runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2007-01-09:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at både Skæve Huse og udslusningsboliger er gode initiativer, hvad angår mennesker der er ramt af hjemløshed, og det vil ikke alene sige mennesker, der mangler en bolig, men også dem, som er ramt af massive sociale problemer.
Men når jeg taler om at forebygge hjemløshed, handler det selvfølgelig om at sikre, at der her i Danmark bliver ført en socialpolitik, der ikke tvinger familier fra hus og hjem.
Det, vi har oplevet de senere år, er jo, at familier med ganske små børn bliver sat ud, fordi ydelserne er så små og deres økonomiske råderum så lille, at de simpelt hen ikke har råd til at betale huslejen.
Helt almindelige mennesker, der bor til leje, må forlade deres bolig, somme tider under ganske forfærdelige vilkår, fordi regeringen fører en forkert socialpolitik, og derfor kunne det måske være en idé, hvis ministeren ikke kun var optaget af, hvad kommunerne gør på området, men mest af alt var optaget af, hvordan socialministeren selv kan bidrage til, at mennesker ikke rammes af den sociale deroute, vi ser alt for mange børnefamilier blive ramt af i dag.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-09:
Jeg ved ikke, hvad fru Mette Frederiksen overhovedet bygger sit spørgsmål på, for det vidner i hvert fald om et kendskab til de forhold, der gør sig gældende i forbindelse med udsættelser, som jeg ikke har kendskab til.
Jeg har netop forsøgt at undersøge, hvad vi ved om de familier, om de personer: Hvad ved vi, hvad gør der sig gældende?
Vi ved ikke særlig meget, for i dag bliver der ikke registreret noget, og det er derfor, jeg har taget initiativ til en bedre statistik på området.
Jeg har i øvrigt også fået satspuljepartiernes opbakning til at finde finansiering, så vi netop kan få en bedre statistik.
Samtidig fremsætter jeg et lovforslag, som forpligter kommunerne til at genvurdere sagerne, så man netop kan prøve at undgå, at de overhovedet resulterer i udsættelser.
Det, vi ved fra den større undersøgelse, vi har foretaget, er, at det i høj grad er betalingsspørgsmål, der gør sig gældende.
Men hvorfor kommer familierne eller personen i problemer med at betale huslejen?
Mette Frederiksen (S), 2007-01-09:
Jeg vil sådan set gerne bidrage til, at socialministeren kan få tilvejebragt en lidt større forståelse af, hvad det er, der gør sig gældende for de familier.
Hvis man taler med familierne selv, hvis man taler med lejerorganisationerne, hvis man taler med en række frivillige organisationer, hvis man taler med sagsbehandlere, ja, sågar hvis man lytter til, hvad KL på et tidspunkt har udtalt til Politiken, er det egentlig ret enkelt: Der er for mange børnefamilier i Danmark, som har et så lille økonomisk råderum, at de ikke kan betale deres husleje, og en af de mest direkte årsager hertil er det kontanthjælpsloft, som socialministeren er sat til at forvalte, og som lige nu er en af de største bomber under dansk socialpolitik, fordi det gør mennesker fattige og skaber hjemløshed og situationer, som er fuldstændig uacceptable i et moderne velfærdssamfund.
Derfor vil jeg anbefale socialministeren, at hun ikke alene undersøger, men også tager konsekvensen af sine egne holdninger og den førte politik.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-09:
Jeg vil da ikke afvise, at loftet over kontanthjælpen kan være en medvirkende årsag til, at nogle ender i en udsættelsessag, men det er bestemt ikke forklaringen, og det er en alt for overfladisk tilgang, fru Mette Frederiksen har til problemet, hvis hun tror, man bare kan henvise problemstillingen til loftet over kontanthjælpen.
Den største stigning, vi har set i antallet af udsættelser, siden vi overhovedet fik statistik for området i 2002, kom, før loftet over kontanthjælpen blev indført.
Der har været nogle mindre stigninger på nogle procent over årene, det er ganske rigtigt, men den helt store stigning kom, før loftet over kon tanthjælpen blev indført, så derfor er det totalt overfladisk bare at henvise til det loft.
Det, der er vigtigt, er, at vi går meget grundigere til værks, hvis vi mener det alvorligt med, at vi vil hjælpe de personer og de familier.
Men det kræver, at vi får en meget bedre statistik på området, for så kan vi nemlig forebygge og sikre, at der bliver taget meget bedre hånd om de personer, der risikerer at blive sat ud.
Mette Frederiksen (S), 2007-01-09:
Når ministeren kan sige her i dag, at ministeren ikke vil afvise, at loftet over kontanthjælpen kan bidrage til, at antallet af udsættelser er stigende, så få dog afskaffet det loft over kontanthjælpen.
Så lad os da sørge for, at en af de parametre, der bidrager til en udvikling, der er helt forkert, ikke længere findes.
I øvrigt mener jeg, at er forkert at tro, at kontanthjælpsloftet kun spiller en lille rolle.
Så er der i hvert fald en præmis mindre, vi skal kæmpe imod.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-09:
Med hensyn til det sidste kan jeg oplyse, at der er lavet en undersøgelse af den forsøgsordning, der har kørt i syv kommuner.
Horsens er nok den kommune, der var først på banen og har haft flest deltagere, her har der faktisk været positive resultater og tilfredshed med ordningen, og derfor synes jeg, vi skal se på, hvordan man kan udbrede den, så mange flere får den mulighed.
Det, der lægges vægt på, er selvfølgelig, at pengene kun kan bruges på dette område, og man skal følge op på, at de opgaver, som den ældre er blevet visiteret til, rent faktisk også bliver udført.
Men det, vi vægter fra regeringens side, er, at den enkelte ældre netop har indflydelse på, hvem der bliver ansat.
Her kan man jo vægte nogle forskellige egenskaber hos personen, og det behøver ikke nødvendigvis være uddannelseskrav.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 52
Kirsten Brosbøl (S), 2007-01-09:
Nu var det egentlig ikke det, jeg ville spørge til, men lad mig lige i forbindelse med den sidste kommentar fra ministeren til fru Mette Frederiksens spørgsmål konstatere, at i Danmark kan det altid betale sig at arbejde, for hvis man ikke tager imod et jobtilbud som ledig, får man ikke nogen kontanthjælp, så selvfølgelig kan det betale sig at arbejde, også under en socialdemokratisk regering.
Vi går bare ikke ind for en politik, der yderligere marginaliserer og fattiggør en i forvejen udsat gruppe.
Ganske kort tid efter rettede socialministerens partifælle, KL's formand Erik Fabrin, et gevaldigt slag imod hele den kvalitetsreform, som ministeren nu har lanceret en del af.
Han sagde, at den ikke er gennemarbejdet, at den ikke er gennemtænkt, at der ikke er sat økonomi på den, og at målgruppen ikke er defineret.
Hvad synes ministeren om den reaktion fra KL's formand, som er ministerens partifælle?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-09:
Ja, jeg kan jo ligesom min kollega, undervisningsministeren, sige, at det nogle gange er ærgerligt, man ikke kan stille et modspørgsmål, for det kunne være interessant at høre Socialdemokraternes bud på, hvordan man vil sikre, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, hvis loftet over kontanthjælpen bliver afskaffet.
Jeg forstår på meldingerne, at man er løbet langt væk fra den aftale, som man dengang syntes var fornuftig.
Sagen var jo, at vi havde eksempler med familier på kontanthjælp, hvor man virkelig skulle op på en høj lønindtægt, for at det kunne svare sig økonomisk at komme i arbejde, og der mangler fuldstændig svar på fra Socialdemokraternes side på, hvordan man vil sikre, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Men lad det nu ligge, og lad mig svare på spørgsmålet vedrørende KL's formands udmeldinger om manglende økonomi i kvalitetsreformen.
I regeringen synes vi, det er vigtigt nu at sætte fokus på, hvordan vi kan højne kvaliteten, hvordan vi kan få bedre sammenhænge, og hvordan vi kan give borgerne nogle friere muligheder.
Nu fører vi en diskussion med en række debatoplæg og temamøder, hen på forsommeren forventer vi at kunne præsentere et endeligt oplæg, og i den forbindelse vil vi selvfølgelig se nærmere på, hvilke initiativer der skal tages, hvordan finansieringen af dem skal være, og hvad hvert enkelt initiativ koster.
Angående spørgsmålet om, hvad jeg synes om KL-formandens udmeldinger, vil jeg sige, at det jo er helt forventeligt, for en KL-formand skal vel også være optaget af, hvad de økonomiske konsekvenser bliver ude i kommunerne.
Men det er noget, vi vil drøfte nærmere.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-01-09:
Ja, men regeringen har jo slået det projekt meget op på, at det netop handler om, at man vil skabe kvalitet, uden at det skal koste flere penge, og at kvalitet ikke nødvendigvis hænger sammen med penge.
Kommunerne siger også, at hvis der ikke følger penge med fra regeringen, vil det altså komme til at betyde, at de skal skære i noget af den nuværende service for at få råderum til den kvalitetsreform, som regeringen lægger op til, og derfor er det bare, jeg spørger: Er regeringen klar med en pose penge, som skal følge med de nye initiativer, som man kræver at kommunerne skal sætte i søen?
Det er jo det, der bliver helt afgørende for, om der bliver skabt mere og bedre velfærd for borgerne, sådan som det er det helt primære for i hvert fald Socialdemokraterne.
For os er det helt primære at skabe mere og bedre kvalitet og service.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-09:
Vi vil selvfølgelig se nærmere på økonomien i de forslag, vi selv kommer med, og i de forslag, der måtte komme yderligere, men det er bare ikke det, der er vigtigt her og nu.
Nu er vi i en fase, hvor vi skal have de gode ideer frem, hvor vi skal have forslagene på bordet, hvor vi skal drøfte, hvad der kan være med til at højne kvaliteten, og hvad der kan gøre en forskel.
Når vi så har det på bordet, vil vi se nærmere på, hvad der kan være af etableringsomkostninger, hvad der kan være af driftsudgifter, og hvad der vil give noget på længere sigt, fordi tingene simpelt hen bliver tilrettelagt mere effektivt, men her og nu er det simpelt hen for tidligt at stille nogle præcise tal op.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-01-09:
Jeg bliver lidt bekymret, når regeringen begynder at snakke om effektiviseringer og rationaliseringer og om, hvad man kan få ud af at omlægge, for efterhånden ved vi jo godt, at det, der er tale om, når regeringen siger effektiviseringer, er altså besparelser, og det er også det, jeg kan høre Erik Fabrin fra Venstre ytre bekymring for.
Han siger, at ministeren godt kan glemme alt om, at det udelukkende skal ske på baggrund af effektiviseringer, fordi det kommer til at koste knaster.
Han giver et eksempel, hvor alle hjemmehjælpsmodtagerne modtager hjælp 365 dage om året.
Jeg har læst i dagspressen, at det drejer sig om 600.000 personer, og det vil altså koste penge.
Det er regeringen nødt til at forholde sig til og ikke bare gøre det, vi har set ved tidligere store reformer, hvor man har skudt byrden over til kommunerne og henvist til, at man har lavet en reform, som vil skabe effektiviseringer, og så må kommunerne selv sidde med hovedpinen.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-09:
Det bliver en gentagelse: Når vi når dertil, vil vi selvfølgelig se nærmere på de økonomiske konsekvenser, og så vil vi drøfte de forskellige initiativer med kommunerne og regionerne, som vi plejer at gøre.
Det er f.eks. rigtigt, at de ældre – dem, der er visiteret til hjemmehjælp – har en kontaktperson, der kan kontaktes om lige præcis den afgørelse, der er blevet truffet ved visitationen, og der er et forslag, som går ud på at udvide kompetencen, så den pågældende kontaktperson kan svare på mange flere forslag.
Ligeledes er der forslag om faste kontaktpersoner til de udsatte børn, der kan sikre f.eks. en bedre overgang mellem dagtilbud, skole, fritidsliv og lignende, og for familier, hvor man har et handicappet barn, kan det gælde, at man har én person, man kan henvende sig til, uanset om spørgsmålene går på tværs af sektorer; om det er vedrørende beskæftigelse, træning, skole eller lignende.
For målet i dag er at sikre et mere sammenhængende forløb.
Er der udgifter forbundet med det, så kigger vi nærmere på det, og det drøfter vi med kommunerne.
Men det jeg synes vi skal nu – i virkeligheden også fra Socialdemokraternes side – er at prøve at se på, hvad der er af gode ideer til, hvordan vi kan forbedre kvaliteten.
Vi ved, vi står over for det megaproblem, at det bliver vanskeligt at rekruttere medarbejdere til den offentlige sektor fremover.
Hvad kan vi gøre for at kompensere for det?
Jeg håber ikke, det er udtryk for den generelle politiske linje, Socialdemokratiet vil følge, at man bare tager et eller andet tilfældigt tal og siger, at huhej, nu skal det hele bare ændres, uden at tænke på, at på den måde får man ikke løst problemet, i og med at der også var en meget stor stigning i antallet af udsættelsessager, før loftet over kontanthjælpen blev indført.
Det er overhovedet ikke dokumenteret, at det er den virkelige årsag til antallet af stigninger, men som jeg var inde på, kan det selvfølgelig bidrage til det.
Men det, jeg synes er smadderærgerligt ved fru Mette Frederiksens sidste kommentar, er, at Socialdemokratiet har forladt den ansvarlige linje med, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Loftet over kontanthjælpen er indført, fordi vi ønsker en aktiv linje i regeringen.
Vi ønsker, at der skal være forskel på, om man er på passiv forsørgelse eller er ude på arbejdsmarkedet, og hvor er det dog ærgerligt, hvis fru Mette Frederiksens bemærkninger er udtryk for, at Socialdemokraterne bare er tilbage i den gamle skure, hvor det var sådan, at en familie på kontanthjælp skulle have en enormt høj lønindtægt, før det overhovedet kunne svare sig økonomisk at komme i beskæftigelse.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 53
Morten Østergaard (RV), 2007-01-10:
Jeg fik ikke svar på, om det med de homoseksuelle og det med de bare bryster er et krav fra Dansk Folkepartis side i forbindelse med den film, som vi forstår på bemærkningerne skal laves om de danske forhold, og som altså også de religiøse forkyndere er nødt til at se igennem, inden de kommer hertil.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti også læser høringssvarene, og når der nu kommer høringssvar, der siger, at det bliver vanskeligt for f.eks. det katolske trossamfund i Danmark at få præster nok til at dække behovet for præster, der kan forkynde på fremmedsprog, må man jo sige, at der jo må være en anledning til, at man pludselig tager det her op og siger: Nu ønsker vi nogle helt andre vilkår.
Hvad er det for et problem, man løser ved det her?
Jeg kan se af høringssvarene, at man skaber en hel masse problemer, og måske kan man ved hjælp af en masse bureaukrati og turistvisa osv. løse dele af de problemer, man selv har skabt.
Men hvilke problemer løser det her med de religiøse forkyndere, og skulle Dansk Folkeparti ikke tage at stemme for det forslag, Det Radikale Venstre kommer med, om at tage det her ud af lovpakken her?
Jesper Langballe (DF), 2007-01-10:
Lad mig benytte lejligheden til at sige, at der undervejs er opstået den misforståelse, at Dansk Folkeparti troede, at det her kunne danne en barriere imod, at der kom illoyale muslimske imamer ind i landet.
Det er ingenlunde tilfældet.
Det har vi, længe før den her lovpakke i forbindelse med velfærdsforhandlingerne blev forhandlet på plads, været klar over ikke er tilfældet, fordi imamerne stort set ikke kommer ind som forkyndere, men er kommet af andre grunde og så bliver udpeget som imamer.
Det var bare lige et sidespring, en oplysning, jeg lige ville bringe.
Dansk Folkeparti har intet imod religiøse forkyndere, tværtimod.
De kristne kirker, som vi har talt med om det her, har vi meget stor respekt for, og vi synes faktisk i virkeligheden, at man godt kan sige – som jeg tror fru Irene Simonsen udtrykte det – at det er en gave.
Det er en mulighed for at sætte sig ind i det, som man bør sætte sig ind i, og vi kunne i og for sig godt tænke os at foreslå Dansk Kirke i Udlandet, at der blev gjort præcis det samme med danske forkyndere, som sendes til udlandet.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-01-10:
Jeg ved ikke, hvem der har sagt, at det her lovforslags formål var, at Danmark skulle være bistandskontor for hele verden, men det kan jeg forstå at spørgeren åbenbart havde hørt.
Der er en del, der handler om, hvordan man får mere velkvalificeret arbejdskraft til Danmark, og som jeg sagde i min ordførertale – og jeg tror, spørgeren hørte det – synes vi sådan set, at det lyder meget spændende, og hvis det havde været et lovforslag, der havde været fremsat for sig selv, så tror vi sådan set godt, at vi kunne have forhandlet os frem til en enighed om det.
Så er der en anden del, hvor noget af det handler om, hvordan man via fattigdom kan integrere mennesker.
Det tror vi ikke på.
Der er også noget, der handler om, hvordan man med mere utryghed kan integrere mennesker.
Det tror vi heller ikke på.
En tredje del handler om, om der kan laves en form for indvandringsprøve, hvor man skal kunne dansk, kende en lille smule til det danske samfund, før man kommer hertil, og det synes vi der kan være nogle gode takter i.
Jesper Langballe (DF), 2007-01-10:
Hvilke problemer det løser har jeg i og for sig allerede sagt.
Jeg har sagt, hvad hensigten er med det her forslag, som jo ikke bare er et forslag til gavn for landet, men jo faktisk også for de pågældende kirkesamfund selv.
Så jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal sige mere til det.
Det er rigtigt nok, at jeg ikke fik svaret på det første med, om det vil være et krav fra Dansk Folkepartis side, at der i en film skal vises homoseksuelle og bare bryster.
Altså, jeg tror, at grunden til, at jeg ikke fik svaret på det, var, at jeg egentlig blev lidt pinlig til mode.
Jeg tror næsten, jeg blev helt rød i hovedet, da jeg hørte hr. Morten Østergaard.
Hvor har hr. Morten Østergaard de besynderlige rygter fra, at Dansk Folkeparti skulle stille sådan nogle krav?
Det synes jeg er meget interessant.
Kan hr. Morten Østergaard gøre rede for sine utvivlsomt interessante kilder til de rygter?
Men han sagde, at nogle mennesker, der kommer fra Mellemøsten, har nogle fordomme over for danske kvinder.
Jeg tager også afstand fra de holdninger, man pr. definition har over for muslimer og folk, der kommer fra Mellemøsten.
Nu har vi hørt Venstres ordfører, der sagde, at det her lovforslag ikke er lavet for at begrænse antallet af familiesammenførte til Danmark.
Når det er sagt, er mit spørgsmål til hr. Jesper Langballe: Hvad er Dansk Folkepartis holdning?
Er den også, at man ikke vil begrænse antallet af familiesammenførte til Danmark?
Morten Østergaard (RV), 2007-01-10:
Jeg har to spørgsmål vedrørende indvandringsprøven.
Det første er, om det vil være et krav fra Dansk Folkepartis side, at der også i den danske film vil være homoseksuelle, der kysser hinanden, og bare bryster som en del af det kulturchok, man skal have, inden man kommer hertil.
Er det et håndfast krav fra Dansk Folkepartis side, at de to elementer også indgår i den danske film?
Det andet spørgsmål, jeg vil stille, går på det med de religiøse forkyndere, og der vil jeg bare spørge: Hvad er det, der driver Dansk Folkeparti i den her sag?
Hvad er det, det katolske trossamfund har af udeståender med Dansk Folkeparti, siden man går ind og udpeger forkyndere som den eneste gruppe af arbejdstagere blandt dem, der måtte ønske at arbejde i Danmark og lovligt kan få ophold til det, der skal tage en danskprøve inden?
Det gælder ikke alle de andre, som er på jobkortordninger og greencard og alt muligt andet,
kun religiøse forkyndere.
Det er den eneste gruppe af arbejdstagere, som skal tage en danskprøve inden.
Hvad er det, man har imod religiøse forkyndere fra Dansk Folkepartis side?
Hvad er det, hr. Jesper Langballe har af udeståender med det katolske trossamfund, siden man vil kaste denne sten og indføre et nyt bureaukrati med turistvisum, og hvad har vi?
Jesper Langballe (DF), 2007-01-10:
Det var jo heller ikke det, jeg sagde.
Det er lidt vanskeligt at stille spørgsmål til fru Lotte Bundsgaard, som svarer i øst, når man spørger i vest, svarende til, at fru Lotte Bundsgaard forstår det, hr. Søren Krarup lige sagde om, at nødvendigheden er en god læremester, sådan, at det er nødvendigt at indføre starthjælp – altså, goddag mand økseskaft.
Jeg har ikke sagt, at det er udmærket, at analfabeter bliver sorteret fra.
Jeg har bare bedt fru Lotte Bundsgaard om at overveje tendensen i det her lovforslag.
Jeg vil sige, at det ville være udmærket, hvis man kunne lave en form for prøve, som også analfabeter ville kunne svare på.
Det er lidt vanskeligt, når der er tale om skriftlige prøver; når der er tale om en pakke, som skal sendes ned til de pågældende på forhånd.
Men det, jeg prøver at gøre opmærksom på, er, at hele tendensen i det lovforslag med alle dets punkter er at skaffe højtuddannede folk til Danmark, og ikke, at Danmark skal være bistandskontor for hele verden.
Søren Krarup (DF), 2007-01-10:
Nu siger fru Lotte Bundsgaard fattigdom, og det er selvfølgelig et belastet ord, men kunne man ikke udtrykke det, sagen drejer sig om, ved at bruge ordet nødvendighed?
Jeg husker fra min drengetid, at jeg skulle købe fodboldstøvler.
De kostede mange penge, og det tvang mig faktisk til at tage et job som mælkedreng om morgenen, fordi jeg skulle betale de fodboldstøvler, så er nødvendighed faktisk ikke en ganske udmærket drivkraft, når det gælder om at blive bragt i arbejde?
Det er det ene.
Det andet er, at jeg ikke kan lade være med at tilføje et spørgsmål.
Jeg hører fru Lotte Bundsgaard tappert forsvare, at analfabeter skal have lov til at komme til Danmark.
Jesper Langballe (DF), 2007-01-10:
Det kan der da være noget om.
Men er fru Lotte Bundsgaard sig ikke bevidst, at det her lovforslag ikke er et bidrag til det, som nogle har kaldt godhedsindustrien?
Eller for nu at lade være med at sige det ironisk så er det ikke et velgørenhedsforslag.
Det er faktisk et forslag, der bliver fremsat for Danmarks egen skyld, fordi vi har brug for højtuddannede folk.
Selv om analfabeter bliver sorteret fra, er det stadig sådan, at hvis folk har et beskyttelsesbehov, kan vi jo ikke nægte dem ægtefællesammenføring – hvis vi ikke skal komme på kant med konventionerne.
Så det vil sige, at hvis folk har et beskyttelsesbehov, er der ingen betingelser, men har de det ikke, er der jo den mulighed, at de kan blive familiesammenført alle andre steder end i Danmark, f.eks. i deres hjemland.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-01-10:
Det er jo meget spændende at vide, om der er enighed i regeringen om det udsagn, som hr. Søren Krarup netop er kommet med.
Det, der er afgørende for, om man kan få familiesammenføring, er, om man er interesseret i at sætte sig ind i det danske samfund, om man er interesseret i at lære det danske sprog; det er det, der er det afgørende.
Så vil jeg godt sige til det her med nødvendighedens politik, at jeg godt ved, at der er nogle politikere, som elsker at argumentere med det, og som siger, at det jo er nødvendigt, og nu hørte jeg også hr. Søren Krarup sige det: Det er jo nødvendigt at have starthjælpen.
Og jeg er uenig.
Det, der er nødvendigt, er at have et system, der virker, sådan at mennesker, der kan arbejde, også bliver stillet over for et arbejde, og sådan at de, hvis de siger nej, mister deres ydelse.
Jeg mener ikke, det er nødvendigt at skabe fattigdom i så rigt et samfund som vores for at få mennesker til at arbejde.
Jeg ved godt, at der er mange, der mener, at den eneste grund til, at der er flere, der er kommet i arbejde, er starthjælpen.
Men jeg vil nu sammen med mange andre mene, at grunden til, at flere er kommet i arbejde, er, at vi har haft højkonjunktur i vores samfund, så der har været brug for langt mere arbejdskraft.
Jeg vil også, åbenbart modsat Dansk Folkeparti, have lov til at mene, at fattigdom ikke er den måde, vi får flere mennesker i arbejde på.
Jeg har det dårligt med at bo i et samfund, hvor flere bliver rigere og rigere, og rigtig mange har det rigtig, rigtig godt, når et så rigt samfund har brug for kontanthjælpsloftet og starthjælpen.
Hvorfor har vi ikke råd til at satse på en ordentlig beskæftigelsespolitik og satse på at tilbyde mennesker et job i stedet for at gøre dem fattige?
Hr. Søren Krarup må godt lade det være en diskussion mellem statistikere, men min holdning er politisk, og modsat Dansk Folkeparti tror jeg ikke på, at fattigdom er vejen frem til at sikre mennesker et arbejde.