runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-30:
Jeg er glad for, at også hr. Bjarne Laustsen gengiver, hvilken god ordning det er.
Det vil man nu også selv kunne forsikre sig om, hvis man tager ud og besøger fiskerihavne, fiskere og fiskeindustrien – at der er en stor optimisme.
Til det med, at man ikke kan få solgt sin båd eller ophugget den: Det er jo faktisk helt ukorrekt.
Det var sådan, inden vi lavede den nye FKA-ordning, den nye fiskerireform, at vi netop havde en stor runde, hvor vi tilbød alle fiskere, at de kunne få lov at komme ud af fiskeriet.
Derfor måtte vi jo også opleve, at der faktisk var for mange penge til ophugning, fordi den nye ordning gav en sådan optimisme blandt fiskere og andre inden for fiskeindustrien, at de simpelt hen ikke havde lyst til at gøre brug af muligheden for at få deres båd ophugget.
Det er også det, vi ser nu, altså at der er mange, det går rigtig fint for, enten ved at de udvider, eller ved at de ophører, simpelt hen fordi de nu har en mulighed for at tilrettelægge deres fiskeri.
Så er det klart, at der er nogle, som simpelt hen har så lille en indtjeningsevne, at de ikke kommer ind under den ordning, der hedder FKA, men så kommer de ind under ordningen om mindre fartøjer.
Der er nogle forskellige kategorier, og dem kommer de så til at ligge i.
Jeg tror altså, at langt hen ad vejen er de fleste tilfredse, men der vil altid kunne findes et par steder, hvor man ikke er det, og det er også nogle af de sager, vi har behandlet i forbindelse med den klageadgang, der har været i den runde.
Nu er det jo tankevækkende, at jeg skal høre fra hr. Bjarne Laustsen, at flere må opleve glæden ved at komme ind under FKA-ordningen.
Der skal man sådan lige synke en ekstra gang, for det, som nogle gjorde meget ud af at sige – særlig de partier, der ikke var med – var nemlig, at det gjaldt om, at man ikke kom ind under FKAordningen.
Men det er man så kommet – langt de fleste.
Det er jo klart, at det ikke er et spørgsmål om, at man ikke har lov til at fiske; man får et rationsfiskeri, sådan at man stadig væk kan få lov til at fortsætte.
Der er nogle regler for, hvordan man kan komme ind under FKA-ordningen, og det er, fordi der følger en masse andre ting med i forbindelse med at blive et FKA-skib.
Jeg er nødt til at sige, at det følger ikke af den nye ordning, det følger af den ordning, der kommer hver december, hvor fiskeriministrene i EU beslutter, hvor store kvoterne skal være.
I år blev de sat ned, og så er det klart, at der også er færre fisk til Danmark.
Det følger helt af dette.
Og derfor skal man passe på ikke at sammenligne, hvor mange fisk man fisker et givet år, med sit allerbedste år, men derimod med et årsgennemsnit.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-30:
Jeg er glad for, at ministeren erkender, at det, han lovede folk, dengang han rejste rundt i havnebyerne og fortalte om, hvor glimrende det her var, har gjort nogle folk skuffede, fordi de fik en forventning om, at de ikke blev dårligere stillet.
Det, der så er føjet til, er, at deres fartøj er usælgeligt, stærkt reduceret i pris – hvis der i det hele taget er nogen, der vil have det; de kan ikke gå på efterløn; og de kan heller ikke få lov til at fange så mange fisk, at de kan opretholde deres levestandard.
Mange af de her fiskere er jo i et segment, hvor de ligger omkring den der berømte efterlønsalder; vi vil alle sammen gerne have, at de fortsætter.
Men det, der er interessant, er, at ministeren lægger mere vægt på, at det gælder bomtrawlere, dem, der har et meget brutalt fiskeri, og som skader havbund og de nye ressourcer osv., mens de, der har et skånsomt fiskeri, de små fiskere, skal lades i stikken her.
Det er det, der er underligt ved det.
Hvordan kan det egentlig være?
Der blev jo afsat puljer til, at man kunne hjælpe de der atypiske fiskere, som har haft værftsophold osv. Hvorfor vil ministeren ikke se på den sag og hjælpe dem?
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-30:
Det billede, hr. Bjarne Laustsen tegner, er jo slet ikke det billede, der er her.
Billedet er et optimistisk fiskeri; billedet er, at man nu går sammen og fisker i puljer; billedet er, at man også kan tage nogle af kystfiskerne, som faktisk opkøber store både.
Det er et helt forkert billede, hr. Bjarne Laustsen tegner; jeg ved ikke, hvor han har skaffet det fra.
Hr. Bjarne Laustsen siger, at så har ministeren altså indrømmet, at ministeren tog ud og lovede noget, som aldrig blev imødekommet.
Nej, det er helt forkert.
Jeg sagde, at der ikke er nogen, der kommer til at tage de her fisk.
Der er ikke andre end fiskerne, der skal have dem – de var jo i øvrigt allerede fordelt.
Men det er da logik, at når man beslutter af hensyn til f.eks. torsken, at man vil prøve at gøre fiskeriet skånsomt og nedsætter kvoten af torsk, så bliver det færre torsk, man kan fange i Danmark.
Jeg ved da ikke, hvem det kan komme bag på.
I hvert fald kender jeg ikke nogen fiskere, der ikke ved, at sådan hænger det sammen.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-30:
Ministeren snakker udenom.
Han ved udmærket godt, at det, der er spørgsmålet her, er, at vi selv bestemmer, hvem der skal have lov at fange fiskene i Danmark.
Det er ikke noget EU-spørgsmål.
Hvis der er færre fisk i EU-kvoterne, er der også færre fisk til fordeling, klart nok.
Men det er jo ikke det, det drejer sig om.
Det, det drejer sig om, er, at der er nogle, der er blevet totalt lukket ude.
Deres fartøj mister sin værdi, og de mister deres indtjeningsgrundlag.
De kan heller ikke engang gå på efterløn, så længe de ikke kan komme af med deres fartøj og komme ud af det, som ministeren ellers siger at de har gode muligheder for.
Når man har sådan nogle ordninger, vil det også være svært i det hele taget at komme ind i fiskeriet.
Og ministeren har behændigt lavet det sådan, at ejere af et FKA-fartøj gerne må eje et mindre aktivt fartøj, men det modsatte er ikke tilfældet.
Hvorfor må de ikke det?
Man må ikke have lov at købe et FKA-fartøj, når man har et mindre aktivt fartøj.
Det er da en besynderlig måde at indrette et dansk fiskeri på, som kun har til formål at udelukke de små.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-30:
Det sidste her var en interessant belæring, og jeg håber, at Dansk Folkeparti har fulgt med i det, som ministeren her sagde, for det strider helt klart imod den holdning, der var lagt op til for, hvordan man skulle sikre, at vores struktur for fiskeriet også tog hensyn til de regionale forhold.
Jeg forstår nu, at ministeren og hans partifæller har haft en anden dagsorden, nemlig den dagsorden, der til forveksling kommer til at ligne det, der er foregået både i Island og i New Zealand.
Jeg undrer mig over, at det er lykkedes ministeren at få Dansk Folkeparti drejet helt derover i centralismens navn.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-30:
Undskyld, at jeg trækker lidt på smilebåndet.
I 2 år saboterede man en dagsorden, der helt klart drejede sig om, hvordan vi skaffede fisk nok til kystfiskerne, således at de var i stand til at overleve.
Det, vi også gjorde, var, at vi som en forsøgsordning indførte overdragelige kvoter, når det drejede sig om sild og makrel, for at man herudfra kunne hente noget inspiration.
Det, som er konsekvensen af det, ministeren har gjort, er, at Lildstrand nu næsten er lukket.
Der er ikke mange tilbage, der kan køre det foretagende, og derfor var det, jeg stillede det spørgsmål: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at støtte op om dem, der er tilbage i Lildstrand?
Jeg hørte ikke noget svar.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-30:
Det her fortæller vel meget godt, hvad det i grunden er, man vil i dag, for ellers ville hr. Ole Vagn Christensen jo have sagt, at Socialdemokratiet påtager sig det fulde ansvar for de individuelle omsættelige kvoter, altså IO-kvoterne, på sild og makrel.
Man skal jo huske, at de blev indført af den socialdemokratiske regering.
Den socialdemokratiske regering havde den holdning til fiskeri – sådan må jeg i hvert fald udlede det – at det ikke skulle indrettes på den måde, som vi nu gør det med fartøjskvoteandele, hvor fartøjet følger med, når man sælger sin rettighed.
Nej, det skulle være fuldstændig frit omsætteligt som på et rigtig kapitalistisk marked, og det havde Socialdemokratiet stort held med.
Det gennemførte de jo med sikker og hård hånd, og sådan blev det indført, at der skulle være individuelle omsættelige kvoter – i øvrigt noget, der f.eks. på Færøerne og andre steder har vist sig at være skidt.
Det gik vi netop væk fra og sagde: Når vi laver den nye ordning, skal det ikke være på den måde.
Det skal være med fartøjskvoteandele, sådan at skibet følger med.
Det har haft en god effekt, og jeg synes bare, det er ærligt at sige, at det har vi så lært af det.
Jeg klandrer ikke Socialdemokratiet for, at de lavede den første regel.
De er bare blevet klogere siden.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-30:
Der er ikke meget klogskab i det, man har gjort.
Der var ikke nogen sikkerhed for, at Lildstrand kunne overleve med den ordning, der var lagt op til.
Det har vi set, og derfor venter jeg stadig væk på et svar på, hvad ministeren har gjort sig af overvejelser over, hvad der skal gøres for at støtte dem, der er tilbage ved Lildstrand.
Det andet var en fuldkommen overdrivelse af, hvad Socialdemokratiets forhandlede forslag til overdragelige kvoter var.
Det handlede om en forsøgsperiode på 5 år, hvor man fik tildelt en kvote, og så kunne man overdrage den kvote til en anden, hvis det var sådan, at det var nødvendigt på grund af forskellige forhold, fordi man havde den langvarige kvote.
Det var sandheden om det.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-30:
Det kan vi jo diskutere længe.
Jeg vil bare sige, at når man først har individuelle omsættelige kvoter, så går det, som det gik her.
De blev solgt for millioner.
Det er muligt, man ikke havde forudset det, men så skulle man slet ikke have begivet sig ud i det.
Men lad det nu ligge.
Jeg er nødt til at sige til hr. Ole Vagn Christensen, at hvor gerne jeg end ville, så kan jeg ikke begynde at gennemgå hver eneste strand og finde ud af, hvordan fiskerne lige nøjagtig har valgt at gøre der.
Jeg svarer gerne på det, så skal man bare sende et spørgsmål over til mig, og jeg skal hurtigt undersøge, hvordan og hvorledes man har ageret på hver enkelt tilfældige strand, vi har.
Jeg kan jo ikke vide, hvad fiskerne har gjort, men jeg ved, hvad vi har gjort for kystfiskerne, og samlet set vil kystfiskerne i Danmark komme styrket ud – tror jeg.
Det er jo fint.
Alt i alt ved alle godt, hvad der sker, når der er for mange fiskere til for få fisk, medmindre man skal overfiske arterne, og det går jeg da ikke ud fra at der er et forslag om i dag, det vil jeg i alt fald ikke kunne støtte, kan jeg sige.
Så hvis man ikke vil gå med ind på det skånsomme fiskeri, og man vil tage hensyn til de arter, der ikke kan tåle det, så er vi ikke med.
Men jeg går ud fra, at det er det andet, man mener, og der er der altså kun den vej tilbage, som jeg lige har forklaret.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-30:
Jeg vil sige til ministeren, at det alt sammen lyder så smukt.
Konsekvenserne af den aftale, man har indgået, er altså, at Lildstrand er ved at være udraderet, og også at vi heller ikke har nogen forsikring om, hvad for nogle fiskerihavne der sådan set overlever.
Så kan det godt være, at man kan stå frem og sige: Jamen det er sandelig kystfiskerne, der har fået den bedste ordning.
Det, der lå i det oplæg, vi i sin tid havde, var, at vi skulle sikre, at de her steder var i stand til at kunne overleve på den måde, at man kunne få lov til at fiske de nødvendige fisk.
Der var også fremlagt forskellige modeller for, hvordan det kunne lade sig gøre.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-01-30:
Vi kommer noget rundt i dag.
Nu er vi så ovre i Fiskeribanken, der er blevet kædet sammen med nogle havne og nogle strande.
Det er svært at svare, når vi sådan tager det hele i en stor gryde ad gangen.
Jeg kan sige, at Fiskeribanken trængte i den grad til at blive kigget efter i sømmene, og vi havde også fået at vide fra EU, at vi skulle gå ind og kigge på den, men lad det ligge.
Fiskerierhvervet er et stolt erhverv med stolte fiskere, der er dygtige.
De hører formentlig til verdens bedste og dygtigste fiskere.
Der skal man da ikke sidde centralt og tro, man kan bestemme, hvem der skal overleve og hvem der ikke skal.
Vi skal give dem gode rammer, og det gør vi.
Vi skal give dem opbakning økonomisk, og det gør vi.
Derefter vil det vise sig, at den bedste fisker er den, som vinder på den lange bane.
Sådan er det, når der er for mange fiskere, og nogle skal ud, fordi der desværre er for få fisk på grund af, at vi ikke kan sætte kvoterne højere derude.
Men det kan vi ikke, fordi vi tager hensyn til de arter, som har det sådan mindre godt.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-01-30:
Vi bliver ved fisken.
Det, som ministeren lige har svaret hr. Bjarne Laustsen, er, at der ikke er flere fisk, og ministeren har sagt, at nogle ikke skal være fiskere.
Det er ikke helt det billede, vi husker fra det, der er blevet sagt rundtomkring.
Og det er heller ikke helt det billede, jeg husker, fra dengang vi snakkede sammen om kystfiskeriet.
Når jeg stiller det spørgsmål nu, er det sådan set ud fra, at de rene konsekvenser er, at Lildstrand næsten er blevet udraderet som et sted, hvor man har et fiskeri.
Da vi talte om det her, handlede det sådan set om, at vi ville prøve på at sikre disse steder.
Hvorfor er det ikke sket? vil jeg spørge ministeren.
Kristian Jensen (V), 2007-01-30:
Jeg takker for tilliden og vil straks give den videre til de dygtige ansatte i Skatteministeriet, som naturligvis har gjort sig en lang række overvejelser.
Men det er sådan, at oplægget til afgørelse, som generaladvokaten kom med, ikke er blevet fulgt af EF-Domstolen.
Den har lagt vægt på nogle andre dele.
Derfor er det vigtigt, at vi, inden vi farer ud med en konkret løsningsmodel, har gennemlæst dommen og har undersøgt rækkevidden af de punkter, de præmisser, som domstolen lægger vægt på, for at sikre, at det løsningsforslag, vi så kommer med, er i overensstemmelse med de kriterier, de præmisser, som EF-Domstolen stiller op.
Men det er klart, at vi har gjort os en lang række overvejelser, og derfor er vi også klar til at kunne agere, når vi har overblik over, hvilke muligheder dommens præmisser giver os.
Bjarne Laustsen (S), 2007-01-30:
Jeg burde med det samme have sagt: Fri mig for alle de rosenrøde beretninger, som ministeren bilder sig selv ind der er som følge af den der nye reguleringsform.
Jeg stillede nogle konkrete spørgsmål, som gik på, at ministeren havde sagt, at der ikke er nogen, der bliver ringere stillet; at der er nogle, der får nogle bedre muligheder ved, at de får at vide, hvor mange fiskerettigheder de har i fremtiden, og hvornår de kan fange fiskene og alle de der ting.
Det har ministeren været rundt i havnene og fortælle.
Virkelighedens verden viser sig at være en anden, men ministeren færdes ikke de rigtige steder og hører heller ikke om de små fiskere i landet, dem, der udfører det her skånsomme fiskeri, jeg taler om.
Helt ufatteligt er det, at Dansk Folkeparti hopper på limpinden, men det må de jo klare andetsteds.
Men det, der er det interessante, er: Hvorfor kan de, der bevisligt har haft et fiskeri i 2002, 2003 og 2005, og som måske kommer ind under kategorien atypisk fiskeri, ikke få fartøjskvoteandele?
Det er da noget underligt noget.
Kristian Jensen (V), 2007-01-30:
Jeg kan godt forstå, at hr. Poul Erik Christensen fisker efter positive kommentarer til forslaget, for dem har der ikke været mange af fra min side, og det vil der fortsat ikke være.
For det forslag, som hr. Poul Erik Christensen lægger frem, er ikke nogen løsning på problemstillingen.
Hvis man blot tog det som det eneste svar på den afgørelse, EF-Domstolen er kommet med i dag, ville det være muligt for alle at indbetale op til 100.000 kr. med fradragsret i Danmark og uden beskatning ved udbetaling.
Det ville ikke løse problemet.
Derfor er der behov for mere præcise indgreb, der skal sikre, at symmetrien i dansk skattelovgivning hænger sammen.
Når vi giver fradrag for indbetalinger, skal der også være beskatning ved udbetalinger.
Når vi har fradrag for en udgift, er der også beskatning i den indtægt, der kommer med, og der er også løbende en pensionsafkastbeskatning, som vi kender det i dag, så forskellen mellem danske pensionsinstitutter og udenlandske pensionsinstitutter ikke begynder at tippe til udlandets fordel.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 74
Derfor vil jeg ikke lægge op til en fornyet grænsekontrol, men der er som sagt lagt op til, at vi senere på året kommer med en ny pakke med initiativer på det område, regeringen har kaldt fair play, hvor vi vil gribe ind over for socialt bedrageri, smugling og sort arbejde.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Fremme af forespørgslen vedtaget 24/10 2006.
Jens Kirk (V), 2007-01-30:
Fra bemærkningerne til dette lovforslag ved vi, at gødningsprodukter har været lovreguleret siden 1899.
Den sidste regulering var i 1996.
Formålet med denne regulering har gennem krav om mærkning været at sikre forbrugerne, dvs. landmænd, gartnere, skovbrugere, haveejere og andre, at de havde de nødvendige oplysninger med hensyn til kvalitet og indhold af de indkøbte gødningsstoffer.
I takt med at der i Danmark og i EU-sammenhæng fokuseres mere på sikkerhed for menneskers og dyrs sundhed, ligesom mere hensyn til miljø også spiller en større rolle, fokuseres der i højere grad på regulering af produktionsmetoderne frem for alene at fokusere på kontrol af det færdige produkt, hvilket fremgår af lovforslaget.
Men ellers videreføres i lovforslaget om gødning og jordforbedringsmidler i hovedtræk elementerne i den gældende lov.
Der sker i den forbindelse en modernisering og en forenkling af bestemmelserne, men derudover indføres der som noget nyt et hensyn til den offentlige sikkerhed, idet visse typer af ammoniumnitratgødning kan misbruges til terrorformål.
Der skabes således hjemmel til, at sådanne gødningstyper kan forbydes eller kun vil være tilladt for en nærmere afgrænset kreds.
Som noget nyt indføres der hjemmel til, at fødevareministeren kan nedlægge de forbud og påbud, der er nødvendige for at sikre overholdelse af loven.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-30:
Jeg skal gøre det kort.
Jeg vil gerne sige, at vi i Dansk Folkeparti sætter hensynet til miljøet og også til dyr og til mennesker meget højt.
Det er nogle af de tre grundelementer, der er udgangspunkt for vores politik, så vi kan støtte de elementer meget, der ligger her i lovforslaget.
Så er der det med, at man tager nogle hensyn til den aftale, der er indgået om terrorpakken for nogle af de her nitratgødningsprodukter, og det bakker vi også fuldt op omkring.
Endvidere skabes der grundlag for en mere dækkende sanktionspraksis, hvis der skulle ske overtrædelser af EU's gødningsdirektiv.
Det kan vi også bakke op om.
Der blev fra den tidligere ordfører fra Socialdemokratiet sagt noget om DAKOFA's høringssvar, hvor de nævner det her med, at ordet antages skal bruges i stedet for det, som står i loven.
Det vil vi gerne under udvalgsbehandlingen indgå i en dialog med ministeren om for at se, om det er noget, der kan rettes til.
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-30:
Jeg skal heller ikke trække den her sag i langdrag.
Det er jo en modernisering og en tilpasning af en bestående lov, som sikrer, at landmanden eller jordbrugeren ved, hvad det er for et produkt, han køber, og hvad det produkt indeholder.
Det er jo almindelig sund praksis.
Men det, at vi nu også får sat endnu mere fokus på, hvad det er for nogle produkter, der bliver brugt, hvilke skader de kan gøre på mennesker, på dyr og på planter, synes vi er en helt fornuftig tilgang, altså at hvis der er mistanke om, at et produkt kan være skadeligt, bemyndiger man ministeren til at kunne gå ind og standse produktet, indtil man har kendskab til, om mistanken er begrundet.
I forslaget ligger der også en sidebemærkning til netop ammoniumnitratprodukter, som man ved kan anvendes i terrorsammenhænge, altså i decideret skadelig sammenhæng, som ikke er tiltænkt produktet.
At man går ind og forbyder salg til private i den sammenhæng, finder vi selvfølgelig også helt naturligt.
Det er et miljøvenligt forslag, og den konservative gruppe kan støtte forslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-01-30:
Vi har forstået det sådan, at hovedvinklen på det her forslag faktisk er terrorbekæmpelse.
Det er jo ikke normalt den vinkel, man har, når man snakker handelsgødninger eller kunstgødninger i landet, men det er hovedvinklen her, har vi forstået.
Der fokuseres på ammoniumnitratgødninger, som er over 28 pct. Der siger man, og det er korrekt, at de kan bruges til eksplosiver og til sprængstoffer.
Forslaget lægger op til, at vi skal forbyde salget af det til private.
Man kan lægge en helt anden skabelon ned over, hvordan kunstgødninger bruges.
De kan jo godt bruges farligt.
Hvis der bruges rigtig meget af de koncentrerede gødninger, er det skadeligt for planters sundhed, og det går ned i grundvandet.
Når vi kigger på, hvordan de bruges, kan vi jo se, at landbruget har udviklet en praksis, hvor man doserer meget præcist, og det er vi glade for set ud fra et miljøsynspunkt.
Så den vinkel passer fint ind her, nemlig at det er et udmærket sted at begrænse det.
Generelt kan jeg ikke lade være med at sige, at vi jo kunne undgå det meste af det her ved bare at indføre økologi, og det er der også ved at være et marked for.
Den terrordel, der er i det her, tror jeg i virkeligheden ikke meget på.
Den lille begrænsning i at købe kunstgødning, som kan bruges som eksplosiver, ved at forbyde salg til private, kan man nok ret nemt omgå.
Så der er nok ikke så meget terrorbekæmpelse i det, men incitamentet eller opfordringen til at gøre det her må komme fra EU, og det er det, vi følger.
Det, der gør, at vi faktisk ser positivt på det her, ud over det med de private haver, er også, at det, der hidtil har stået i bemærkningerne om miljøregulering, nu kommer ind i selve forslaget.
Jeg tror, det er udmærket at følge det her område meget tæt.
Det bliver muligt at følge bedre op på det med skadelige stoffer i gødningerne, og efterfølgende, når der er sket en ulykke, f.eks. med eksplosiver, vil det blive nemmere at følge vejen tilbage til stoffet.
At det element er der, kan henføres til terrorlovgivningen.
Men specielt det, at miljøhensynene er indskrevet i lovforslaget, er vi rigtig glade for, og vi vil faktisk følge det her positivt i lighed med de tidligere ordførere.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-01-30:
Jeg vil sige tak til skatteministeren for, at der er sket noget i Skatteministeriet.
Jeg havde også forventet det, når man i fredags er ude og aflevere et meget, meget stort beløb til selskaberne.
Så det har jeg stor forventning til sker.
Men jeg vil stille et spørgsmål til skatteministeren.
I forrige uge blev der fremsat et forslag fra S, SF og De Radikale om at sætte loft over de skattemæssige indbetalinger til pensioner.
Det afviste skatteministeren blankt og bagatelliserede muligheden for, at man kunne få udbetalt det i et land med en lavere beskatning.
Er det ikke således i dag, at skatteministeren gerne ville spole båndoptagelsen tilbage og ville have sagt noget andet og måske også været mere positiv over for det forslag, der blev fremsat?
Kristian Jensen (V), 2007-01-30:
Jeg er meget interesseret i at gennemføre de virkemidler, som er bedst set i forhold til de ressourcer, de kræver, men at gennemføre en grænsekontrol er ikke lige på tapetet.
Vi mener, det er bedre at gå målrettet efter de steder, hvor vi gennem godt opklaringsarbejde, gennem medarbejdernes store viden på området og gennem de kontakter, vi har, og de tip, vi får, kan få opsnuset, at her er der potentiale for at kontrollere, og så gribe målrettet ind med stikprøver.
Så kan vi netop gøre det, som vi har haft god opbakning til her i Folketingssalen, også fra Dansk Folkeparti, nemlig at idømme straffe, der kan mærkes, til dem, der forbryder sig ...