansiering, der har været via pengeinstitutternes garantifond osv., så har det faktisk genereret et overskud – ikke et underskud, som ordføreren var inde på, men et overskud på anslået 9 mia. kr. – og at det faktisk er det, der er status, når man kigger på det samlede regnestykke i dag?
Det er et overskud, vil jeg sige til hr. Frank Aaen
, ikke et underskud.
Frank Aaen (EL), 2012-02-09:
Spørgeren har ændret kurs, men nu kan jeg forstå, at vi er enige om, at den lave rente, der godt nok er der, når man kigger på Nationalbankens rente, ikke eksisterer for almindelige forbrugere og for det almindelige erhvervsliv.
Så derfor har bankpakkerne jo ikke hjulpet borgerne eller erhvervslivet, men kun hjulpet bankerne og bankaktionærerne.
Det spørgsmål har jeg besvaret en gang, men det er ikke sikkert, at spørgeren hørte det, så jeg gentager det bare.
Det, man påstår er et overskud fra bankpakkerne, er kun et overskud, hvis man ikke regner skatten med, altså at bankerne scorer et enormt skattefradrag på de bankpakker.
Når skattefradragets virkning indregnes, er der et milliardunderskud på bankpakkerne.
Så der er både tab for dem, der låner penge nede i banken, og for skatteyderne.
Det er den tak, vi har fået for den store hjælp, samfundet har ydet bankerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-09:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler i dag, berører primært finansieringen af Garantifonden for Indskydere og Investorer i bankerne.
Det handler om, hvordan den skal finansieres.
I Liberal Alliance er vi glade for, at Garantifonden ikke er finansieret af staten og dermed skatteyderne, men af pengeinstitutterne selv.
Pengeinstitutterne har bedt om, at de skal indbetale pengene på en anden måde, ikke i meget store beløb, når de går ned, men løbende med et fast beløb om året hen over årene.
Desuden indeholder lovforslaget en mulighed for, at Finanstilsynet kan dele oplysninger, som i dag er omfattet af en tavshedspligt, med bl.a. potentielle købere af nødlidende pengeinstitutter, og det synes vi er helt naturligt.
Det giver mulighed for, at vi i højere grad kan få afsat de nødstedte pengeinstitutter, når de potentielle købere kan få de informationer, de efterspørger.
Derfor bakker vi også op om det.
Frank Aaen (EL), 2012-02-09:
Undskyld, jeg var lidt sent ude.
Det indrømmer jeg.
Jeg vil bare spørge: Hvad er der blevet af liberalisterne i Liberal Alliance?
Altså, jeg troede, at man var imod statsstøtte.
Hvordan er Liberal Alliance så blevet en del af den ene bankpakke efter den anden, som jo kun går ud på at forhindre markedet i at virke, som Liberal Alliance synes at markedet skal virke?
Lars Dohn (EL), 2012-02-09:
Det kunne f.eks. være i form af at forlænge forældelsesfristen.
Det er noget af det, vi kunne gå ind og overveje.
Men det kunne også være at skærpe mulighederne for at inddrage retten til at udleje boliger.
Det kunne eventuelt i skrappe tilfælde være sådan, at samfundet simpelt hen inddrager de boliger, så det ikke er muligt at fortsætte den der kriminelle adfærd.
Jeg vil opfordre Dansk Folkeparti til at erkende, at man er noget alene med det her forslag.
Men selve tanken i forslaget er godt, og vi bør derfor prøve at se frem mod, at vi kan finde en fælles løsning.
Carsten Hansen (S), 2012-02-09:
Forslagsstillerne vil skærpe straffen for overtrædelse af den såkaldte dusørbestemmelse i lejeloven.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg ikke har nogen som helst sympati for udlejere, der forsøger at udnytte situationen på boligmarkedet til at berige sig på boligsøgendes bekostning.
Lejeloven indeholder jo allerede en mulighed for at straffe den udlejer, der ved udlejning af en lejlighed kræver, at en kommende lejer skal betale et beløb for at få lov til at leje lejligheden.
Det er den såkaldte dusørbestemmelse i lovens § 6.
Forslagsstillerne ønsker sig mere end en tredobling af den gældende strafferamme, så overtrædelse af dusørbestemmelsen skal kunne straffes med fængsel i op til 1 år og 1 måned.
Straffen skal stå mål med forbrydelsen, og det lever forslaget efter min opfattelse ikke op til.
Nu er jeg godt klar over, at forslagsstillerne også med forslaget ønsker at sikre, at grove tilfælde ikke forældes inden for den gældende forældelsesfrist på 2 år.
Den foreslåede strafferamme betyder, at forældelsesfristen for overtrædelse af lejelovens § 6 forhøjes fra 2 til 5 år.
Den sammenhæng synes jeg også at vi skal bevare i forhold til lejelovens dusørbestemmelse.
Også på dette punkt synes jeg at forslaget trods de gode intentioner skyder for langt over målet.
Hertil kommer, at det er helt unødvendigt.
De nuværende regler giver faktisk mulighed for at straffe boligspekulanter som ham, der blev omtalt i Ekstra Bladet i november 2011.
Det forudsætter jo blot, at forholdet anmeldes til politiet, der efterforsker sagen, så anklagemyndigheden kan tage stilling til, om der skal rejses sag mod den, der opkræver dusør.
Det vil i et sådant forløb blive klarlagt, om der kan føres bevis for det strafbare forhold.
Den gældende forældelsesfrist på 2 år giver lejerne og anklagemyndigheden den fornødne tid til at reagere på overtrædelse af straffelovens § 6. Jeg vil i den forbindelse pege på, at lejeorganisationer her kan påtage sig en meget vigtig opgave. Det må være oplagt for lejeorganisationerne at stille sig til rådighed for at standse de heldigvis meget få aktører, der groft overtræder dusørbestemmelsen.
Organisationerne har jo også gode muligheder for at indsamle oplysninger om en konkret udlejers metoder og vilkår, og sådanne oplysninger burde let kunne skaffes inden for den gældende forældelsesfrist på 2 år.
Som det er fremgået, kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Så vil jeg godt tilføje, at det er klart, at det her er nogle alvorlige sager.
Det ser alvorligt ud i en sag som den, der var i Ekstra Bladet, og derfor vil jeg sige, at det er vigtigt, at vi får kastet lys over de sager.
Derfor vil jeg også godt takke for det her forslag, så vi kan få diskuteret, hvad der i virkeligheden er op og ned i den slags sager.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Jeg synes jo, at det er problematisk.
Vi har påvist rigtig mange sager, som ikke har kunnet føres til dom på grund af forældelsesfristen.
Det her lovforslag handler jo også om, at forældelsesfristen ved en dom bliver øget i forhold til, at man får en dom på 1 år og 1 måned, så derfor ser jeg meget skeptisk på, at ministeren ikke kan støtte forslaget, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at Ekstra Bladet i juni kunne afsløre 17 tilfælde, hvor et makkerpar havde krævet penge under bordet.
Selv politianklager Vibeke Thorkil-Jensen fra Københavns Politi erkender, at det er svært at få dømt bolighajer på grund af den nuværende forældelsesfrist, og det har vi jo en mulighed for at gøre noget ved her i Folketinget.
Så jeg vil godt appellere til, at ministeren tænker sig godt om.
Det handler jo også om, at vi skal sikre, at de lejere ikke kommer i den situation, hvor de kommer med hele deres børneopsparing og betaler en masse penge under bordet til de her glubske bolighajer.
Jeg synes, at når der er påvist rigtig mange tilfælde, burde ministeren tage det til efterretning.
Carsten Hansen (S), 2012-02-09:
Jeg vil gerne sige, at det er vigtigt, at politiet og anklagemyndigheden er meget opmærksomme på de her sager, og jeg har også haft drøftet det her med justitsministeren.
Det er klart, at man skal være meget opmærksom på at gå ind i dem.
Det er det ene.
Det andet er, at det jo er forholdsvis få sager, vi har, men det er alvorlige sager, når der sker.
Det er jeg fuldstændig enig med fru Karina Adsbøl i.
Men det er vigtigt, at man så også står frem, inden forældelsesfristen er udløbet.
Det, jeg kunne frygte, er, at selv om man ændrer forældelsesfristen, står de her lejere, som vi så i Ekstra Bladet, først frem, når forældelsesfristen er udløbet.
Mig bekendt var forældelsesfristen udløbet i stort set alle de sager med de mennesker, der stod frem, og det vil sige, at så var man sikker på ikke at blive straffet.
Det er problematisk, når det her sker, så derfor tror jeg, at lejerorganisationerne har en stor opgave, og også politi og klagemyndighed, med at gå til det her spørgsmål.
Men vi ser lige alvorligt på sagen – det skal jeg understrege – men at ændre på det, der hedder proportionalitetsprincippet i de her spørgsmål, er en alvorlig sag, nemlig det, at man både ændrer på straffen og strafferammen, og det skal altså stå mål med den forbrydelse, man har begået.
Vi har ikke ret mange sager, vi kan sammenligne med, for der er stort set ikke nogen, der er blevet dømt efter den paragraf.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-09:
Jeg kan kun sige, at alt det baggrundsmateriale, vi har fået, jo netop indikerer, at der skal handles nu, for at vi skal undgå de her sager.
Jeg har ikke mødt nogen, der ikke er positivt stemt over for det her forslag, når jeg snakker med organisationerne.
De synes virkelig, at det er positivt, at det er kommet på Folketingets dagsorden, så derfor mener jeg da, at ministeren skal tænke sig om endnu en gang for at støtte det her forslag, for jeg kan da ikke tro, at ministeren synes, at det er i orden, at bolighajerne opkræver store beløb fra bl.a. unge studerende.
Der har også været en undersøgelse om, at rigtig mange unge studerende bliver udsat for det her.
Det kan godt være svært i forhold til forældelsesfristen.
Vi ved jo godt selv i systemet, at sagsbehandlingstider er lange, og det gør det jo også i politiet, inden man får afhørt vidner osv.
Carsten Hansen (S), 2012-02-09:
Jeg tænker mig godt om hele tiden, vil jeg sige til fru Karina Adsbøl.
Jeg vil love fru Karina Adsbøl, at det gør vi så godt, vi overhovedet kan.
Jeg kan sagtens forstå bevæggrundene for forslaget, når vi har de her bolighajer.
Jeg vil tage så stærk afstand som overhovedet muligt fra de her bolighajer.
Men når det er sagt, har vi ikke rigtig set nogen, der er blevet dømt efter det.
Det, der er oplyst til mig, er, at der ikke har været en sag, hvor der er nogen, der er blevet dømt på det her område.
Der har faktisk i det hele taget stort set ikke været nogen sager.
Jeg synes, at 4 måneders fængsel og 2 års forældelsesfrist kunne være o.k. i forhold til det, men det er også vigtigt, at lejerorganisationerne går ind i det.
Jeg vil sige, at indtil videre er det vigtigt, at man står frem, inden forældelsesfristen er udløbet.
Det er jo det, der ikke sker.
Louise Schack Elholm (V), 2012-02-09:
Dette beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti indeholder en skærpelse af straffen for, at udlejere kræver penge under bordet, samt en forlængelse af forældelsesfristen.
Udlejeren brugte oven i købet stråmænd til at modtage pengene og formidle kontrakten.
Det hele virker i det hele taget meget suspekt i den her sag.
Det hører ingen steder hjemme, at lejere bliver afkrævet penge under bordet, før de kan få en lejekontrakt.
Det efterlader lejerne i et retssikkerhedstomrum.
Det er simpelt hen ikke acceptabelt, og Venstre forstår derfor også til fulde Dansk Folkepartis intention om at straffe grove overtrædelser af lejelovens § 6 hårdere.
Tilfælde som førnævnte er forrykte sager, hvor en bolighaj er fuldstændig ligeglad med lov og ret.
Venstre ønsker at beskytte sagesløse lejere mod urimelige krav fra bolighajer om penge under bordet, og i Venstre vil vi derfor gerne se på, hvordan vi kan sikre, at sådanne udlejere bliver straffet.
Venstre ser også med positive øjne på at forlænge forældelsesfristen for sagerne, for det kan tage tid at indsamle beviserne.
Men vi vil gerne se nærmere på den konkrete udformning i udvalgsarbejdet.