runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Poulsen (RV), 2009-11-24:
Det her forslag er jo som de to forrige uhyre sympatisk.
Hvem vil ikke støtte breddeidrætten?
Men så er det bare det her med penge, og vi mener ikke, at pengene findes.
Hvis vi havde en pose med 500 mio. kr. her og nu og skulle prioritere, så var der rigtignok mange andre ting, vi ville prioritere først.
Vi mener ikke, at det er idrætten, der er i de største vanskeligheder her.
Det er, som om det ikke er gået op for alle, at vi befinder os i en af de værste økonomiske kriser i en generation.
Så vi kan ikke støtte det her forslag, selv om intentionerne er gode, for der findes ingen penge.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-24:
Nu ved jeg ikke, om jeg har været uopmærksom, men jeg har ikke hørt, hvilket milliardbeløb Socialdemokraterne vil prioritere til det her område.
Men det er måske også lidt lettere, når man er i opposition, at fremtrylle falsk mammon, vil jeg kalde det.
Det er sådan lidt en gratis omgang for Socialdemokraternes ordfører, når det kommer dertil.
Men jeg kan godt komme med et eksempel.
Nu nævnte man de her puljer, som bl.a. er i Miljøministeriet, som er i Socialministeriet, som er i Integrationsministeriet.
Der er jo mange af de midler, der slet ikke er blevet søgt.
Der er mange, som slet ikke har søgt de her midler, og det vil sige, at vi faktisk allerede har en ramme, der jo ikke bliver udnyttet.
Lad os da kigge på den først og se, hvordan vi får de her penge, som er afsat, ud at arbejde.
Det synes jeg er et godt og konkret eksempel på, at vi inden for den ramme, der findes i dag, faktisk godt kan gøre det endnu bedre, og der har Breddeidrætsudvalgets anbefalinger jo været en god hjælp og en god inspiration i forhold til den målsætning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-11-24:
Forslagsstillerne har med dette beslutningsforslag taget fat på to meget væsentlige og ganske aktuelle politiske felter: breddeidrætten og regeringens bebudede lovforslag om skattefri arbejdsgiverbetalt motion.
Det første, altså breddeidrætten, holder Socialdemokraterne rigtig meget af, og det vil vi kæmpe for.
Det andet, altså skattefri arbejdsgiverbetalt motion, holder vi ikke af, og derfor vil vi kæmpe imod det.
Hvor stiller vi os så i forhold til det aktuelle forslag?
Breddeidrætsudvalget blev jo sat til at udarbejde en rapport med den helt urimelige politiske binding, vi alt for ofte ser, nemlig at forslagene skulle holdes økonomisk inden for den eksisterende ramme, altså udgiftsneutralt.
Hvordan er det lige, at visionerne flyver i et så lavloftet lokale?
Har vi med dette udgangspunkt fået det allerbedste fra de mange dygtige personer, som udgjorde den tværfaglige arbejdsgruppe, eller sidder de inde med meget mere?
Som tidligere salgschef har jeg for længst erfaret, at der ofte må og skal investeres for senere at kunne høste af bedre produkter, større omsætning og større overskud.
Regeringen begår igen den fejl ikke at lytte – i den her sammenhæng til erhvervslivet og den nævnte devise.
Breddeidrætten – det glade, det sjove, det bekræftende, det sunde, det inkluderende og dermed også det sociale og det udviklende – er netop i høj grad det, som vi her på Christiansborg kæmper for og gerne vil skal signalere og kendetegne det danske.
Derfor er det helt uden fornuft, at man satte udvalget til at arbejde med et kommissorium uden nye penge.
Hvad er det konkret, Enhedslisten vil bruge de penge til, som med stor rigtighed ikke bruges fornuftigt på den ulighedsskabende skattefrie arbejdsgiverbetalte motion?
Vi vil som udtrykt gerne bruge flere penge på det, der giver sund fornuft, og det, vi ikke har råd til at lade være med at bruge penge på.
Derfor har vi fra socialdemokratisk side afsat 2 mia. kr. på forebyggende tiltag – for børn, men naturligvis også noget i forhold til voksenlivet.
Bl.a. vil vi sikre mindst 7 timers motion og bevægelse om ugen til alle børn og unge.
Det skal være forpligtende, og det skal være formaliseret lige efter Breddeidrætsudvalgets og Forebyggelseskommissionens anbefalinger.
Regeringen vil blot give mulighed herfor.
Statsministeren har netop fremsat et mål for landets tilstand år 2020.
Her skal Danmark være blandt de ti højest placerede, når det gælder sundhed og trivsel, og vi har ventet længe og forgæves på noget fra regeringen, der vil batte i denne komplekse sammenhæng.
Breddeidræt tror vi på batter, hvorfor vi meget gerne vil støtte her – dog gerne med vores egne finansierede penge og ikke regeringens skattefrie kroner.
Jeg takker Enhedslisten for den rejste debat og lover, at Socialdemokraterne vil samarbejde tæt for at nå fremskridt på dette helt afgørende område, men vi kan af de her nævnte grunde ikke støtte forslaget, som det er fremsat.
Troels Christensen (V), 2009-11-24:
Jeg tror faktisk, det er en rigtig god ting, men som det ser ud nu og med de vilkår, vi har at arbejde under nu, og den finanskrise, vi er i, tror jeg næppe, det er noget, der er farbart.
Der er det altså vigtigt at vi prioriterer pengene, sådan at folk kan komme i arbejde i stedet for.
Jeg tvivler meget på, at regeringen under de nuværende omstændigheder, den krise, vi er i, finder 500 mio. kr. til andre initiativer.
Jeg ved heller ikke, hvor det tal skulle komme fra.
Derfor er det her en langt, langt bedre løsning, for det er noget, der holder vand, og det er noget, vi har råd til, og det er noget, vi har prioriteret.
Så derfor er det her løsningen, som jeg ser det: Vi arbejder ud fra de midler, vi nu engang har, og så er der nogle, der hjælper os lidt, og så får vi kommunerne med, og så finder vi nogle gode løsninger på det frem for at snakke om mange, mange hundrede millioner kroner.
Det er der slet ikke basis for i den nuværende tid.
Pernille Frahm (SF), 2009-11-24:
Det er, fordi den her arbejdsgiverbetalte og skattefri fitness lige kom på banen igen.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han vil støtte sådan et forslag, hvis det kommer.
Og så vil jeg også gerne høre, hvor han forestiller sig at pengene skal komme fra.
Troels Christensen (V), 2009-11-24:
Jeg kan i hvert fald sige, at vi har en helt anderledes tankegang end den, man har i Enhedslisten, hvor man kommer og siger: Nu udskriver vi altså lige en check på 0,5 mia. kr., som vi vil bruge på at få nogle anbefalinger ud at arbejde.
Der går vi jo meget mere seriøst til værks.
Vi går ind og spørger: Hvad er det for nogle kommuner, der vil være med?
Hvad vil I godt være gode til?
Her er vi så med til at understøtte det.
Det er rigtigt nok, at vi ikke har fundet mange penge, men vi har fundet nogle penge til at smøre, og det tror vi er den rigtigste måde at gøre det på og den måde, vi får allermest ud af skatteydernes penge på.
Per Clausen (EL), 2009-11-24:
Hr. Troels Christensen mener åbenbart, at der i dag inden for det beløb, som bliver brugt på breddeidrættens område, er en masse midler, som kan frigøres og bruges bedre.
Det bliver spændende at høre lidt mere om, hvad han forestiller sig.
Men kernen i det her er jo, at man har et breddeidrætsudvalg, som får at vide, at det, de foreslår, ikke må koste nogen penge.
For at det dog ikke skal blive fuldstændig uden noget indhold, kommer de med en række forslag, der koster penge, og så skaffer man dem med lidt fiksfakserier 40 mio. kr. til at igangsætte nogle mindre forsøg, og så håber man på, at det breder sig gratis.
Men når det handler om at sætte gang i frynsegoderne, er det sådan set regeringens plan at bruge et trecifret millionbeløb på at understøtte det.
Pernille Frahm (SF), 2009-11-24:
Så vil jeg bare høre, om det så skal forstås sådan, at hr. Troels Christensen synes, at det vil være en dårlig prioritering at indføre sådan en skattefinansieret arbejdsgiverbetalt, gratis fitnessordning for ansatte?
Kirsten Brosbøl (S), 2009-11-24:
Jo, jeg nævnte også, at vi har stillet nogle spørgsmål op til høringsprocessen her, og at det blot er de præciseringer, vi ønsker at få optrykt i betænkningen til det her lovforslag, for vi synes sådan set også, at der udadtil er behov for at præcisere, hvad der her er tale om, så der ikke skal være bekymringer rundtomkring hos de studerende over, hvad det her nu indebærer.
Christine Antorini (S), 2009-11-24:
Socialdemokraterne kan støtte lovforslaget, som er en udmøntning af de ændringer, der skete af gymnasiereformen, vi som en bred forligskreds står bag.
Jeg synes, det er rimeligt, at det vil være sådan, at hvis man ønsker at klage over en bedømmelse af sin eksamen, kommer der en reel bedømmelse, hvor der jo så også kan være en risiko for, at bedømmelsen falder negativt ud, sådan at ens karakterer bliver lavere end den, man har fået i første omgang.
Jeg vil dog samtidig sige, at vi er meget opmærksomme på den bekymring, som bl.a. Danske Gymnasieelevers Sammenslutning har rejst i det høringssvar, de har givet, nemlig at når man er ungt menneske, er det ikke bare noget, man gør for sjov, når man klager.
Det er der som regel en god eller dårlig grund til, og det involverer også, at man skal være parat til at tage en konflikt med de undervisere, man har haft i den periode.
Det, som Danske Gymnasieelevers Sammenslutning beder om, er, at der også vil være en tilstrækkelig vejledning og rådgivning i forbindelse med en klageproces, herunder om de risici, der er, hvis klagen i givet fald skulle falde negativt ud.
Jeg synes, det er meget vigtigt, og jeg håber, at undervisningsministeren vil knytte et par ord til den del af det, så jeg kan være sikker på, at der kommer en tilstrækkelig information til de unge mennesker, der står i en situation, hvor de vitterlig kan være blevet bedømt uretfærdigt.
Det ændrer dog ikke ved, at vi stadig støtter forslaget, fordi vi synes, princippet er rigtigt: Hvis man klager og der sker en ombedømmelse, kan udfaldet jo blive både positivt og negativt.
Sidst, men ikke mindst, vil jeg også gerne understrege, at Socialdemokraterne tidligere har fremsat forslag om at oprette en studenterombudsmand, som skal kunne hjælpe studerende og elever på ungdomsuddannelserne og de videregående uddannelser i netop en sådan situation, hvor vi af hensyn til retssikkerheden må give lidt bedre muligheder for, at helt unge mennesker rent faktisk får den hjælp og vejledning, der kan være behov for, hvis man støder ind i et system, der på en eller enden måde enten er uigennemskueligt, eller hvor man bliver urimeligt behandlet.
Vi vil gerne minde om dette beslutningsforslag i netop denne sammenhæng, fordi det i sidste ende er et spørgsmål om retssikkerhed, og vi vil også genfremsætte forslaget senere, da det lovforslag, vi tager stilling til her i dag, jo også skal gennemføres på Videnskabsministeriets område, dvs. for alle de lange videregående uddannelser.
Vi er meget optaget af, at retssikkerheden er i orden, men det ændrer ikke ved, at vi støtter det konkrete lovforslag, der ligger her.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-11-24:
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget, som vi behandler her.
Lovforslaget gør jo, at der gives større mulighed for – det er en bedre og mere fleksibel ordning – at erhvervsakademiuddannelserne og professionsbacheloruddannelserne kan give stipendier og fripladser.
Fripladser og stipendier kan tildeles de dygtigste udenlandske studerende, og med en mere fleksibel ordning bliver det som sagt op til de enkelte uddannelsesinstitutioner, hvordan de vil administrere ordningen, og hvem de vil give de her stipendier og fripladser til.
I Dansk Folkeparti har vi noteret os, at den økonomiske ramme for fripladser og stipendier til udenlandske studerende bliver fastsat ved den årlige finanslov, og at det derfor er Folketinget, der år efter år skal bestemme, hvor mange midler uddannelsesinstitutionerne vil kunne bruge til fripladser og stipendier.
I Dansk Folkeparti mener vi, det er godt, at udenlandske studerende kan komme til Danmark og studere, men det er også vigtigt for Dansk Folkeparti at understrege, at pladserne på uddannelserne som udgangspunkt ikke må gå fra danskere.
Det er vigtigt, at vi i Danmark først og fremmest får uddannet danskere, og det er både af hensyn til, at Danmark har et ansvar for danske statsborgere forud for andre, og at vi i Danmark skal nå den målsætning, at 50 pct. af en ungdomsårgang skal tage en videregående uddannelse.
I bund og grund handler det jo om, at vi skal sikre fremtidens velfærd, og der er og bliver det vigtigt, at danskerne står forrest i køen til uddannelserne, også foran de udenlandske studerende, men vi kan i Dansk Folkeparti bakke op om dette lovforslag.
Troels Christensen (V), 2009-11-24:
Som ministeren også var inde på, bruger vi i det her land 3,4 mia. kr. til idræt.
Skulle det ikke være muligt med et så stort beløb at prioritere anderledes, når man får 40 mio. kr. ekstra til at kunne smøre og justere idrætspolitikkerne, så vi i større udstrækning sikrer, at danskerne får en sundere livsstil.
Det er jo egentlig det, der er opgaven i det her.
Christine Antorini (S), 2009-11-24:
Socialdemokraterne kan støtte lovforslaget.
Vi har hele tiden arbejdet for, at det skulle være lettere for udenlandske studerende at komme til Danmark ved hjælp af friplads- og stipendieordninger.
Vi kunne ønske os, at der også var en større bevilling til at gøre det for, men det her lovforslag retter op på en lille, men vigtig ting, nemlig at det bliver lettere for de enkelte uddannelsessteder på de uddannelsesområder, som hører under undervisningsministeren, selv at tage stilling til, hvilke af de unge der skal kunne modtage stipendium eller få en fripladsordning, uden at det skal forhåndsgodkendes af undervisningsministeren.
På den måde bliver der skabt parallelitet til den frihed, universiteterne har på tilsvarende vis i forhold til udenlandske studerende, der skal komme til Danmark via et stipendium eller en fripladsordning.
Derfor støtter vi lovforslaget, som det ligger.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-11-24:
Tak for det.
Den globale konkurrence på videnområdet bliver hårdere og hårdere for hver dag, der går.
Det er en udfordring, og derfor skal vi være sikre på, at Danmark er en aktiv deltager og medspiller i internationaliseringen.
Det kan vi bl.a. sørge for, ved at vi styrker internationaliseringen af vores uddannelser, og med dette lovforslag vil vi jo derfor gerne gøre det muligt for erhvervsakademiuddannelserne og professionsbacheloruddannelserne at uddele fripladser og stipendier til særlig dygtige studerende fra udlandet.
Internationalt udsyn og samarbejde på tværs af landegrænser er en forudsætning for, at Danmark fortsat kan være en meget stærk spiller på den globale scene.
Ved at få adgang til ny viden og kompetencer uden for Danmark får vi også en mulighed for at udvikle og styrke vores konkurrenceposition.
Med det her lovforslag vil vi gerne gøre det nemmere for uddannelsesinstitutionerne at deltage i den globale konkurrence om viden, da det letter arbejdet med at tiltrække udenlandske studerende til Danmark også.
Lovforslaget sørger desuden også for, at der bliver fleksible rammer for uddannelsesinstitutionerne, i og med at de selv beslutter, hvilke studerende der skal tildeles friplads eller stipendium, og det sker jo for at mindske risikoen for, at detailregulering bliver en hindring for at udvikle og styrke den platform, som internationaliseringen gerne skulle stå på.
Vi kan vedkende os, at vi allerede er kommet langt i Danmark, og vi kan også i OECD se, at væksten i antallet af udenlandske studerende er større i Danmark end i verden som helhed.
Men derfor skal vi nu stadig væk sikre, at denne positive udvikling ikke stopper, og vi vil derfor udnytte den på vejen mod at nå det mål at styrke internationaliseringen endnu mere.
Derfor kan jeg lige sige, at Venstre støtter lovforslaget, og så skal jeg fra De Konservative viderebringe, at Det Konservative Folkeparti også støtter lovforslaget.
Bertel Haarder (V), 2009-11-24:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den brede tilslutning, der er til forslaget.
Jeg fik en hel del breve fra studerende, som mente, at de gjorde, som regeringen havde opfordret til, ved at starte studiet forholdsvis hurtigt efter deres adgangsgivende eksamen.
De var så ikke fyldt 18 år endnu, og derfor blev de afskåret fra at få Statens Uddannelsesstøtte.
Jeg havde et standardsvar, som blev sendt til de pågældende, men efterhånden kom der for mange af den slags breve, og så bragte jeg det op i forligskredsen, og så blev vi enige om at behandle alle de studerende til de videregående uddannelser ens, uanset om de pågældende er fyldt 18 år eller ej.
Tak for den brede tilslutning til det.
Så er der spørgsmålet om sommerferien.
Her vil jeg gerne understrege, at forslaget har baggrund i nogle få konkrete tilfælde, og at sommerferien for uddannelsessøgende, der læser enkeltfag som fjernundervisning, er tilrettelagt, så den strækker sig så langt som fra maj til oktober.
Det er hensigten, at bemyndigelsen skal udnyttes til at fastsætte regler, der retter sig mod uddannelsessøgende, der læser enkeltfag som fjernundervisning, og hvor uddannelsesinstitutionerne har tilrettelagt uddannelsesforløbet med usædvanlig lange ferieperioder.
Jeg er helt sikker på, at jeg kan give både fru Nanna Westerby og fru Johanne Schmidt-Nielsen så klare beskrivelser i svar til udvalget, at også de trygt vil kunne stemme for lovforslaget.
Og det vil jo være dejligt.
Villum Christensen (LA), 2009-11-24:
Lovforslaget, som det ligger her, er delt op i fem elementer.
For os er de to første de vigtigste, nemlig det foreslåede ophør af 18-års-kravet og muligheden for elektronisk bopælskontrol.
Vi synes, det er en klar fordel, at man kan få støtte, fra den måned uddannelsen starter, og at vi slipper for de problemer, det eksempelvis giver, når man først kan få SU fra det kvartal, som kommer, efter at man er fyldt 18 år.
I forhold til den administrative kontrol anser vi det som helt naturligt, at man kan foretage en elektronisk samkøring med folkeregisteret, således at der let og enkelt kan iværksættes en kontrol af bopælskriteriet, uden at man dog skal gøre sig forhåbninger om, at man herved fanger alle.
Men det, vi kan gøre for at lette administrationen, bør vi også udnytte.
Der er altså tale om 223.000 udeboende, som vi har set i forslaget her.
De øvrige forslag kan vi også godt støtte, selv om ministerens bemyndigelse, som jo allerede er nævnt nogle gange, til at fratage uddannelsessøgende SU i en tilrettelagt længerevarende ferieperiode i et støtteberettiget uddannelsesforløb virker noget bred.
Man kunne jo nøjes med at knytte bemyndigelsen op på det bekymringsområde, som er nævnt, f.eks. det her med enkeltfagsordningen.
Det er i hvert fald vigtigt, at incitamentet til udvikling af fjernundervisning og forskellige andre fleksible tilrettelæggelsesformer ikke skal lide skade af et skarpt ministerøje på SU-området.
Det er rigtig, rigtig vigtigt, at institutionerne har meget frie rammer til at tilrettelægge uddannelsen, som de finder bedst under de økonomiske rammer, de nu engang har.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-11-24:
Vi kan selvfølgelig støtte, at alle, der starter på en videregående uddannelse, kan få SU.
Jeg er ikke sikker på, at jeg vil anbefale nogen at starte på en videregående uddannelse, før de er fyldt 18 år, men hvis der er nogen, der har så travlt – og jeg har hørt, at der findes eksempler på unge mennesker, der har så travlt – så skal de naturligvis have SU, for de skal selvfølgelig ikke straffes for at gøre lige præcis det, regeringen ønsker. Som det var for Socialdemokratierne og SF, er den eneste betænkelighed, vi har over for det her forslag, i forhold til spørgsmålet om SU i ferieperioder.
Som det fremgår af forslaget, er det altså sådan, at ministeren får mulighed for at fratage studerende deres ret til SU i ferieperioder, hvis uddannelsesinstitutionen har tilrettelagt en længerevarende ferieperiode.
Man kan måske sige, at det er særlig relevant i den situation, vi står i nu, hvor man ikke bare oplever, at der bliver skåret på timetallet på desværre alt, alt for mange uddannelsesinstitutioner – og hvor man derfor kan forestille sig, at der vil være længere ferieperioder – men jo også, at ungdomsarbejdsløsheden eksploderer.
På Venstres ordfører lød det, som om man var indstillet på at præcisere det her med, at man altså ikke bare giver en generel bemyndigelse til ministeren til at fratage studerende deres SU i ferierne.
Men det skal naturligvis præciseres i den videre behandling af forslaget.
Nanna Westerby (SF), 2009-11-24:
Det her lovforslag udmønter jo, som vi har hørt, et forlig om SU, som SF var med til at indgå i forsommeren 2008.
Lovforslaget gør det muligt for uddannelsessøgende under 18 år at få SU, hvis de går på en videregående uddannelse eller en privat uddannelse.
Det er jo rigtig fornuftigt.
Det er formentlig ikke så mange unge, det her drejer sig om, som det også er blevet sagt, men det skal ikke være sådan, at vores SU-system er en hindring for at komme hurtigere i gang med sit studium.
Så de unge, der vælger at starte på en videregående uddannelse, inden de bliver 18 år,
skal selvfølgelig have de samme studievilkår som deres medstuderende over 18 år, og på de videregående uddannelser er der f.eks. ofte større udgifter til bogindkøb og lignende, som SU’en jo er med til at dække, så det synes vi er en rigtig god idé.
Samtidig indeholder lovforslaget en række administrative ændringer, hvoraf jeg særlig vil hive fat i én ændring, som vi studsede over, da vi fik forelagt forslaget i forligskredsen, og som man i en række høringssvar også er inde på, nemlig forslaget om, at undervisningsministeren får bemyndigelse til at udelukke studerende fra at få SU i sommerferien, hvis de har en exceptionelt lang sommerferie.
Her vil vi i udvalgsarbejdet gå ind i at få præciseret, hvilke grupper det gælder.
Og vi har allerede, som man har hørt, fået svar i forligskredsen på, hvilke grupper det gælder, bl.a. at det kun gælder studerende, der har over 2 måneders sommerferie.
Vi er rigtig glade for den afklaring, men det skal stå helt klart, og derfor kommer vi med nogle opfølgende spørgsmål til det her under udvalgsbehandlingen.
For det er selvfølgelig muligt, at der er enkelte grupper af studerende – ministeren nævner fjernstuderende på enkeltfag – der har så lang en sommerferie, at det mere kan karakteriseres som en studiepause.
Men det er altså meget at give ministeren en generel bemyndigelse, for hvad så med studerende på videregående uddannelser, der får skåret i timetallet, så ferien forlænges?
Færre timer er jo en udvikling, vi ser på rigtig mange velfærdsuddannelser og f.eks. også på universiteter.
Så når vi skal stemme om det her lovforslag, skal der være et helt klart billede af, hvad ministerbemyndigelsen betyder, og det skal også være optrykt i betænkningen, så det vil vi spørge yderligere til under udvalgsbehandlingen.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-11-24:
Med dette lovforslag bliver det muligt for unge under 18 år, der læser på en videregående uddannelse eller en privat uddannelse, at modtage SU.
Derudover indeholder forslaget en hjemmel til, at SU-styrelsen kan samkøre oplysninger om tildeling af SU med oplysninger om folkeregisteradresse.
På den måde kan SU-styrelsen tjekke oplysninger om f.eks. en person, der har ansøgt om SU som udeboende, og se, om vedkommende reelt også er udeboende og ikke hjemmeboende hos sine forældre.
Den her ændring kommer på baggrund af, at Folketinget har indført, at det skal være obligatorisk at søge om SU digitalt, og når der ikke længere ansøges i papirform, er det derfor også vigtigt, at SU-styrelsen kan kontrollere bopælsoplysningerne på en anden måde end via den arbejdsgang, man havde tidligere, og det skabes der mulighed for nu.
Når det er sagt, skal det siges, at den person, der ansøger om SU, også har en forpligtelse til at give oplysninger, som er korrekte.
Med lovforslaget gives der også mulighed for, at justitsministeren, undskyld udenrigsministeren, nej undervisningsministeren – jeg har så mange områder, men i dag er det undervisningsministeren – kan fastsætte nogle regler, der betyder, at f.eks. personer, der har sommerferie fra uddannelsen i en periode fra maj til oktober, ikke kan få udbetalt SU i den periode, og det kan vi også bakke op.
Vi kan i Dansk Folkeparti støtte lovforslaget, for det bygger jo på en aftale på SU-området, og bag det står en lang række partier her i Folketinget.
Dansk Folkeparti er jo et ansvarligt parti, og vi står ved de aftaler, som er indgået, og derfor støtter vi selvfølgelig også det her lovforslag.