runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Dalgaard (DF), 2009-10-29:
Som det fremgår af lovforslag nr. L 5, indeholder det to delelementer, nemlig dels en ændring af lov om CO2-kvoter, sådan at luftfartsselskaberne også kommer med i den eksisterende ordning, dels en ændring af lov om fremme af vedvarende energi.
Den første del medfører, at luftfarten inddrages i kvotehandelen i lighed med andre energiproduktionsanlæg og større industrielle anlæg med det formål at få luftfarten til at udlede mindre CO2.
Luftfartsselskaberne kan handle med kvoterne, men de kan kun købe kvoter, hvis det enkelte selskabs udledning er større end de tildelte gratiskvoter.
De kan ikke sælge, hvis der udledes mindre – altså ikkeforbrugte kvoter – idet det vil medføre en øget udledning fra de stationære anlæg, som er omfattet af Kyotoaftalen.
Jeg er sikker på, at disse tiltag vil få selskaberne til at anvende fly, som forurener mindre, måske med mere energieffektive motorer og brændstof.
Der vil være en øget udgift, som ifølge forslaget nok vil blive overført på billetprisen, men det er en mindre del.
Deleelement to i L 5 omfatter en forlængelse af skrotningsordningen for gamle vindmøller, sådan at de nye erstattende vindmøller skal være tilsluttet nettet med udgangen af 2010.
Men af forskellige årsager kan det ikke nås med de allerede eksisterende projekter, og derfor forlænges fristen til udgangen af 2011.
At det ikke kan nås, er ikke vindmølleprojekternes egen skyld, men skyldes nok en for lang sagsbehandling i kommunerne og måske også ved Naturklagenævnet.
Med disse ord kan Dansk Folkeparti tilslutte sig forslaget.
Jens Kirk (V), 2009-10-29:
Med dette lovforslag gennemføres en ændring af EU's kvotedirektiv.
Det betyder, at luftfart omfattes af EU's CO2-kvoteregulering.
4 pct. af den samlede CO2-udledning i EU kommer fra luftfart.
Med direktivet og lovforslaget kommer luftfarten også til at give et bidrag til at få reduceret CO2-udledningen i EU.
Hidtil har luftfart stået uden for denne kvoteregulering, der i dag omfatter større energivirksomheder og industri- og offshorevirksomheder.
Ca. 360 danske virksomheder er i dag omfattet af EU's kvoteregulering, og det har vist sig, at modellen er meget velfungerende og sikrer en reduktion af udledning af CO2 og fokus på at sikre en så lav udledning som muligt.
For udleder virksomhederne mere CO2 end den kvote, de har fået tildelt, skal de købe kvoter.
På samme måde bliver det nu for luftfart fra den 1. januar 2012.
Det er hensigten, at flyselskaberne skal tildeles færre kvoter, end de skal bruge.
Det vil føre til, at selskaberne får fokus på at spare på energien, fordi de ellers tvinges til at købe kvoter.
Undtaget er dog militære eller forskningsmæssige flyvninger eller flyvninger med helt små luftfartøjer.
EU-Kommissionen har beregnet, at billetpriserne vil stige med 35 til 280 kr. for en returbillet som følge af denne kvoteregulering.
Lovforslaget her omfatter også en mindre ændring af VE-loven.
Ændringen betyder en forlængelse af fristen for anvendelse af de såkaldte skrotningsbeviser, således at de, der har et skrotningsbevis, får udskudt fristen med 1 år, inden beviset skal være indfriet.
De skulle oprindelig have indfriet skrotningsbeviset inden den 1. januar 2010, men der er mange, der ikke kan nå det, bl.a. som følge af at det er svært at finde pladser til de møller, som skrotningsmøllerne skal erstatte.
Det er en del af et bredt forlig her i Folketinget, der omfatter i alt 350 MW vind på land.
Fristforlængelsen betyder ikke, at nye møller inden for skrotningsordningen ikke er omfattet af købs- og værditabsordnignen.
Med disse ord kan Venstre tilslutte sig det samlede lovforslag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-10-29:
Altså, jeg ved ikke, hvordan hr. Per Ørum Jørgensen har det, men jeg har det sådan, at det ikke er nogen skam at indrømme, at man har taget fejl eller har lavet noget bras.
Jeg synes egentlig, at det ville klæde hr. Per Ørum Jørgensen, hvis han bare blankt sagde: Ja, vi lavede noget bras i den første halvdel af vores regeringsperiode.
Det er sådan set bare meget mere klar snak frem for at komme med den der båndsløjfe – som jeg plejer at kalde den – som hr. Per Ørum Jørgensen sikkert har fået at vide af den konservative pressetjeneste at han skal komme med, der siger: Vi har øget den vedvarende energi med 1 pct. hvert af årene, siden vi kom til regeringsmagten.
Så nu tror jeg, at jeg vil bede hr. Per Ørum Jørgensen om at lave et brev til mig, hvor han forklarer, at dette er den konservative indsats for at få mere VE.
Alle ved jo, at den vedvarende energi, der kom de første år efter regeringsskiftet, skyldtes beslutninger, der var truffet inden.
Så enkelt er det.
Det tager tid at få det sat op, så indrøm det dog i stedet for at blive ved med at stå og stikke folk blår i øjnene.
Det er faktisk ikke klædeligt.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-10-29:
Jeg behøver ikke nogen pressetjeneste til at fortælle mig, hvordan de her ting forholder sig, det er forholdsvis let at gå til.
Faktum er, at vi her i 2011 rammer 20 pct.
Det vil jeg gerne skrive et brev om, det er forholdsvis enkelt.
Det er fakta, at vi rammer 20 pct. vedvarende energi, men der, hvor man har misforståelsen, er, at der findes nogen i det her Folketing, som tror, at vedvarende energi kun er vindenergi.
Der er biomasse, der er biogas, der er en masse energikilder, som bidrager til det regnestykke.
I den sammenhæng – og det er jo konkret sammenlignelige tal – ligger EU-gennemsnittet på 8 pct.
Vi ryger op på de 20 pct. i 2011.
Altså, måske skulle man have lidt psykologbistand, hvis man kan være pessimistisk over den konkrete situation.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-10-29:
Jeg skulle lige have smilebåndene på plads, efter at ministeren roste sin partifælle.
Det er altid på sin plads at rose sine partifæller, så det er jo fint.
Men tilbage til lovforslaget: Jeg vil bare høre, hvordan justitsministeren forholder sig til det her med, at regeringen jo faktisk godt med det her lovforslag kan se på andre former for turneringsspil, så det ikke alene er i forhold til poker, men at man kan udvide det i forhold til andre former for turneringsspil, om det er noget – jeg forventer ikke et konkret svar med sådan en liste over hvilke spil – man har tænkt sig at gå ind i, fordi der faktisk også er andre problemer i det her område end lige præcis poker.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-10-29:
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for den meget positive modtagelse af lovforslaget.
Det er glædeligt, at der i Folketinget er bred opbakning til at skabe mulighed for offentligt pokerspil om penge inden for ordnede rammer.
Forslaget vil betyde, at almindelige mennesker, som kan lide at spille poker, kan mødes og dyrke deres hobby.
Det er meget vigtigt for regeringen, at offentligt pokerspil om penge foregår på betryggende måde og inden for ordnede rammer.
Derfor bygger lovforslaget på en ordning, hvor der kræves bevilling til at afvikle offentligt hasardspil i turneringsform.
Endvidere rummer lovforslaget en lang række begrænsninger for spillet, som navnlig har til formål at sikre, at ordningen ikke fører til spilleafhængighed og ikke misbruges til kriminalitet.
Lovforslaget er således udtryk for et kompromis mellem de modsatrettede hensyn, der gør sig gældende på spilleområdet.
På den ene side vil vi gerne åbne mulighed for, at de mange mennesker, der har en oprigtig og sund interesse for pokerspil, kan dyrke den interesse.
På den anden side må vi forsøge at sikre, at ordningen ikke bliver for fristende for de få, der ikke kan styre deres spillelyst, og at ordningen ikke kan misbruges til kriminalitet.
Det er vigtigt, at vi finder den rette balance mellem at imødekomme folks spillelyst og værne folk mod spilleafhængighed.
Jeg synes, at lovforslaget er udtryk for en fornuftig og forsvarlig afvejning af disse hensyn.
Med de ord vil jeg godt takke for en god debat – ikke mindst den konservative ordfører, hr. Tom Behnke, som jeg helt undtagelsesvis vil rose, fordi den konservative ordfører har været så ihærdig i kampen for at få gennemført det her forslag.
Jeg ser frem til en konstruktiv behandling af lovforslaget i Retsudvalget, hvor jeg selvfølgelig vil lytte til udvalgets bemærkninger og besvare de spørgsmål, der måtte være.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-10-29:
Dette lovforslag handler jo om, at det i fremtiden skal være lovligt at spille poker i det offentlige rum, hvilket vil sige, at dette lovforslag ikke har noget med internetpoker at gøre.
Det handler heller ikke om poker, der spilles i en lukket kreds blandt venner i deres eget hjem eller i en privat stue.
Dette er bare lige sagt som information til de seere, der måtte sidde derude, og til de lyttere, der sidder oppe på tilskuerrækkerne.
Lovforslaget følger i det store hele de anbefalinger, som udvalget for hasardspil har udformet.
Udvalget har haft mange problemstillinger med i deres overvejelser, og jeg synes, at det er endt med en meget afbalanceret løsning, som dette lovforslag også bærer præg af.
Når man skal gøre det lovligt at spille hasard, så er der jo en række hensyn, man skal tage.
Det vil sige, at man skal finde en balance mellem at lave et kontrolsystem, så man undgår hvidvaskning af penge, og regler, der gør, at spilleafhængigheden begrænses, så folk ikke bliver ludomaner, men samtidig skal man gøre det på en måde, så det ikke bliver for kompliceret for arrangørerne at arrangere det her spil og ikke kræver alt for store ressourcer af det offentlige.
Når man samlet kigger på disse problemstillinger, så synes jeg, at det her lovforslag fint tager hensyn til de ting.
Når man ser på de enkelte ting i lovforslaget, så er der jo lagt det her loft for turneringspuljen, så den højst må være på 15.000 kr.
Her kan jeg nævne, at vi i Dansk Folkeparti er glade for, at man i specielle tilfælde kan få lov til at lave turneringspuljer på over de her 15.000 kr., da det giver en større fleksibilitet for arrangørerne og dermed også kan sikre, at der også kan komme internationale turneringer til Danmark, hvilket ellers ville være udelukket; disse turneringer ville sikkert i stedet blot være blevet flyttet til Tyskland.
er en nærmere begrundelse for, hvorfor en arrangør ikke også må have en alkoholbevilling, hvis han skal lave de her pokerturneringer.
Jeg er godt klar over, at der står i lovforslaget, at reglerne er baseret på, at den, der afholder hasardspilturneringer, ikke må tjene penge på afholdelse af turneringerne, men hvis det er tilfældet, hvorfor er det så lige kun begrænset til alkohol?
Man må åbenbart godt tjene penge på slik, sodavand og chips, men bare ikke på en øl.
Hvad nu, hvis man solgte T-shirts eller andet merchandise?
Det må man åbenbart godt tjene penge på, mens man laver en sådan pokerturnering.
Brancheorganisationen HORESTA har også i deres høringssvar peget på, at gevinstgivende spilleautomater efter § 5 i lov om gevinstgivende spilleautomater bl.a. må opstilles i restauranter med alkoholbevilling.
Samlet set synes Dansk Folkeparti dog, at dette er et udmærket forslag, som rummer nogle gode forslag til løsninger af problemerne med hvidvaskning af penge og begrænsning af ludomani, så derfor kan vi som udgangspunkt støtte forslaget.
Karsten Nonbo (V), 2009-10-29:
Onde tunger kunne jo sige, at vi nu skal til at diskutere rigtigt hasardspil.
Det drejer sig om en ny lov, som er blevet lavet i forbindelse med pokerspil, en såkaldt legalisering af pokerspil.
Nogle vil nok sige: Jamen hvad søren, skal de nu til at spille poker alle sammen?
Det er der mange der gør i forvejen, og nu skal vi til at have reguleret det spil.
Sådan vil jeg hellere udtrykke det positivt, for jeg har ikke mødt nogen, der på grund af den her nye lov har sagt: Nu vil jeg også til at spille poker.
Så det er nok et spørgsmål om at få pokerspillerne ind under kontrollerede former, hvad de jo også selv ønsker.
Det, man laver nu, er en reguleret form, hvor man f.eks. siger, at enkeltspillere må have en indsats på højst 300 kr. i en turneringspulje, og at den samlede pulje må udgøre højst 15.000 kr. på sådan en aften.
De skal altså overføres via konti.
Man skal indsætte det, man spiller for, og man skal hæve det, man har vundet.
Man skal opgive navn, adresse og fødselsdato, så man ved, hvem det er, der spiller turneringspoker.
Den, der driver stedet, skal søge om at få lov at drive stedet, og han skal have en bevilling for højst 2 år, som han kan genansøge.
Han må drive spil højst 5 dage om ugen, og det skal være på et angivet sted, hvor der er ordnede forhold.
Der må f.eks. ikke komme unge under 18 år ind.
De må ikke engang komme ind og overvære og selvfølgelig jo ikke spille det, men det kan de jo heller ikke, når de ikke er inde og overvære det.
Af gevinsten må maks. 25 pct. gå til administration af spillet, og gevinsten må højst være halvdelen af puljen.
Vi mener, at vi hermed får poker ind under en form, der både er legal, kontrolleret og ikke for vild.
Jeg ved også, at der er mange, der egentlig godt kunne tænke sig at drive pokerspil på en god og turneringsmæssig måde, og det lægges der op til med det her lovforslag.
Så det tilslutter vi os i Venstre.
Villum Christensen (LA), 2009-10-29:
Hvis man tager udgangspunkt i, at en gennemsnitsdansker udleder 10 t CO2 årligt og trækker det forbrug fra, som man ikke ligesom selv er herre over, altså fabrikker, kontorer, offentlige bygninger osv., er vi nede på 6 t i gennemsnit pr. dansker, altså 6 t, som vi på en eller anden måde selv kan påvirke eller være herre over.
Heroverfor står, at en flyvetur til Thailand og tilbage igen vil andrage små 2 t CO2.
Sådanne typiske ferieture er man jo selvfølgelig selv herre over – og det svarer altså til en tredjedel af et års forbrug.
Dette lille regnestykke viser med al tydelighed, at der er god grund til at inddrage CO2-udledningerne fra luftfarten i det europæiske kvotehandelssystem.
I den omsiggribende debat om politisk korrekt opførsel og adfærd i forhold til klimaet har det også været langt fremme, at danskerne nu skal til at holde igen med de røde bøffer.
Det er ikke af hensyn til helbredet, altså podagra osv., men af hensyn til klimaet.
Hertil kunne en direktør fra landbrugsorganisationerne på en klimakonference her i huset for et par uger siden fortælle, at netop en rejse til Thailand vil svare til ikke mindre end 5.555 bøffer.
Jeg tror, at sådanne forbrugeroplysninger om proportionerne i de anbefalinger, vi kommer med som politikere, kan være ganske nyttige, når vi diskuterer løsninger på klimaområdet.
Jeg deler dog ikke synspunktet om, at flyselskaberne skal kunne tjene penge på ordningen på kort sigt, som vi lige har hørt, ved at hæve priserne, som det står i bemærkningerne til lovforslaget – altså ved at hæve priserne, selv om stigningen i omkostningerne reelt vil være begrænset på grund af de gratis tildelte kvoter.
Det er konkurrencen vistnok for hård til.
Og skulle selskaberne få en lille bid af de 180 mio. kr., som gevinsten er beregnet til, er det dem vel undt.
Kvotesystemet er organiseret på en sådan måde, at en stigning i luftfarten automatisk vil føre til en reduktion i de øvrige kvotevirksomheders mulighed for at udlede CO2, mens det omvendte ikke er tilfældet.
Det vil nok også være en betragtning af mere teoretisk natur, for hvem tror reelt på, at vi får en vedvarende reduktion af luftfarten, som er så utrolig tæt forbundet med velstandsudviklingen i verden?
I bemærkningerne til lovforslaget noterer man sig også, at det alene er en mindre reduktion i væksten, altså ikke i totalen, men i væksten, og her er det altså en vækst, som nærmer sig Kinas nationalprodukt.
Liberal Alliance synes, det er et godt forslag til implementering af EU-direktivet, men vi nærer bestemt ikke forhåbninger om, at der hermed sker en reduktion i aktiviteterne i luftrummet oppe over os.
Per Clausen (EL), 2009-10-29:
Hvis det er sådan, at den afstemning, vi skal have i Folketingssalen, handler om, hvorvidt vi mener, at det her forslag er tilstrækkeligt eller et godt forslag, så er der ingen tvivl om, at Enhedslisten vil stemme imod.
Men da vi jo også tager stilling i Folketingssalen ud fra, om dette forslag er en forbedring i forhold til den tilstand, der eksisterer i dag – og det mener jeg sådan set det er – så vil vi nok stemme for det.
Men det er ikke for at sende noget positivt signal til EU.
Jens Kirk (V), 2009-10-29:
Jeg skal ikke forlænge debatten ret længe, men bare sådan for en ordens skyld vil jeg lige spørge: Jeg tror, at jeg hørte, at hr. Per Clausen kunne stemme for sidste halvdel af lovforslaget her, men jeg hørte ikke, om han kunne gå ind for første halvdel.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-10-29:
Det er jo altid svært at diskutere med folk, hvis de ikke har den mindste skam i livet.
Det er det bare.
For hvis man ikke har den smule skam i livet, der siger: O.k., der er grænser for, hvor mange lånte fjer jeg pryder mig med, så kan man jo stå og sige hvad som helst.
Folk går jo helt død i den diskussion om tal.
Problemet er bare, at både hr. Per Ørum Jørgensen og jeg ved, at der bag glansbilledet skjuler sig et andet billede, nemlig et billede, hvor man stod på bremsen, fik afviklet, så fortrød efter adskillige år – og det var godt, man fortrød – og så begyndte at bevæge sig ind i at forhandle seriøst med os andre, der pressede jer og pressede jer.
Derfor får vi alligevel noget vedvarende energi, fordi man jo godt kunne se, at man ikke kunne køre i et så lavt gear.
Men indrøm det dog!
Jeg tror egentlig også, at det ville tjene til ordførerens omdømme – positivt – hvis man havde modet til at indrømme, at man lavede noget bras.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-10-29:
Det er jo altså svært, når man nærmest er verdensmester på et felt, at tillægge sig den her pessimistiske og negative tilgang.
Jeg synes da egentlig, at jeg gerne vil sige, at det er lidt synd for oppositionen, at den som de eneste ikke bare i Danmark, men i hele verden, ikke er i stand til at anerkende den indsats, som Danmark gør.
Jeg vil godt ridse det op igen: Vi når 20 pct. vedvarende energi i 2011.
Vores eksport har aldrig været større, den steg med 20 pct. sidste år, trods finanskrisen, til over 60 mia. kr. Vi har fordoblet forskningsmidlerne, og hele debatten, interessen i Danmark har aldrig nogen sinde været større.
Det er ikke mindst, fordi det også er lykkedes at få regeringen at få klimatopmødet til København her i december.
Det er da slet ikke så ringe igen.
Smil lidt.
Margrethe Vestager (RV), 2009-10-29:
Jeg synes, at det er tankevækkende at opleve den konservative arrogance, her ganske få uger før klimatopmødet finder sted i København.
Det er helt imponerende.
Det gør dog i det mindste, at den type af automatpilot, som vi har set her i dag, får et skær af miljørigtighed.
Jeg er fuldstændig enig i fru Anne Grete Holmsgaards billede af, at det er en båndsløjfe, der kører, for vi får aldrig nogen sinde den egentlige diskussion om, hvad prioriteterne er; vi får aldrig nogen sinde den diskussion, der gør, at vi kan få en politisk ansvarlig diskussion af, hvad det er for nogle mål og midler, vi gerne vil have.
Den Konservative ordfører siger, at det ene bud vel kan være lige så godt som det andet, og at indsigtsrige mennesker først må definere, hvordan vi når derhen.
Der er bare det ved det, at der er et politisk ansvar for at definere, hvornår Danmark skal være fri for energi produceret af kul, olie og gas, for det er et politisk ansvar at tage stilling til hastigheden og til, hvad man vil gøre for at finde de midler, der gør, at det kan lade sig gøre.
Det hænger måske meget tæt sammen med den sådan i virkeligheden lidt distancerede holdning, der har været.
Et af de andre forslag i lovforslaget i dag er jo forslaget om at udskyde fristen for at bruge vindmølleskrotningsbeviser.
Hvorfor er det kommet der til?
Det Radikale Venstre og andre oppositionspartier har spurgt igen og igen: Hvad kan vi gøre for at fremme sagsbehandlingen?
Hvad kan vi gøre, for at der sker noget?
Hvor meget skal Naturklagenævnet bruge for at lave en fast track-behandling af de her sager – er det 5 mio. kr., er det 10 mio. kr.?
Og hvis man skulle tælle på antallet af fodslæbende skridt hos minister og regeringspartier, så synes det at være et stort beløb.
Det tror jeg ikke at det var.
Vi støtter fuldstændig det, der er foreslået i dag.
Vi tror også, at det er rigtigt at gøre det.
Det er også bare tiden at sige, at grunden til, at det er kommet hertil, er, at regeringen ikke har sørget for, at rammevilkårene er i orden.
Det Radikale Venstre støtter hele forslaget.
Vi synes faktisk, at den her debat af et forslag, som egentlig ser ud til at være relativt nemt passerbart i Folketingssalen, måske løftede fligen af det, der egentlig er kernen på det her område, nemlig at regeringen bruger en relativt uambitiøs energiaftale til at påstå, at der er konsensus og enighed på klimaområdet.
Det er rigtigt, at Danmark står godt på mange områder, men det er også rigtigt, at Danmark kunne have stået langt, langt bedre, hvis ambitionerne fra 1990’erne var ført i direkte linje op igennem det første årti i det nye årtusinde.
Så havde Danmark været en vært for klimatopmødet, som ikke kun havde været en vært, men også et forbillede.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-10-29:
Jeg ved ikke, om der ligger et væld af bud på det her spørgsmål.
Altså, jeg har set en enkelt rapport om det, og man kan vel ikke sige, at det er det faglige grundlag, hvorpå vi skal træffe beslutninger, der rækker så langt ud i fremtiden.
Det er vel et eller andet sted mere seriøst, at man siger: Her har vi virkelig sat eksperterne sammen til at komme med nogle konkrete bud på, hvordan Danmark kan blive fri for fossile brændsler.
Det er jo ikke ligegyldigt, hvordan vi gør det.
Hr. Per Clausen får det til at lyde meget, meget enkelt, hvordan vi gør det her, men det er jo en meget, meget dyr øvelse at lave, og derfor skylder vi jo borgerne – vi skylder alle – at vi finder den mest hensigtsmæssige måde at gøre det på, og at vi gør det så effektivt som overhovedet muligt, også for at sikre, at vi anvender den øvelse til at skabe endnu mere eksport og endnu flere grønne arbejdspladser.
Per Clausen (EL), 2009-10-29:
Jeg må sige, at jeg er imponeret over hr. Per Ørum Jørgensen.
Det er virkelig godt klaret at gå så mange år igennem som energipolitisk ordfører uden at have stiftet bekendtskab med den lange række af sagkyndige rapporter, der er på det her område, og som beskriver, både hvornår man kan være uafhængig af fossile brændstoffer, og hvordan man kan blive det.
Hr. Per Ørum Jørgensen har kun stiftet bekendtskab med en.
Jeg synes, det er imponerende, at man er i stand til at holde sig i så massiv uvidenhed i så lang tid.
Så lad mig bare sige, at jeg jo bare konstaterer, at det, som er indholdet af hr. Per Ørum Jørgensens udtalelser, er, at Klimakommissionen vil få præcis den samme behandling som alle mulige andre kommissioner: Regeringen vil i god tid inden have besluttet sig til, hvad den vil gøre, og så vil man bare, når Klimakommissionen kommer, gennemføre det, man alligevel havde tænkt sig at gøre, og den eneste funktion, Klimakommissionen har haft, har været at få tiden til at gå.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-10-29:
Det er bare lige for at rette den misforståelse, som hr. Per Clausen jo åbenbart har givet udtryk for i forbindelse med regeringens klimakommission.
Jeg sagde ikke, at man slavisk ville følge Klimakommissionens anbefalinger, det er jo trods alt en politisk proces, der skal være på baggrund af dem.
Det, jeg sagde – og det synes jeg er væsentligt – var, at vi ikke bare kommer med et bud på, hvornår Danmark kan være fri for fossile brændsler, men vi kommer også med et bud på hvordan – eller det gør kommissionen – og på den baggrund kan vi så træffe fornuftige politiske beslutninger.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
Jeg husker fint det sidste møde, man havde om forhandlingerne om »Grøn Vækst«, og som Socialdemokraterne valgte at udvandre fra.
Men det, jeg rent faktisk spurgte ind til, var: Hvis nu hr. Bjarne Laustsen havde fortsat forhandlingerne, hvad skulle der så til mere end de 190.000 ha efterafgrøder og de 19.000 t kvælstof?
Jeg vil gerne have, at hr. Bjarne Laustsen melder ud på de to parametre, for så kan vi ligesom forholde os til, hvor ambitiøse de løsninger, Socialdemokraterne havde i forbindelse med den her »Grøn Vækst«-aftale, var.