runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2011-12-20:
Jeg skal blot bekræfte, at Det Konservative Folkeparti har udarbejdet et beslutningsforslag om det her sammen med Venstre, som er medforslagsstiller på vores beslutningsforslag, og det vil blive indleveret senere i dag.
Og det betyder så, formand, at vi senere her i Folketingssalen vil kunne få en mere principiel og generel drøftelse af den her konvention, som vi drøfter i dag.
Så den debat er hermed bebudet.
Forslaget bliver indleveret senere i dag, og det er dermed en bekræftelse til Venstres ordfører af det, han sagde.
Zenia Stampe (RV), 2011-12-20:
Jamen det er sådan set nyt for mig, at Venstre generelt stiller sig kritisk over for statsløsekonventionen.
Jeg troede, at man kun havde et forbehold i de sager, hvor en ansøger er i PET's søgelys.
Nu kommer hr. Karsten Lauritzen så ind på kriminalitet generelt.
Jeg skal så bare høre, om man generelt modsætter sig eller i fremtiden har tænkt sig at modsætte sig, at statsløse skal kunne få statsborgerskab, hvis de har begået en eller anden form for kriminalitet?
Per Clausen (EL), 2011-12-20:
Nu er spørgsmålet om statsløsekonventionen jo en sag, som hr. Karsten Lauritzen har diskuteret ivrigt igennem længere tid.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Karsten Lauritzen, om han vil forsøge at fastholde det synspunkt, at han og Venstre, da de stemte imod Dansk Folkepartis forslag om, at Danmark skulle udtræde af konventionen, ikke vidste, at konventionen betød, at mennesker, der havde fået en fængselsdom på op til 5 år, faktisk ville få statsborgerskab.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Hr. Per Clausen stiller jo et relevant spørgsmål, og det er jeg faktisk rigtig glad for.
Det, der har ført til, at vi i Venstre er blevet mere opmærksomme på den her problemstilling, og som også har ført til, at vi har sagt, at vi vil stemme for Dansk Folkepartis ændringsforslag, er jo, at man har fundet ud af, at der er nogle muligheder i Norge og Sverige, og at det er kommet frem, at PET i en sag vurderer, at en person kan være til fare for rigets sikkerhed.
Vi ønsker ikke at belønne den pågældende person med et statsborgerskab, hvis der er en anden vej, og det er der – det er den vej, man har i Norge og en række andre lande, og som vi også havde en debat om ved andenbehandlingen.
Så det er det, der er sket.
Derudover er der også det faktum, at jeg og Venstre ikke er bekendt med, at der på et lovforslag har været statsløse, som er dømt for så alvorlig kriminalitet, som det er tilfældet her.
Christian Langballe (DF), 2011-12-20:
Selvfølgelig kan konventioner laves om.
Sådan er det med aftaler, og sådan er det med love, at de kan laves om, så de afspejler den virkelighed, som man lever i.
Altså, konventionerne er jo ikke skrevet med Guds finger, det har jeg også mindet justitsministeren om på et tidspunkt, det er ikke en hellig skrift, der er faldet ned fra himlen.
Men det er historiske dokumenter, og de er blevet til som en krigserfaring efter anden verdenskrig, så selvfølgelig kan de laves om.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Jeg skal sige til hr. Christian Langballe, at man, hvis der er et mindretal i Folketinget, der stemmer imod det her lovforslag, jo så ikke bryder nogen konventioner.
Det har, som jeg har redegjort for fra Folketingets talerstol, noget at gøre med med, at vi ikke ønsker at tage det store flertal som gidsel.
Så har vi den holdning, at vi gerne vil være med til at ændre konventionen, og vi kan forstå, at den holdning stille og roligt breder sig.
Der er jo bl.a. kommet noget frem, nemlig det faktum, at man i Norge, hvis nogen efterforskes eller vurderes at være til fare for rigets sikkerhed, så har en mulighed for, at man kan udsætte en sag.
Vi har spurgt Justitsministeriet, om man kan fortælle, om det vil være i strid med konventionen, og det kan de ikke svare på.
Så derfor må man antage, at det er muligt.
Justitsministeriet har i øvrigt nægtet at indhente yderligere oplysninger fra nogle af de lande, hvor der, hvad skal man sige, var sat spørgsmålstegn ved, hvordan de fortolkede konventionen.
Så jeg vil sådan set sige til hr. Christian Langballe, at jeg synes, vi i Venstre har fundet et fint sted: Vi tager ikke nogen som gidsel, fordi et lille mindretal er dybt kriminelle, men vi arbejder for at få lavet systemet om.
Christian Langballe (DF), 2011-12-20:
Jeg ønsker sådan set heller ikke at tage nogen som gidsel, og det mener jeg heller ikke jeg gør.
De folk, der står på lovforslaget om indfødsret, har jo opholdstilladelse i Danmark, og at det så venter, sådan at vi får løst den her situation, synes jeg ikke der sker så meget ved.
Og det er sådan set det, vi i Dansk Folkeparti gerne vil hindre, for vi mener ikke, det er rimeligt.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Jeg vil minde hr. Christian Langballe om, at vi i Venstre jo har sagt, at vi, hvis det var muligt for Dansk Folkeparti at stille det her ændringsforslag, så ville stemme for.
Så derfor mener jeg, der er god sammenhæng i Venstres politik.
Vi ville stemme for, og det kunne man også gøre med de svar, der er kommet fra Justitsministeriet, og det, de gør i en række andre lande, uden at bryde nogen som helst konvention.
Den optimale situation er jo, at man, når man skriver under på noget, så må overholde det, og der er altså en mulighed for her ikke at gå på kompromis med konventionen, men samtidig udskyde tidspunktet for tildelingen af statsborgerskab.
Der er jo på et kommende lovforslag – det har der også været lidt debat om – en person, som også vurderes at være til fare for rigets sikkerhed.
Den person har faktisk ventet i yderligere et halvt år, og der må man stille sig selv det spørgsmål: Hvorfor kan nogen vente et halvt eller et helt år på at få statsborgerskab, når andre kommer på med det samme?
Der er det jo bare sørgeligt, at et flertal i udvalget ikke ønsker at tage det her seriøst, som man hidtil har gjort, og ikke ønsker at undersøge, om der er nogen muligheder, og at Socialdemokratiet ikke står ved det, de mente, da de var i opposition.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-20:
For det første vil jeg gerne sige, at jeg et eller andet sted synes, det er stærkt betænkeligt, at Venstre kan få sig selv til at citere fra notater, vi har fået omdelt i udvalget under fortroligt.
Men det må Venstres ordfører jo så ligesom selv ligge og rode med.
Hvornår indtraf den ændring af holdningen hos Venstre?
Det vil jeg meget gerne vide.
Er det virkelig så nyt, at Venstre ikke kender til, hvad det er for en kriminalitet, man kan dømmes for og alligevel som statsløs være beskyttet af konventionen omkring det at være statsløs?
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Vi kan lave en infomediasøgning
– nej, det kan vi jo ikke fra Folketingets talerstol, men det kan fru Sophie Hæstorp Andersen og jeg gøre efterfølgende; så kan vi lave en infomediasøgning på, hvornår der var en Venstreintegrationsminister, der påpegede det problematiske i, at man har konventioner, som tvinger Folketinget til at give statsborgerskab til dybt kriminelle.
Og der tror jeg faktisk, man skal et godt stykke tid tilbage, så det er ikke nogen ny handling.
Det, der er nyt i den her sag, er dels, at der er en person, som PET vurderer kan være til fare for rigets sikkerhed, og som står til at få statsborgerskab, dels det faktum, at der er nogle personer, som er dømt for meget, meget alvorlige kriminelle ting, f.eks. mordforsøg, og som står til at få statsborgerskab.
Og det synes jeg faktisk at offentligheden har fortjent at få at vide, og det føler jeg sådan set også at mine gruppefæller og resten af medlemmerne af Folketinget har brug for at få at vide.
Jeg tror måske også, der kunne være en enkelt i Socialdemokratiet eller en enkelt socialdemokratisk vælger derude, der synes, det er meget, meget problematisk, at folk, der er hårdkogte kriminelle, belønnes med dansk statsborgerskab, som de måske modtager, mens de sidder inde og afsoner en dom for at have begået alvorlig personfarlig kriminalitet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-20:
Jeg må bare konstatere, at oplysningerne kommer fra et fortroligt notat.
Jeg er helt med på, at Venstre har en bekymring i forhold til en borger, som er vurderet af PET til ikke at skulle stå på det her lovforslag, men med hensyn til de andre ting forstår jeg det stadig væk ikke.
Hvornår gik det op for Venstres ordfører, at man altså stadig væk er omfattet af en konvention omkring statsløse, og at man som statsløs skal beskyttes, samtidig med at man kan have begået kriminalitet, hvor strafferammen er op til 5 års fængsel?
For det er jo helt særskilt, at Venstre nu tager andre med ind i den her diskussion, end man har gjort tidligere.
Tidligere var det noget omkring PET og nogle vurderinger, men nu er det pludselig en langt bredere diskussion, hvor Venstre siger, at man vil ændre konventionen.
Og det, jeg hører på Venstres ordfører, er, at konsekvensen af at sige, at man vil ændre konventionen, jo er, at man lige så godt kunne udtræde af konventionen.
Så jeg vil godt opfordre Venstre til at sige, hvorfor det var, man ikke stemte for Dansk Folkepartis forslag om at udtræde af konventionen, hvis det virkelig er Venstres nye holdning, at vi ikke skal være en del af konventionen, der beskytter statsløse.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Jeg har jo sagt masser af gange efterhånden fra Folketingets talerstol, at vi ønsker at ændre konventionen.
Der er forskel på at udtræde af noget og så at ændre noget.
Hvis fru Sophie Hæstorp Andersen ville høre efter i stedet for at side og kommentere det, jeg siger fra Folketingets talerstol, vil jeg sige, at vi i Venstre mener, at der er forskel på at ville ændre noget og udtræde af noget.
Og det kan også være, at man ikke får alt igennem, når man går ind og vil ændre noget, ligesom når man laver lovforslag – det er i virkeligheden det, en konvention er, nemlig et lovforslag mellem landene, en aftale mellem landene.
Men hvis vi bare kunne få forbedret konventionen i forhold til det, der er gældende i dag, og få ændret den, sådan at man f.eks., hvis man er dømt for alvorlig personfarlig kriminalitet, der normalt ville føre til, at man aldrig fik statsborgerskab i Danmark, heller ikke kunne få det her, så ville vi sådan set også være tilfredse med det.
Det, der er overraskende, er jo, at der er masser af spørgsmål til mig som ordfører for Venstre, men jeg glæder mig da meget til, at Socialdemokraternes ordfører og justitsministeren går på talerstolen, så vi kan få nogle svar fra Socialdemokratiet om, hvad Socialdemokratiet egentlig mener.
For det er jo ikke det, der er kommet frem i debatten indtil videre, og derfor efterlades vi med det indtryk, at man er bedøvende ligeglad med, at hårdkogte kriminelle får statsborgerskab, bare fordi de er statsløse.
Og man vil ikke være med til at ændre konventionen.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Det er sjældent, at man skal høre kollegaer opfordre politiske modstandere til at stemme imod ting.
Det må jeg sige.
Men så har vi hørt det med i dag.
Jeg bliver nødt til at sige til hr. Lennart Damsbo-Andersen, at man jo kan gå ind og læse lidt på det – det kan enhver gøre, der ønsker at dykke ned i den her sag – og at de citater, jeg læser op her af social- og integrationsministeren, jo ikke er noget, jeg selv har fundet på.
Det er noget, der kommer fra Berlingske.
Der var også en udmærket artikel i Politiken, efter at Socialdemokratiet blev en del af regeringen, hvor den nuværende retsordfører for Socialdemokratiet sådan set mente det samme, indtil han havde haft en snak med nogle i Justitsministeriet.
Så jeg tror, at hvis man læser den artikel, vil man blive ganske klar over, at de eneste, der har skiftet holdning i den her sag, faktisk er hr. Lennart Damsbo-Andersens parti.
Det er jo reelt nok, det er fair nok, men vi i Venstres synes, at det er beklageligt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-20:
Jeg ved ikke, om det har noget med alder at gøre.
Det handler jo også om, om man vil forstå, tror jeg.
Jeg tror, at evnen til at ville forstå måske bliver større med alderen.
Altså, nu prøver jeg at sige det en gang til: Socialdemokratiet har ikke ændret holdning, Socialdemokratiet havde en holdning før sommerferien, og det er den samme holdning nu.
Jeg tror, jeg sagde det i ordførertalen.
Man kunne jo bare have spurgt mig.
Vi har ikke ændret holdning.
Men det, jeg hører, er, at Venstre ændrer holdning.
Så kan jeg ikke forstå, at når nu ordføreren bruger så meget tid på at stå her og kritisere hele processen omkring det lovforslag, vi er i gang med nu, og taler om beslutningsforslag, og hvad ved jeg, hvorfor tager Venstre så ikke bare konsekvensen og siger, at nu stemmer man imod forslaget?
Hvorfor gør Venstre ikke det?
Hvorfor alt det rabalder her, hvor man tilsyneladende ikke vil tage konsekvensen, hvorfor gør Venstre ikke det?
Per Clausen (EL), 2011-12-20:
Jeg synes sådan set ikke, at hr. Karsten Lauritzen svarer på det meget enkle spørgsmål, jeg stiller, nemlig om hr. Karsten Lauritzen vidste, hvordan reglerne i den her konvention var, da han afviste, at Danmark skulle udtræde af konventionen.
For hvis hr. Karsten Lauritzen vidste det dengang, hvorfor har han så skiftet standpunkt siden?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Uanset hvad der er sket i Norge, Sverige og alle mulige andre lande, står vi tilbage med det klare indtryk, at hr. Karsten Lauritzen har afvist et forslag fra Dansk Folkeparti vel vidende, hvad det var, han afviste, for jeg går ud fra, at hr. Karsten Lauritzen vidste det.
Han har så skiftet standpunkt, og så spørger jeg bare om, hvornår det var, at det gik op for hr. Karsten Lauritzen, hvad man kan blive dømt for med en straf på op til 5 år, og som nu åbenbart har fået hr. Karsten Lauritzen til at skifte standpunkt og tilslutte sig det standpunkt, Dansk Folkeparti tidligere stod alene med.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Der er en væsentlig forskel.
Nu ved jeg godt, at Enhedslisten er helt vilde med konventioner, der beskytter dybt kriminelle mennesker; jeg er godt klar over, at hr. Per Clausen mener, at menneskerettighederne skal være til for at beskytte folk, der begår alvorlige forbrydelser, og ikke ganske almindelige mennesker.
Men der er altså en nævneværdig forskel på at fremsætte et forslag om at udtræde af noget, som man stemmer om i Folketingssalen, og at have den politiske holdning, at der skal arbejdes for, at der skal laves noget om.
Den holdning, at der skal arbejdes for, at der skal laves noget om, er ikke en ny holdning i Venstre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-12-20:
Tak, hr. formand.
Mit spørgsmål er sådan set bare foranlediget af, at jeg jo synes, det er utrolig prisværdigt, at Venstre tilsyneladende er til at flytte på med hensyn til at få kigget på de her konventioner, som selvfølgelig er til ugunst for Danmark og for rigets sikkerhed, når Politiets Efterretningstjeneste vurderer, at der er personer på listen, som er til fare for landets sikkerhed.
Man kan så se, at samme parti, Venstre, jo tidligere, i øvrigt for ganske få dage siden, valgte i hvert fald at stemme blankt her i Folketinget, fordi man skulle lave ændrede afgifter på brugte batterier.
Det er måske en lidt anden diskussion, men når man vælger at stemme blankt i forbindelse med brugte batterier og synes, at det er utrolig vigtigt, hvorfor synes man så ikke også, det er vigtigt, at der er folk på den her liste, som er til skade og fare for rigets sikkerhed?
Siger man også fra Venstres side, at man kunne overveje i det mindste at stemme blankt?
Jeg synes, det ville klæde Venstre.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Men det ændrer nu ikke ved det grundlæggende synspunkt, som vi har i Venstre, nemlig at vi ikke føler, at vi kan tage de 1.700 personer, som er velintegrerede og lever op til alle kravene, som gidsel i den her sag.
Og derfor stemmer vi ja til lovforslaget, men det gør vi i forbindelse med de kraftigste bemærkninger, jeg tror der er skrevet i meget lang tid i et betænkningsbidrag, og med en lang politisk debat, hvor vi gør rede for vores holdninger her i salen.
Men det ændrer ikke ved, at der er en lille gruppe, som er hårdkogte kriminelle og har begået meget alvorlige ting, som får statsborgerskab.
De skal ikke have lov til at ødelægge det for det store flertal, som har levet op til alle de regler, vi har.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-12-20:
Jeg synes jo egentlig, at når man nu vælger at bibeholde listen med de her navne på, så er det reelt at tage alle de her ansøgere som gidsler.
Og nogle ville måske også med rette kunne sige: Jamen hvem er det nu på den her liste, som er så frygtelig farlig?
Altså, jeg synes jo, det er fair nok, at man selvfølgelig sikrer, at de her 1.700 mennesker, som har et godt og rimeligt grundlag for at opnå dansk indfødsret, også får den, men det nytter jo ikke noget, at man så siger, at det er for at skåne dem, at de bliver taget som gidsler.
For det bliver de jo sådan set også ved at blive mistænkeliggjort, fordi man ved, at der er nogle personer på listen, som er dømt for at have begået meget grov kriminalitet, og nogle, som vurderes at være til skade for rigets sikkerhed.
Så har hr. Karsten Lauritzen selvfølgelig ret i, at det ikke har en pind med brugte batterier at gøre, men det er jo sådan set også bare for at sætte tingene lidt på spidsen, i og med at man i Venstre synes, det i forhold til batteriafgifter er så principielt, at man gerne vil stemme blankt.
Men når det drejer sig om mennesker, som bliver tildelt dansk statsborgerskab, så synes man ikke, det er så principielt vigtigt, at man i det mindste vil overveje at stemme blankt.
Og der synes jeg måske, at Venstre skulle overveje en ekstra gang, om man dog ikke i det mindste vil stemme blankt for at vise sin antipati.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Som jeg sagde til hr. Hans Kristian Skibby, skal man passe på med at blande æbler og pærer sammen.
Og statsborgerskab og batterier, tror jeg, er to ting, der slet ikke har noget med hinanden at gøre.
Jeg forstår godt de bemærkninger, der kommer fra Dansk Folkepartis side, og jeg håber da, at et flertal i udvalget vil muliggøre, at det kan gøres anderledes, når vi skal behandle det næste lovforslag i foråret.
Det håber jeg da inderligt.
Men det afhænger jo af, hvad justitsministeren og hvad et flertal i Folketingets indfødsretsudvalg gør.
Vi har i Venstre gjort alt, hvad vi kunne for at få taget den pågældende person af lovforslaget og udskudt beslutningen om personens statsborgerskab, som man gør i Norge.
Det har et flertal ikke ønsket; det har Justitsministeriet og justitsministeren ikke ønsket at bidrage til.
Og så vælger vi at sige: Skal man tage det store flertal, som intet forkert har gjort, som gidsel i den her sag?
Det ønsker vi så ikke.
Søren Pind (V), 2011-12-20:
Justitsministeren kan sagtens være hånlig, men han kan jo bare gå på talerstolen, og så kan vi få en debat.
Sagen er sådan set den, at jeg godt vil bede Venstres ordfører om at bekræfte, at det mandat, der blev givet mig i forbindelse med spørgsmålet om statsløsekonventionen, var, at det skulle undersøges, hvad man kunne gøre i den her sammenhæng, hvad de gør i andre lande, og derefter skulle der drages nogle konklusioner.
Kan Venstres ordfører eventuelt bekræfte, at den nuværende socialminister den 23. juni udtalte, at man først og fremmest skal undersøge, hvad man gør i andre lande, og at vi må arbejde for at få konventionen ændret, hvis man ikke har mulighed for at udelukke folk, som er til fare for statens sikkerhed?
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Jeg kan også bekræfte, at fru Karen Hækkerup, som nu er social- og integrationsminister, sagde, at hendes indstilling var den, at når PET anbefaler, at der er nogle, som ikke skal have statsborgerskab, fordi de er til fare for rigets sikkerhed, skal den anbefaling følges; er det i strid med konventionen, må konventionen laves om.
Det er et citat med det samme indhold, og derfor kan jeg fuldstændig bekræfte det, som hr. Søren Pind siger.
Derfor er det også mærkværdigt og underligt, at nu, hvor den daværende opposition sidder i regering med bl.a. fru Karen Hækkerup og med hr. Morten Bødskov som justitsminister, har man en anden holdning til tingene.
En ting er at skifte holdning, men det, der er mest skræmmende, er jo, at man er fuldstændig holdningsløs.
Vi kan ikke få justitsministeren til at forholde sig til, om han synes, at det er problematisk, at hårdkogte kriminelle belønnes med et statsborgerskab på grund af en konvention.
Det er jo fair nok, at man ikke vil lave konventionen om, men man må da i det mindste have en holdning til, om det er o.k., men vi kan ikke få nogen som helst holdning ud af justitsministeren.
Det er meget beklageligt.
Men jeg kan bekræfte det mandat, som hr. Søren Pind fortæller at han har fået af et bredt flertal i Folketinget.
Søren Pind (V), 2011-12-20:
Jeg skal først og fremmest beklage.
Det var den radikale uddannelsesminister, der mumlede noget, mens jeg gik forbi, og ikke justitsministeren, og det er måske meget sigende for situationen i regeringen, men jeg skal i hvert fald beklage over for justitsministeren.
Derudover vil jeg gerne, når nu situationen ligger klar og undersøgelsen er fuldbyrdet, og når vi ved, hvad de andre lande gør og også ved, at regeringen intet vil foretage sig i den her sammenhæng, bede Venstres ordfører om at bekræfte, at det, der nu sker, er, at teknikaliteter og mindre ting gør, at folk ikke kan få statsborgerskab, hvorimod regeringen sådan set vælger at understøtte grov kriminalitet og synes, at det er helt fint, at de kriminelle får dansk statsborgerskab.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Det er fuldstændig korrekt.
Det kan jeg bekræfte.
Jeg vil samtidig også beklage det.
Og det er mærkværdigt, at man ikke ønsker at følge den præcedens, der har været i Folketingets Indfødsretsudvalg, for, at vi med brede flertal følger de anbefalinger, som Politiets Efterretningstjeneste kommer med, når de advarer imod, at en person kan være til fare for rigets sikkerhed, nemlig ved at man piller personen af lovforslaget.
Det er meget mærkeligt, og det undrer vi os i Venstre over, særlig når vi i Norge og en række andre lande kan se nogle muligheder, hvor de ikke engang bryder konventionen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-12-20:
Hvis nu ordføreren havde gjort sig den ulejlighed at lytte til min ordførertale under førstebehandlingen, var han jo blevet klar over, at Socialdemokratiet overhovedet ikke har skiftet holdning i det her spørgsmål.
Det sagde jeg dengang, og det kan jeg jo sige en gang til, så behøver vi ikke at sige det mere.
Socialdemokratiet har ikke skiftet holdning.
Men det, som det tyder på her, er jo, at Venstre har skiftet holdning.
Man mente en ting, da man sad i regering – man nedsatte endda en undersøgelseskommission – og nu kan jeg så høre ordføreren stå her og sige, at nu har man skiftet holdning.
Nu ønsker man at udtræde af konventionen.
Det er jo det, som jeg hører herfra.
Karsten Lauritzen (V), 2011-12-20:
Selv om der er en aldersforskel mellem hr. Lennart Damsbo-Andersen og mig, så er hr. Lennart Damsbo-Andersen ikke så gammel, at han burde have et høreproblem.
Jeg har ikke sagt – jeg er blevet klandret for det, men har ikke sagt det – at Venstre ønsker at udtræde af konventionen.
Vi siger, at man ønsker at lave konventionen om, der er jo en væsentlig forskel på de to ting, og vi kunne bare godt tænke os, at Socialdemokratiet også ville arbejde for at lave konventionen om.
Hr. Lennart Damsbo-Andersen må jo forholde sig til det, som den nuværende social- og integrationsminister sagde i foråret som retsordfører, nemlig – og jeg citerer igen – »Min indstilling er den, at når PET anbefaler, at der er nogen, som ikke skal have statsborgerskab, fordi de er til fare for rigets sikkerhed, skal den anbefaling følges.
Er det i strid med konventionen, må konventionen laves om.«
Så er det så, at Socialdemokratiet og hr. Lennart Damsbo-Andersen pludselig har en anden holdning.
Det er da det mærkværdige i denne sag, og det kræver ikke dårlig hørelse for at forstå eller høre.