runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
Jeg giver hr. Peter Juel Jensen fra Venstre ret i, at det virker meget modstridende.
Det virker meget modstridende.
I Dansk Folkeparti har vi også undret os over, at man fra Socialdemokraternes side og fra Socialistisk Folkepartis side fremlægger det, der kaldes en fair løsning, som desværre bare er underfinansieret med mellem 11 og 29 mia. kr.
Så fremfører man, at vi alle sammen skal arbejde 12 minutter mere om dagen, og det er så noget, der skal forhandles med arbejdsmarkedets parter, for at det kan komme igennem.
Et eller andet sted er det jo meget ukonkret.
På den anden side får man noget mere konkret, som der skal konkret handling til, men så foreslår man selv, at det pågældende finansieres med en plan, som stadig væk er underfinansieret, og som så sent som i dag bliver kritiseret i Jyllands-Posten af AE.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Jeg ville da gerne have en forklaring, som var mere end et nej.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om ministeren overvejer at lytte til de studerende, som foreslår, at man laver et minimumstimetal for dem.
Altså, fordi der simpelt er for mange af dem, der oplever, at der er alt, alt for få timer, så foreslår de et minimumstimetal.
Så der er altså to spørgsmål: Hvornår ligger undersøgelsen klar?
Og lytter ministeren til de studerende, og overvejer ministeren de studerendes forslag?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-31:
Jeg bemærkede, at der var en vis – om man så må sige – furore over det, jeg sagde.
Det var jo et klart svar, jeg kom med, da jeg blev spurgt, om jeg har tænkt mig at lave det om, og jeg sagde: Nej, det har jeg ikke.
Jeg har ikke tænkt mig at lave om på taxametersystemet i forhold til, hvad der er gældende nu.
Det var sådan set et klart svar til fru Nanna Westerby, og jeg skylder vel ikke at gå ned og dissekere i detaljer, hvorfor jeg har den holdning, som jeg har.
Jeg mener sådan set ikke, at man skal gå ind og tage et helt nyt taxametersystem i anvendelse, hvor man så skal til at opfinde alle mulige og umulige ting.
Her må jeg sige, at fru Nanna Westerby i hvert fald i går bevægede sig meget langt i forhold til at skabe et helt nyt taxametersystem, som jeg ikke tror har den fornødne effekt med hensyn til at give det, vi gerne vil, nemlig at vi sikrer, at unge mennesker gennemfører deres uddannelse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-31:
Nå, det ville da ellers være rart at få at vide, hvad ministeren mener om færdiggørelsesbonus og om en ændring af taxameteret, så man kan tage sociale hensyn.
Det synes jeg da egentlig også man som undervisningsminister skal kunne svare på i en debat, der handler om professionshøjskoler.
Og de spørgsmål, der blev stillet, handler bl.a. om, hvordan man kan styrke professionshøjskolerne, fordi vi i oppositionen har nogle forslag til, hvordan man kunne ændre på taxameteret.
Så det vil jeg faktisk stadig væk gerne have et svar på, og det mener jeg da at ministeren skal kunne svare på.
Hvad mener ministeren om at fjerne færdiggørelsesbonusser, og hvad mener ministeren om at ændre på taxameteret, så man i højere grad tager sociale hensyn?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-31:
Jeg tror kun, at jeg kaldte det stalinistisk.
Men jeg kan selvfølgelig tage fejl, jeg kan ikke udelukke, at jeg tog fejl, men det er nok heller ikke det vigtigste i det spørgsmål.
Det har jeg sådan set
ikke tænkt mig.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Jeg sidder nede på bageste række, så jeg kan jo sidde og fundere lidt over tingene.
Jeg vil høre, om ordføreren for Dansk Folkeparti undrer sig, ligesom jeg gør.
Når det kommer til rigets økonomiske tilstand, skal den løses ved, at man sætter sig ned og tager en snak med arbejdsmarkedets parter.
De skal inviteres til kaffe, der skal være lidt blomster på bordet og en vaniljekrans, og så skal vi tale om tingene, og så finder vi sammen en løsning.
Men når det kommer til opgaverne på professionshøjskolerne, skal Folketinget tromle igennem.
Når det kommer til fordeling af timer, og når det kommer til frafald, skal man ikke vente på en redegørelse fra professionshøjskolerne; der skal man bare sætte sig igennem.
Er det konsekvent af oppositionen, der vil sætte sig ned og tale stille og roligt med arbejdsmarkedets parter om nationens økonomi, at tromle hen over uddannelsessektoren og så bare holde på sin ret?
Nanna Westerby (SF), 2011-03-31:
Skal vi ikke lægge valgkampsretorikken til side?
Jeg stiller ministeren et spørgsmål med to helt konkrete forslag: Vil ministeren være med til at afskaffe færdiggørelsestaxameteret, så man får en mere stabil økonomi?
Og vil ministeren være med til at indføre sociale taxametre, sådan at man kan tage nogle hensyn til de skoler, der løfter en uforholdsmæssig stor social opgave?
Det har intet at gøre med 2 mia. kr. det ene og det andet sted.
Det er nogle helt konkrete forslag, som man kan gennemføre uden merudgifter, hvis man gerne vil.
Det er meget konkret, og jeg vil gerne bede ministeren om at svare på det.
Jeg ved godt, at det ene af forslagene var det, som jeg tror i går fik ministeren til at kalde vores politik for kommunistisk-stalinistisk.
Det siger lidt om debatniveauet lige nu.
Altså, der er to meget konkrete forslag, som har bred opbakning mange steder i sektoren: Vil man være med til at afskaffe færdiggørelsestaxametrene?
Og vil man lave nogle taxametre, som tager nogle sociale hensyn?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-31:
Nu er der jo meget lidt her i samfundet, der er gratis.
Man får jo nok indtrykket af, når man hører fru Nanna Westerby tale, at alt er gratis.
Det tror jeg ikke at det er.
Hvis man skal lave om på ting, plejer det som regel at gå ud over nogle, medmindre man vil lave den velkendte SF-model, der nemlig kun har fokus på at give, men ikke på, hvordan det skal finansieres.
Nu kan jeg forstå, at fru Nanna Westerby var ærgerlig.
Det er selvfølgelig aldrig rart, når nogen er ærgerlig efter en debat.
Men jeg er sådan set også lidt ærgerlig eller trist, for der har sådan set ikke været et eneste forslag til, hvordan og hvorledes alle de gyldne løfter, der nu er kommet, skal indfries.
Jeg er med på, at SF ikke har regeringsmagten – og godt for det – men når jeg så alligevel vælger at tage det op til diskussion, er det sådan set bare, fordi der ikke bliver leveret et eneste svar på, hvordan man har tænkt sig at indfri alle de løfter, der nu bliver givet, til landets studerende Der må jeg bare sige, at det, der står tilbage, jo stadig væk er en uansvarlig økonomisk politik, hvor der er et meget stort hul på et tocifret milliardbeløb.
Der vil jeg bare sige til fru Nanna Westerby: Det synes jeg ikke at vi kan være bekendt at efterlade til de børn og børnebørn, vi måtte få, og som skal vokse op i det her samfund, for det er simpelt hen ikke ansvarlig økonomisk politik.
Nanna Westerby (SF), 2011-03-31:
Tak for det.
Jeg er faktisk blevet lidt ærgerlig over ministerens tale, for vi har rejst en forespørgselsdebat og vi har hørt en masse eksempler på forringelser af kvaliteten på professionshøjskolerne, og det, vi hører fra ministeren, er én lang valgkampstale med kritik, kritik, kritik af oppositionen og ikke en eneste konkret løsning på, hvad vi gør med f.eks. frafaldsproblemerne på professionshøjskolerne.
Det bliver ikke engang nævnt med ét ord, og det er jeg rigtig ærgerlig over.
Et af de konkrete forslag, som oppositionen kommer med – det er et gratis forslag, så det kan ministeren jo tage med videre – er et forslag til nogle ændringer af taxametersystemet.
Vi foreslår to ting.
For det første foreslår vi noget, der skal komme det problem, som professionshøjskolerne har, til livs, nemlig at man har en rutsjebaneøkonomi, fordi der er en stor del af taxameteret, der først udbetales sent i de studerendes studietid, så der ved store stigninger i antallet af studerende er en årrække, hvor man mangler taxameterpenge.
Vil ministeren være med til at afskaffe færdiggørelsestaxameteret, sådan at man får en mere stabil økonomi på professionshøjskolerne?
For det andet foreslår vi, at man laver et taxameter, som tager nogle sociale hensyn, for der er nogle elever og studerende, særlig på ungdomsuddannelserne, som skal bruge noget ekstra hjælp, noget ekstra støtte, noget ekstra lektiehjælp, og det kræver nogle ekstra penge.
Vil man give nogle ekstra taxameterkroner til de uddannelsesinstitutioner, som har mange af den slags elever?
Det er to forslag, som man faktisk kan gennemføre gratis, hvis man gerne vil det.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-31:
Men nu er jeg jo, om jeg så må sige, ny elev i klassen, og jeg tillod mig blot at nævne, at vi før både for 2007-2009 og for 2010-2012 jo har lavet aftaler, som så også har sikret det fremadrettet, og det tror jeg da også vi kan blive enige om, når vi så sætter os til forhandlingsbordet, hvornår det så end måtte blive.
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
Altså, det har jo været sådan, at det i den seneste runde af globaliseringsforhandlingerne faktisk lykkedes globaliseringskredsen at indgå nogle aftaler på forskningsområdet, der rakte ind i 2013 og 2014, så man kan jo beslutte det i globaliseringsforligskredsen.
Det var noget, vi – Socialdemokraterne og De Radikale – også rejste i forhold til de uddannelser, der er på Undervisningsministeriets område, fordi det jo giver sig selv, at når vi snakker om uddannelse, så skal man kunne langtidsplanlægge.
Det er faktisk rigtig svært at planlægge, når det, der er signalet, er, at kassen lukker i efter 2012.
Derfor vil jeg spørge, om det virkelig skal forstås sådan ud fra det, ministeren siger, at det seneste svar, vi har fået om det, er, at det vil regeringen først forhandle i 2013 i forbindelse med finansloven.
Men kunne man forestille sig, at ministeren alligevel vil åbne for, at vi kunne give et signal om, at der er penge til professionshøjskolesektoren i globaliseringspuljen efter 2012?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-31:
Nu har jeg ikke tænkt mig at gå ind i en lang polemisk diskussion om, hvilke undersøgelser der er blevet lavet, jeg tillader mig såmænd bare at sige, at jeg afventer den undersøgelse, den tidligere minister bad om at få lavet.
Det synes jeg er helt fornuftigt at gøre.
Højst sandsynligt er alle disse undersøgelser blevet lavet, fordi man jo skal svare Folketinget korrekt; så det er jo kun fornuftigt at gøre det.
Jeg tillader mig blot i dag at nuancere debatten lidt ved at sige, at f.eks. en undersøgelse fra Eurostudent siger noget helt andet omkring den undervisningstid, som man har, i forhold til nogle af de undersøgelser, som jeg tror BUPL har præsenteret.
I forhold til globaliseringsforhandlingerne vil jeg sige, at vi jo kommer tiltage til dem i globaliseringsforligskredsen, og jeg siger bare, at historisk er det jo sådan, at man løbende har aftalt, hvordan og hvorledes midlerne skulle udmøntes, og det er der vel ikke noget mærkeligt i, så det tror jeg også er fru Christine Antorini bekendt.
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
Jeg kunne godt tænke mig at fortælle den nye undervisningsminister, fordi det er fair nok, at ministeren ikke er bekendt med det, at der jo er blevet gennemført en stribe af undersøgelser på professionshøjskolerne.
Faktisk er det så mange, at de tænker: Sig mig, mener man virkelig, at vi skal ansætte så mange administrative medarbejdere til at undersøge det?
Jeg vil bare henvise til to spørgsmål, fordi det kunne være nyttigt for ministeren at se de svar, som den tidligere minister har givet det på spørgsmål 234 og 235 i sidste samling.
Vi har simpelt hen bare bedt om at få talt op, hvor mange undersøgelser der er sat i gang omkring professionshøjskolerne.
Nu står jeg her med dem, men vil ikke engang læse titlerne op, fordi dem kan ministeren tjekke, men i den første – en, to, tre, fire, fem, seks, syv, otte, ni, ti – for 2008 ni og ti undersøgelser.
Så man skulle måske overveje at bruge de undersøgelser, der er iværksat, i stedet for at blive ved med at sætte undersøgelser i gang, der bare øger bureaukratiet, det er ikke det, de har brug for ude på professionshøjskolerne.
Jeg vil gerne bede ministeren om at svare på spørgsmålet om globaliseringspuljen for 2012: Skal det forstås sådan, at de midler også fortsætter i 2013 og 2014 i forhold til professionshøjskolesektoren?
Jeg vil opfordre fru Marlene Harpsøe fra Dansk Folkeparti til at gå ind på Socialdemokraternes hjemmeside, finde S og SF’s økonomiske plan »En Fair Løsning« og finde S og SF’s finanslovforslag for 2011.
For det første vil de uddannelsesnedskæringer, regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført i 2011, blive annulleret, og derudover vil der komme et løft på 400 mio. kr. til de videregående uddannelser.
Det er jo ikke sådan noget, der kommer af ingenting.
Vi kommer til at gennemføre en økonomisk politik, som kommer til at koste.
Vi kommer til at hæve skatter; vi kommer til at fjerne erhvervsstøtteordninger; og vi kommer til at fjerne nogle af de gunstige ordninger, der har været for bankerne.
Vores prioritering i oppositionen – og det er også det, der ligger i forslaget til vedtagelse fra den samlede opposition – er, at det er tudetosset at gennemføre de uddannelsesnedskæringer, som regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført.
Derfor rejser vi den her debat, for vi tror faktisk, at det, der er afgørende for væksten i fremtiden, er at investere i uddannelse.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
Der er jo ikke rigtig noget overraskende i det, som Socialdemokratiets ordfører sagde her.
Vi har flere gange – bl.a. her i Folketinget, men også i medierne – hørt, at Socialdemokratiet er meget opsat på, at aftalen om de penge, man finder i genopretningspakken på uddannelsesområdet, er en, man vil annullere, hvis man altså får magt, som man har agt.
Det kunne jeg godt tænke mig en nærmere drøftelse af og et svar på her.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Jeg er godt klar over, at der er en opposition, der har kig på nogle boligejere, deriblandt Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, men jeg synes faktisk, det er fair og ordentligt, at man, når man går på arbejde og yder en indsats, så får lov til at bruge af sin egen løn, ligesom man bidrager til samfundet, når man går på arbejde og tjener en løn.
Men vi skal også sørge for, at vi skruer vores skattesystem sammen på en sådan måde, at folk stadig væk har lyst til at gå på arbejde.
Og jeg er ked af, at den der liberale gejst og den der personlige frihed, som Det Radikale Venstre engang havde, med hensyn til at man skulle forandre tingene og gøre dem bedre, har man sat til salg for at komme til at køre i ministerbil.
Det er jeg så ked af.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-31:
Det er sådan set heller ikke noget, jeg selv har fundet på, jeg har bare læst det.
Danmarkshistorien bliver jo skrevet, uanset hvad vi står og siger her.
Så derfor: De to eksempler, som Venstres ordfører trækker frem, og som har givet et hårdt økonomisk slag til Danmark, skete jo også, selv om vi havde skattestoppet.
Men summa summarum må hele tiden blive, at udfordringen ville være mindre, hvis ikke vi havde haft skattestoppet.
Alene boligejerne er sluppet med nogle og fyrre milliarder kroner.
De fleste penge er gået til de største boliger og de rigeste familier.
Er det et bidrag til at løse den økonomiske situation i Danmark? vil jeg gerne spørge Venstres ordfører om.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Tak for spørgsmålet.
Det er første gang, at jeg har hørt en radikal koble underskuddet på statsfinanserne til en mere fair skattepolitik.
Man kunne jo også vælge at anskue tingene på en lidt anden måde.
Man kunne måske også sige, at den offentlige overenskomst, der er blevet indgået senest, samt de nyansættelser, der har været i 2010, har betydet en ekstra udgift på 40 mia. kr.
Man kunne måske også sige, at der har været 2.000 konkurser, siden krisen ramte Danmark, og at det måske også har været med til at skabe et hul i kassen.
Men jeg kan godt forstå, at hvis man skal have det hele til at passe ind i et mediebillede og en dyrt købt reklamekampagne, er man jo tvunget til at skyde skylden på nogle skattelettelser.
Sådan kan man jo også lave politik, men det kunne jeg ikke finde på.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-31:
Nu lykkedes det virkelig Venstres ordfører at provokere mig.
Ved Venstres ordfører, hvor meget skattestoppet har bidraget til at indtægterne er blevet mindre?
Skattestoppet betyder, at der er skat, som ikke bliver indkrævet, og som ellers ville blive indkrævet – det er jo ideen med skattestoppet.
Hvor stort er vores offentlige underskud?
Ja, det er ikke så stort, men det er meget stort.
Jeg er sikker på, at Venstres ordfører godt kan trække to tal fra hinanden, eller et tal fra et andet tal.
Vi ville slet ikke have haft det underskud og de økonomiske problemer, hvis ikke vi havde haft skattestop – alene det!
Kan ordføreren bekræfte, at med en anden økonomisk politik kunne vi have været i en helt anden favorabel situation uanset finanskrisen?
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Nu stiller ordføreren mig et spørgsmål, som er møntet på regeringen, og jeg går ud fra, at der er en forligskreds bag ved den aftale.
Jeg går ud fra, at man dér taler om, hvordan pengene skal anvendes.
Jeg ved, at Socialdemokratiet er med i den aftale og selvfølgelig også har en medbestemmelsesret i forhold til, hvordan de penge skal anvendes.
Så jeg synes, at ordføreren skal løfte sløret dér.
Så vil jeg også gerne sige, at vi står i den værste økonomiske krise siden anden verdenskrig.
Der er blevet iværksat et hav af initiativer for at skåne Danmark og danskerne for krisen.
Vi kan se, at det underskud, som alle havde beregnet til at blive lidt større, end det reelt blev, havde betydet over 30.000 flere ledige.
Mange af de initiativer, som der blev iværksat, har skånet danskerne for ledighed.
Det er en samfundsforpligtelse, og der må vi alle bidrage.
Derfor lavede vi genopretningsaftalen og brugte alle værktøjerne i værktøjskassen.
Og det kommer selvfølgelig også til at ramme en professionsuddannelse.
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
De er faktisk oprigtigt optaget af, hvordan de kan give flere og bedre timer til deres studerende.
Men så kan Venstres ordfører måske oplyse om noget andet, for en af de ting, der også er stor bekymring for, er, at regeringen ikke vil sige noget som helst om, hvad der skal ske med globaliseringspuljen efter 2012.
Det er jo sådan, at regeringen har skåret ned på finansloven til uddannelserne, men heldigvis er der jo kommet nogle penge via globaliseringspuljen, som der er et bredt forlig om, og som ud over regeringen og Dansk Folkeparti også består af Socialdemokraterne og De Radikale.
Men regeringen vil simpelt hen ikke sige et eneste ord om, hvorvidt globaliseringspuljen, som er med til at finansiere et lille løft til professionsuddannelserne, fortsætter efter 2012.
De aner ikke, om de nedskæringer, som de udsættes for nu, bliver langt voldsommere, for der er virkelig en skrænt ned i et kæmpestort underskud på professionsuddannelserne.
Kan Venstres ordfører løfte sløret for, hvorfor de ikke må vide, om de penge er der fra 2012?
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Jeg kan godt blive lidt pikeret over, at ordføreren fra Socialdemokraterne påstår, at jeg ikke har undersøgt sagen.
Jeg synes netop, at det enkelte seminarium skal have den maksimale frihed.
Jeg synes faktisk ikke, at der er meget at komme efter, for fakta er også, at vi aldrig har brugt så mange penge på uddannelse før, som vi gør i dag, og i perioden fra 2001 til 2011 er der faktisk tilført det område ganske betragtelige midler.
Fakta er jo også, at den sidste, der kommer ind i en klasse, ikke er så dyr som den første, men taxameterbetalingen er den samme.
Jeg synes, at jeg har redegjort for, hvorfor det har været nødvendigt at skære ned på området; det har været nødvendigt for at bevare tilliden til dansk økonomi, for vi kan heller ikke gøre som i andre lande, nemlig på et eller andet tidspunkt gå ud at stoppe samfundet fuldstændig op og så foreslå, at man skærer 25 pct. på samtlige offentlige budgetter, for hvordan vil det gavne uddannelserne?
Jeg synes faktisk, at man, når man står og giver gyldne løfter osv., har en forpligtelse til at fortælle, hvordan man så vil finde pengene, og hvordan det så skal finansieres.
Christine Antorini (S), 2011-03-31:
Jeg hørte noget helt andet fra SF's ordfører, jeg hørte en ærlig bekymring for, at timetallet bliver skåret ned, så man får mindre uddannelse, end man har fået tidligere, hvis man vil studere til lærer, pædagog, sygeplejerske osv.
Og vi er i oppositionen dybt optaget af, at de unge – og der er heldigvis flere unge, der søger professionsuddannelserne – får så god en uddannelse som muligt.
Det er den gave, vi gerne vil give dem, og derfor er vi dybt bekymret over, at der igen i år bliver skåret på timetallet.
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører ikke kender noget til de tal, som der er fremlagt i år, men det er jo ikke en ny foreteelse, at der er kommet færre timer, at der er blevet fyret lærere, at man er gået væk fra klasse- og holdundervisning til store forelæsninger, at der er kommet færre linjefag på de forskellige læreruddannelser og færre valgfag.
Hvorfor har Venstres ordfører ikke undersøgt det her i stedet for at stå her på talerstolen og sige, at han slet ikke kan kommentere, om det er et problem, at de får færre timer?
Det her er et velkendt, gammelt problem.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-31:
Jeg synes, jeg har svaret på spørgsmålet, og jeg synes, jeg har redegjort for, at det enkelte seminarium, som har sin egen studieordning, kan skrue skemaperioderne sammen, som det nu passer.
De, der sidder og ser den debat her nu, får det indtryk, at lærerne i folkeskolen ikke duer, fordi de ikke får nogen undervisning, og det vil jeg gerne mane i jorden, for jeg er en af de folketingspolitikere, der har deres børn i en folkeskole.
Jeg har en søn, der går i 2. klasse, som læser, og jeg har en søn, der går i børnehaveklasse, som næsten læser.
Den danske folkeskole er god, men som undervisningsministeren sagde før: Selv om tingene virker, kan de selvfølgelig blive bedre.
Men det indtryk, som SF efterlader i debatten i dag, er, at vores læreruddannelse ikke virker, og at vores folkeskole ikke virker, og det billede vil jeg ikke tilslutte mig.
Nanna Westerby (SF), 2011-03-31:
Jamen jeg kan forsikre om, at jeg ikke har nogen planer om at håne hverken lærerstuderende eller læreruddannelsen i Danmark, men jeg synes da, det er lidt fattigt, hvis ikke ordføreren har et svar til de lærerstuderende, der på nationalt tv har stillet sig frem og sagt: Vi får faktisk en uddannelse, som er af rigtig dårlig kvalitet, og vi er trætte af, at vi ikke får flere timer, end tilfældet er, at vi ikke får mere undervisning, men at vores uddannelser mere eller mindre er blevet til et selvstudium, fordi vi har under 10 timer.
Så kan det godt være, at ordføreren gerne vil afvente en større undersøgelse, det kan der være al mulig logik i, men man må da have et svar til de lærerstuderende, der stiller sig frem og siger: Jeg er bange for, at jeg ikke bliver lige så dygtig en folkeskolelærer, som jeg ville have været, hvis jeg havde haft mere undervisning.
Hvad vil ordføreren sige til de studerende, og hvordan vil ordføreren forklare dem, at det hænger sammen med planerne om en folkeskole i verdensklasse?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-03-31:
Når man er i en økonomisk klemt situation i Danmark, som vi jo har været med den økonomiske krise, skal man finde nogle steder at tage pengene fra, og man kan selvfølgelig prioritere, hvor man vil finde dem henne.
Nogle vil tage dem fra de allersvageste, og nogle vil tage dem fra områder, hvor det går knap så hårdt ud over folk.
Nu er sagen jo den, at »En Fair Løsning«, som fru Christine Antorini henviste til, er underfinansieret med mellem 11 og 29 mia. kr. Er det ikke lidt pinligt at stå her på talerstolen og henvise til en plan, som er underfinansieret?
Jeg har også set forsiden af Jyllands-Posten i dag, hvor AE-rådet, som jo er en del af venstrefløjens venner, også er ude at sige, at der er et milliardhul i den her S- og SF-plan.
Er det ikke lidt pinligt at henvise til en plan, som er underfinansieret med så mange milliarder kroner?