runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Jeg synes, det er en meget fin illustration af, at hr. Nicolai Wammen ser verden som fuldstændig sort eller fuldstændig hvid – det er enten succes eller fiasko.
Der er simpelt hen ikke noget indimellem, det er enten ja eller nej, der er ingen bløde løsninger.
Sådan hænger verden jo altså ikke sammen, må jeg sige til hr. Nicolai Wammen.
Altså, statsministeren fremhævede de her fire punkter, som han ønskede hans regering skulle måles på.
Og som hr. Nicolai Wammen kunne læse i morgenavisen, jamen så er der blevet leveret på, skal vi sige tre og et halvt af de fire punkter, og vi har god tid til at levere på resten.
Men vi må også bare erkende, at Europa revnede, og at vi skulle tage imod en masse mennesker i Danmark.
Der opstod en situation, som ingen af os, retfærdigvis, havde forudset.
Jeg kan bare konstatere, at hvis man var fortsat med en socialdemokratisk-radikal regering, havde det godt nok set meget anderledes og meget mere fiaskoagtigt ud.
Det er altså ikke tilfældet, det vil jeg godt lige få gjort opmærksom på.
Men selvfølgelig skal reglerne overholdes, uanset om det er svipsere, eller hvad det er.
Og jeg kan forsikre, at der er nogen, der får nogle rap over nallerne.
Den slags holder vi internt, men naturligvis skal vi også i Venstre leve op til reglerne.
Det har vi en interesse i, ligesom alle andre har det.
Og så skal jeg nok lade være med at referere til Moskvaguldet.
Pernille Skipper (EL), 2016-06-01:
Der har været tale om hr. Kristian Pihl Lorentzen, fru Eva Kjer Hansen, hr. Søren Pind og senest finansministeren.
Det er bare dem, jeg lige kan huske på stående fod, for der er vist nogle flere Venstremedlemmer, som på samme måde enten sådan har glemt en opgørelse eller decideret omgår reglerne bevidst med de her erhvervsklubber, hvor man så kan gemme sine donorer inde i en erhvervsklub og lade, som om det ikke er dem, der giver pengene.
Det plejer at være sådan nærmest en automatreaktion fra Venstre, at når almindelige mennesker overtræder reglerne, så er der ikke noget med, at man bare er mennesker, og så bliver der kontrol og højere straffe prompte og med det samme.
Hvornår får vi den form for reaktion, når det kommer til Venstres egne medlemmer og åbenhedsregler?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Lov er lov, og lov skal holdes.
De her regler kan man så bryde sig om, eller man kan bryde sig mindre om dem.
De skal overholdes af alle.
De skal også overholdes af Venstre, også af finansministeren, også af alle Venstres kandidater.
Det bestræber vi os sådan set på.
Jeg skal bare nævne, at der altså kan ske ting.
Det er mennesker, vi har med at gøre.
Det er mennesker, som arbejder frivilligt, der sidder i Venstres partiapparat rundtomkring og skal stå for nogle indberetninger.
Vi vil også følge op på, at det ikke er noget, der skal ske fremadrettet.
Men altså, undskyld mig, det er kun mennesker.
Vi lover at gøre noget ved det.
Hvad angår den internationale kritik, der har været – jeg antager, at det bl.a. handler om GRECO – bliver jeg altså nødt til at sige, at Danmark er verdens mindst korrupte land.
Jeg synes bare, det er værd at tage med, at vi er de mindst korrupte i verden.
Vi har faktisk ganske godt styr på stumperne.
Men selvfølgelig skal der være en gennemskuelighed i de her ting, og det er derfor, vi har de regler, som vi har.
Pernille Skipper (EL), 2016-06-01:
Tak for det, og tak for talen.
Det var måske, fordi der er så kort taletid, når man står deroppe.
Men det handler om partistøtte.
Danmark er jo blevet kritiseret igen og igen af internationale organisationer, fordi vi simpelt hen er for vattede, når det kommer til reglerne for partistøtte.
Åbenheden er for ringe, hvis man skal sammenligne os med andre demokratiske lande, og hvis man skal give vælgerne ordentlig mulighed for at følge med i pengestrømmene i dansk politik.
Selv om reglerne er sparsomme, er de dog rimelig klare på et punkt – over eller under 20.000 kr.?
Er det over 20.000 kr. i støtte, skal det opgives, er det under, så behøver man ikke.
I det seneste års tid, ja, i flere år, har der jo altså været en hel del svipsere, for at sige det mildt, fra Venstres medlemmers side.
Og sidst er det så finansministeren, som har glemt 600.000 kr.
Det var engang sådan i Venstre, at lov er lov, og at lov skal holdes.
Er det stadig væk sådan?
Og hvordan og hvornår begynder Venstre at rette op på alle de her svipsere?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Hr. Jakob Ellemann-Jensen fortsætter så den valgkamp her, som han åbenbart har været i England og udøve.
Men hvad nu, hvis det så ikke er sådan, at briterne følger den anbefaling, men at de faktisk stemmer nej?
Altså, er det sådan noget, man gør sig spekulationer om i Venstre
Jeg synes jo, at det, der må være afgørende for en dansk position, er – uanset om de stemmer det ene eller det andet derovre – om der så er nogle muligheder for, at vi kan gøre det til gavn for Danmark.
Hvis de stemmer ja, er der jo nogle ting, som David Cameron har fået kæmpet hjem, som vi så også kan få gavn af, og hvis de stemmer nej, hvad så? Jeg kunne i hvert fald godt tænke mig, at man gjorde sig nogle tanker før sankthansaften, så man i virkeligheden var parat til at finde ud af, hvordan vi kan drage nytte af det, også fordi der var nogle steder, hvor vi jo har en interesse i der kommer til at gælde nogle ting om indeksering af børnechecken og sådan nogle ting, som umiddelbart falder væk, hvis briterne stemmer for at forlade unionen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg ligesom hr. Kristian Thulesen Dahl håber, at briterne stemmer for at blive i EU og fortsat være en del af EU.
Jeg tror, det vil være ulykkeligt for hele Europa og også for briterne for den sags skyld, men også for Danmark, hvis briterne beslutter ikke længere at være med.
Jeg tror, det vil have nogle konsekvenser, som jeg må tilstå jeg ikke rigtig kan overskue her og nu, så det vil jeg ikke begynde at gisne om.
Til gengæld vil jeg sige, at der er mange årsager til, at jeg håber, at det bliver et stay in, og en af dem er jo, at briterne, som hr. Kristian Thulesen Dahl også nævnte det, er en god storebror for Danmark at have i EU.
Det er en god samarbejdspartner at læne sig op ad, når de altså er et par stykker flere, end vi dog er i Danmark, og derfor taler med en større vægt.
Så på alle måder er det i dansk interesse, at Storbritannien bliver i EU.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Nu havde vi jo en meningsfuld udveksling af synspunkter om den britiske afstemning her tidligere, og jeg kunne godt tænke mig at fortsætte lidt i samme spor.
For lige så vel som jeg jo blev udfordret med hensyn til hvad nu, hvis det bliver et ja, hvad nu, hvis det bliver et nej, så synes jeg også, det er interessant at høre Venstres ordfører her i dag fortælle, hvad han tænker der sker, hvis briterne nu eksempelvis stemmer nej.
Altså, på trods af hr. Jakob Ellemann-Jensens bestræbelser på at sikre, at det bliver et ja i Storbritannien, ved egen, har jeg forstået, indblanding i valgkampen derovre, er det jo også et tænkeligt udfald, at de faktisk stemmer nej tak og ønsker at forlade Unionen.
Hvordan mener hr. Jakob Ellemann-Jensen da Danmark skal reagere i den situation?
For åbner det perspektiver og muligheder, eller går man i sort den 24. juni, hvis det bliver resultatet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Som hr. Kristian Thulesen Dahl nævner, er der altså en del ting, som er i dansk interesse, så derfor vil jeg da egentlig anbefale, at også Dansk Folkeparti kaster sig ind i den britiske kampagne for at sikre, at man bliver inden for Unionen.
For vores mulighed for at bruge den løftestang, som briterne er på mange af de her områder, forudsætter jo, at man bliver der.
Jeg skal ikke stå og gøre mig til analytiker af, hvad der sker, hvis man stemmer nej i Storbritannien.
Magnus Heunicke (S), 2016-06-01:
Jeg synes, at det bliktag bliver mere og mere varmt at hoppe rundt på, for sagen er jo den, at sidste gang hr. Thulesen Dahl gik ind i et rum sammen med en blå regering, lavede man det, man kaldte forårspakke 2.0.
Det var tilbage i 2009.
Vi har fået et svar fra skatteministeren, der siger, at de 100 rigeste danskere dengang med det, man i folkemunde kaldte rødvinsreformen, fik en skattelettelse pr. person på 2,7 mio. kr. årligt.
Det var skævt, så det battede.
En enlig pensionist fik omkring 150 kr. i skattelettelser om måneden.
Det var skævt, så det battede, og det er den skævhed, der bør være et flertal imod denne gang, hvis Dansk Folkeparti lever op til det, man har sagt til vælgerne.
Hvorfor kan man ikke komme med et konkret svar?
Hvorfor kan man ikke bare sige nej til de topskattelettelser?
Det er jo så nemt at sige enten ja eller nej.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Jeg tror, at hr. Magnus Heunicke bliver skuffet eller i hvert fald professionelt vil lade sig skuffe.
Jeg tror aldrig, jeg vil kunne svare på det spørgsmål i den her afslutningsdebat på en måde, der vil tilfredsstille hr. Magnus Heunicke.
For vi går ikke ind i et forhandlingslokale og på forhånd udstikker ultimative krav til indholdet af en aftale, vi i givet fald kommer til at lave.
Det gør vi ikke.
Jeg ved, at andre partier har taget den forhandlingsteknik til sig, fordi man egentlig har fundet ud af, at det måske er måden, man får allermest igennem i dansk politik på, når man skal forhandle med forskellige partier.
Men jeg vil da også godt lige sige i mit svar, at jeg da håber, at når vi når til efteråret og vi skal forhandle større ting, så er Socialdemokratiet med ved forhandlingsbordet.
Det er jo egentlig påfaldende, at vi her ved afslutningsdebatten allerede ser et udgangspunkt hos Socialdemokratiet, der handler om, at der er man ikke at finde.
Det er da noget mærkeligt noget.
Så kunne det jo være interessant, for så kunne jeg i virkeligheden spørge hr. Magnus Heunicke om det samme, og så ville jeg nok også få det svar, at man selvfølgelig forhandler, men at det på linje med Dansk Folkeparti heller ikke er med det udgangspunkt, at man ønsker topskatten sænket.
Det er det nemlig ikke.
Magnus Heunicke (S), 2016-06-01:
Jeg har virkelig prøvet at lytte efter formanden for Dansk Folkepartis forsøg på at svare på de mange spørgsmål, der efterhånden har været om, hvad der er Dansk Folkepartis holdning til topskattelettelser, som alle andre partier i den blå blok, man er med i, jo har sagt skal på dagsordenen.
Der har endda været partier, som er kommet med ultimative krav og har sagt, at hvis ikke der kommer topskattelettelser – endda på 5 pct., tror jeg – så har vi ikke nogen blå regering ved juletid.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Jeg er fuldstændig enig i det sidste.
Det har været en voldsom udgift, der er kommet.
Jeg tager det som et tilsagn om fortsat at ville kæmpe for at styrke de danske virksomheder.
Det kan være, at vi senere på året kan se, om der kan findes yderligere tiltag for det.
Det var egentlig en spændende debat.
Jeg håber, at hr. Jacob Mark vil stille nogle spørgsmål til mig om det også, når jeg kommer på til sin tid.
Men det er jo ikke det, vi snakker om nu.
Jeg var enig i hovedparten af det, ordføreren var inde på.
Det er nok ikke en hemmelighed for nogen, at Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti har lidt forskellige holdninger til, hvordan udgifterne i den offentlige sektor skal vokse.
Lad nu det ligge.
Vi er sikkert enige om, at både politi, forsvar, ældrepleje osv. er en del af kernevelfærden.
Er vi så ikke enige om, at forudsætningen for, at vi får den kernevelfærd, er, at vi hele tiden gør vores yderste for at skabe rammer for et godt og sundt og stærkt erhvervsliv, der tjener pengene, så vi har råd til det her?
Jacob Mark (SF), 2016-06-01:
[Lydudfald]
... rigtigt, at der ikke skal spares ude i kommunerne.
For få dage siden var jeg ude i Assens Kommune, hvor hr. Jens Henrik Thulesen Dahl er byrådsmedlem.
Der overvejer man at lukke skoler, fordi man skal finde store besparelser.
I min egen kommune, Køge, hvor Dansk Folkeparti også sidder ved magten, sidder man lige nu og har et sparekatalog, der også handler om at spare på ældre, spare på skoler, spare på børn.
Og det er jo et direkte resultat af den politik, der bliver ført.
Når hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at man først vil give topskattelettelser, når kernevelfærden er sikret, betyder det så, at man er klar til at give topskattelettelser nu?
For det må jo betyde, at hr. Kristian Thulesen Dahl mener, at velfærden allerede er sikret.
Jeg vil bare høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl kan give en garanti for, at der ikke bliver givet topskattelettelser her til efteråret.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-06-01:
Tak for det.
Jeg vil godt blive lidt i topskattespørgsmålet.
Jeg tror ikke, det er et udslag af ond vilje, når partierne har meget stor interesse i Dansk Folkepartis holdning til topskat.
Grunden til, at vi Socialdemokrater er i tvivl om Dansk Folkepartis intentioner, er jo historisk betinget, som også hr. Magnus Heunicke var inde på.
Da Dansk Folkeparti senest var parlamentarisk grundlag for en Venstreledet regering, sikrede I jo flertallet for at gennemføre massive skattelettelser til de allerrigeste mennesker i Danmark med den såkaldte forårspakke 2.0.
Et svar fra daværende skatteminister Troels Lund Poulsen gjorde det helt klart, at reformen betød, at de 100 rigeste danskere fik en gennemsnitlig skattelettelse på 2,7 mio. kr. om året.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl ikke bekræfte, at det var konsekvensen af forårspakke 2.0?
Jesper Petersen (S), 2016-06-01:
Diskussionen om topskat er interessant, fordi hr. Kristian Thulesen Dahl er anderledes åben for den debat, end han har været tidligere på foråret.
Lige før virkede det, som om der var informationer om skattelettelserne i 2009, hr. Kristian Thulesen Dahl ikke rigtig var bekendt med.
Men jeg har nu gjort mig den ulejlighed at finde det samme svar, som hr. Kristian Thulesen Dahl i hvert fald burde være bekendt med, og som jo altså viste, at der var en årlig skattelettelse på 2,7 mio. kr. til de 100 rigeste danskere, og at en almindelig folkepensionist fik 100 kr. om måneden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Jo, jeg vil bestemt tro, at det er præcis sådan, som hr. Pelle Dragsted formulerer det.
Altså, jeg håber da ikke, der lige pludselig er andre partier, der byder sig til på den dagsorden.
Det ville også svække Dansk Folkepartis forhandlingsposition enormt, hvis det var sådan, og jeg kan ikke se, hvor det flertal skulle være.
Og så står vi til ansvar for, hvad vi måtte gøre.
Der skal ikke være tvivl om, hvad vores udgangspunkt er.
Vi går ikke ind i et forhandlingslokale for at lempe på topskatten.
Hvis der kan findes penge til skattelettelser, mener vi, det skal være i bunden.
Det er folk med lave indkomster, der har brug for at have lidt mere ud af det, når de går på arbejde.
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Det er nok det, der kan bekymre mange danskere lidt, for vi har jo før hørt Dansk Folkeparti være meget klare i mælet om, hvad der var deres linje, at der f.eks. ikke skulle pilles ved efterlønnen, at der f.eks. ikke skulle pilles ved dagpengene, eller at der f.eks. ikke skulle pilles ved ydelserne til kontanthjælpsmodtagere.
Og når man så kommer ud af forhandlingslokalet, har man i mange tilfælde desværre gjort det modsatte.
Det er Dansk Folkeparti ikke det eneste parti, der har gjort.
Det tror jeg er noget af grunden til, at mange vælgere nogle gange ser med lidt skepsis på os herinde.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne have gjort en ting klart, og det håber jeg at ordføreren kan gøre.
Dansk Folkeparti har vel fat i håndtaget.
Uden Dansk Folkepartis stemmer bliver der ingen lettelser af topskatten.
Kan ordføreren i det mindste ikke bekræfte det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Jeg tror nu, jeg kan finde citater fra spørgeren om, hvordan man gør i forbindelse med sådan en forhandling, altså om det er en god idé at udstikke ultimative krav på forhånd, eller det ikke er – i forhold til at nå længst med det, man gerne vil.
Så det er bare en principiel holdning, vi har til at gå til forhandlinger.
Er der så tvivl om, hvad Dansk Folkeparti går efter?
Nej, det er der ikke, for det har jeg svaret på rigtig mange gange i dag og tidligere.
Ønsker Dansk Folkeparti, at topskatten skal ned?
Nej, det ønsker vi ikke.
Ønsker vi, hvis der bliver plads til skattelettelser, at de blev givet i bunden, så folk med lave indkomster har lidt ekstra ud at gå på arbejde?
Ja, det ønsker vi.
Det er vores politik.
Det skal stå krystalklart, hvad vores politik er, og hvad vores målsætninger er, når vi i givet fald, hvis vi kommer dertil, er inde i et forhandlingslokale om de her spørgsmål.
For så kan hr. Pelle Dragsted og alle andre, alle danskerne, vurdere os på det indhold, vi kommer ud med, hvis det lykkes at lave en aftale.
Og så skal vi stå til ansvar – præcis som det gælder for alle partier, når man indgår i forhandlinger – for det, vi sagde, og det, vi i givet fald måtte ende med at acceptere i en aftale: Er det tilfredsstillende – ja eller nej?
Sådan er det, og det får vi i givet fald også lejlighed til diskutere her i Folketingssalen, hvis vi når så langt.
Altså, det er jo svært at gøre folk tilfredse.
Jeg har jo sagt, hvad Dansk Folkepartis holdning er.
Vi går ikke ind i et forhandlingslokale for at sænke topskatten.
Vi mener ikke, at vi kan finde beløb til skattelettelser, og hvis vi kan, så mener vi, at de skal gives i bunden.
Så har jeg punkt 2 sagt, at jeg synes, det vil være på sin plads, at Socialdemokratiet byder sig til i de forhandlinger, forsøger at komme med i diskussionerne om Danmarks fremtid i stedet for her i en afslutningsdebat forud for det efterår, hvor vi åbenbart skal diskutere de her ting, nærmest at melde sig ud.
Det synes jeg da er noget mærkeligt noget.
Vi står her mindre end et år efter et folketingsvalg, og det store Socialdemokrati virker, som om det har meldt sig helt ud af at få indflydelse på de her ting.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-06-01:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren returnerer med et modspørgsmål, men man har jo haft mulighed for at spørge til Socialdemokraternes politik.
Dansk Folkeparti turnerede under valgkampen sidste gang med et slogan: Dansk Folkeparti ved du, hvor du har.
Har ordføreren forståelse for, at danskerne med den historiske bagage, der ligger omkring at give de allerrigeste danskere massive topskattelettelser, kan være en lille smule i tvivl om, hvor vi helt præcist har Dansk Folkeparti – også i betragtning af, at Dansk Folkeparti jo ikke vil give et klart svar på, hvorvidt I, når I kommer ud af forhandlingslokalet, vil stemme for at sænke topskatten.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Jeg vil overhovedet ikke på nogen måde forsøge at tale om eksempler, som jeg går ud fra at nogle har beregnet osv.
Det har jeg jo ingen forudsætninger for.
Jeg står jo ikke med de samme tal heroppe, jeg vil bare sige, at der er noget, der virkelig undrer mig.
Hvorfor hæver man så ikke skatten for de rigeste?
Hvorfor bruger man så ikke det flertal, man får i 2011, til at gå imod den skævvridning, som man mente skete i 2009?
Hvorfor lod man den stå – punkt 1?
Punkt 2: Hvorfor gik man i stedet i gang med at hæve grænsen for, hvornår man skal betale topskat i det her land, og dermed gav en skattelettelse oveni til de allerrigeste, der åbenbart lige havde fået en usympatisk skattelettelse?
Er der ikke en eller anden socialdemokrat, der kan give et svar på det?
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Jeg vil fortsætte i topskattesporet, for jeg synes, det er lidt svært at få et svar.
Hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at man ikke stiller ultimative krav, og at man siger, hvad man vil, men det er jo ikke helt rigtigt.
Altså, vi har hørt hr. Søren Espersen være meget klar i mælet om, at hvis der blev ført en udenrigspolitik uden Dansk Folkeparti, ville regeringen vælte.
Jeg tror også, at hvis det var sådan, at man gik ind til en forhandling om en mere lempelig udlændingepolitik, så kunne man sagtens finde ud af at sige på vej ind ad døren, at der ikke ville blive flyttet et komma.
Men lige når det kommer til topskat, er det åbenbart svært at udstede de samme garantier, og det synes jeg er ærgerligt.
For Dansk Folkeparti sidder jo med muligheden for at stoppe det her, ligesom man sad med muligheden for at stoppe efterlønsreformen.
Der er jo to tilgange til en forhandling.
Man kan selvfølgelig godt gå ind og prøve at påvirke det i en god retning, og det kan være rigtig godt i mange tilfælde, men i en situation, hvor vi snakker om, om vi skal bruge milliarder på at gøre millionærerne endnu rigere, end de er i dag, var det måske en god idé, at man allerede på vej ind ad døren meldte ud, at det vil Dansk Folkeparti under ingen omstændigheder være med til.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-06-01:
Der er jo næsten gået et år siden valget, og det vil sige, at regeringen også næsten har levet i et år.
Vi synes i Liberal Alliance, at det har været et ret godt år, og at vi har haft et tillidsfuldt samarbejde med regeringen.
Men især på et punkt føler vi os lidt dårligt behandlet af regeringen og også af forskellige medlemmer af Venstre, herunder hr. Jakob Ellemann-Jensen, nemlig når hr. Jakob Ellemann-Jensen og andre Venstrefolk går rundt og siger, at Venstre helt selv måtte påtage sig regeringsmagten, at der ikke var nogen, der ville hjælpe Venstre med at påtage sig regeringsmagten.
Det har hr. Jakob Ellemann-Jensen sagt ved flere lejligheder, og det har andre Venstrefolk sagt ved flere lejligheder.
Kan vi her og nu få aflivet den myte, og kan hr. Jakob Ellemann-Jensen her og nu sige det, som det er, nemlig at der var andre partier, der tilbød at hjælpe Venstre med regeringsmagten, og at Liberal Alliance både tilbød at indtræde i en flerpartiregering og i en regering kun bestående af Venstre og Liberal Alliance?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Tak til hr. Ole Birk Olesen for i hvert fald den første del af det.
Jeg er også helt enig i, at vi har et godt og meget meningsfyldt samarbejde.
Det tager jeg hatten af for, og det kvitterer jeg for.
Men jeg er med hr. Ole Birk Olesens netop overståede historieforelæsning sikker på, at kongeriget er blevet yderligere oplyst.
Nu bliver det dér med, at man finder på ting, som lyder slagfærdige, men som er forkerte, simpelt hen nødt til at stoppe.
Altså, virkeligheden er, at man under den socialdemokratisk ledede regering reducerede servicerammen i kommunerne med 3 mia. kr., og at den siddende regering forøgede den her ramme med 0,5 mia. kr.
Så kan vi diskutere omprioriteringsbidrag, og det er fint nok, men det der med at opstille en virkelighed, der ikke er rigtig, er simpelt hen ikke i orden.
Omprioriteringsbidraget bliver jo i øvrigt tilbageført til kommunerne.
Så det, som fru Lea Wermelin prøver at give et billede af, er simpelt hen ikke rigtigt.
Lea Wermelin (S), 2016-06-01:
Tak for det.
Jeg vil gerne vende tilbage til en af statsministerens fire ledestjerner, nemlig at kernevelfærden i Danmark skal styrkes.
Ordføreren var jo også lidt inde på det i talen, men det, som ordføreren behændigt nok ikke havde med, var, at på trods af målsætningen om at styrke danskernes velfærd har regeringen indført minusvækst i kommunerne.
Det er nedskæringer, som vil kunne mærkes i vores dagtilbud, i vores folkeskoler, i ældreplejen.
Så jeg skal bare lige forstå ordføreren korrekt, altså: Mener ordføreren, at regeringens ledestjerne om at styrke kernevelfærden er en succes, når regeringen med omprioriteringsbidraget samtidig har skåret ned på kommunernes kernevelfærd?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Det gør vi sådan set begge to.
I talende stund er det så mig, der gør det, og det er derfor, jeg står heroppe.
Sandheden er jo den, at man søger om muligheden for at indføre en midlertidig grænsekontrol, videreføre en midlertidig grænsekontrol, og det har vi et ønske om at have mulighed for, men vi har også et stort ønske om, at det ikke bliver nødvendigt at bruge den mulighed.
De to ting er ikke i modstrid med hinanden.