runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2013-04-10:
Jeg synes, at man vel kan sige, at det behov for tolkebistand, der er forbundet med en operation, ikke nødvendigvis kan overføres fra en operation til en anden, og at vi jo – som vi også skal snakke om om lidt – skal lære af de operationer, vi deltager i, og drage de fornødne erfaringer og inddrage dem i fremtidige operationer.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-10:
Jeg er glad for, at ministeren bekræfter, at vi har at gøre med et moralsk ansvar, altså at Danmark har et ansvar for ikke at lade nogen af de afghanere, der har hjulpet de danske styrker i Afghanistan, i stikken.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-10:
Altså, jeg må ærlig talt sige, at jeg synes, det er ret skuffende, at ministeren ikke svarer klart på de her egentlig meget konkrete spørgsmål.
Jeg troede, vi havde en fælles holdning om, at det var afgørende at komme til bunds i den her sag.
Skal jeg så, når ministeren ikke vil svare på, om der var en ordentlig sikkerhed i de aftaler, man havde lavet med briterne og amerikanerne, forstå det sådan, at det er, fordi han mener, at det er helt i orden, som det var?
Skal man så, når ministeren ikke vil sige, om han vil evaluere på, om der har været en ordentlig kommunikation i forsvaret, forstå det sådan, at ministeren mener, at alt har været fint?
Altså, det, som jeg synes er problematisk, er, at hvis vi ikke får kigget på de her ting, så kommer vi jo ikke til bunds i den her sag.
Hvis ikke ministeren vil indlede evalueringer, der går på, om det er foregået korrekt, når man har sat andre lande og private firmaer til at ansætte, når man har indgået aftaler med dem, og hvordan det ellers er foregået med hensyn til at holde styr på de beslutninger, der er blevet truffet i forsvaret,
jamen så kommer vi ikke til bunds i den her sag, som jo grundlæggende handler om liv og død for de mennesker, der har hjulpet det danske forsvar i Afghanistan.
Nick Hækkerup (S), 2013-04-10:
Det er jo lidt det samme som det, hr. Frank Aaen sagde før, nemlig det her med at kigge på forudsætningerne.
Det er jo et naturligt element i en evaluering at kigge på, hvad det var for nogle forudsætninger og præmisser, der blev gået ud fra.
Jeg synes, at man skal holde fast i det fundamentale, nemlig at vi har sagt, at vi ikke vil svigte de tolke, som de danske styrker har benyttet sig af i Afghanistan, at vi kommer til at følge op på, hvordan situationen er, at vi har en intensiveret dialog med briterne om deres position.
Jeg forestiller mig da i øvrigt, at det her er noget, som Folketingets partier i fællig kommer til at tage stilling til.
Frank Aaen (EL), 2013-04-10:
Det her drejer sig jo altså om, at Danmark er i krig, og at vi får nogen ansat, lejer nogle personer, som kommer i ekstrem fare, fordi de ikke bare er en del af krigen, men faktisk måske også skal leve i det pågældende land bagefter.
Og det danske forsvar har jo klart erkendt tilbage i 2007, at dem, der arbejder for Danmark, kommer i en særlig farlig situation.
Det, jeg så spørger om, og som jeg synes skal være udgangspunktet for en evaluering, er, om man så slet ikke gjorde noget i den anledning.
Outsourcede man det bare og sagde, at det var briternes eller det amerikanske firmas problem, eller gjorde man sig overvejelser i forsvaret om, hvordan man skulle sikre de tolkes sikkerhed, også den dag, de ikke længere arbejdede for det danske militær?
Gjorde man sig sådanne overvejelser?
I så fald må vi jo høre om det, for så er det jo udgangspunktet for evalueringen af, hvordan det så gik.
Nick Hækkerup (S), 2013-04-10:
Det er rigtigt, at man kan kigge på forudsætningerne, når man skal bevæge sig ind i en evalueringsproces, men der er jo også mange andre værktøjer at betjene sig af.
Eksempelvis kan man kigge på, hvordan andre har gjort det.
Altså, jeg kan ikke lade være med at tænke på, at det da er paradoksalt, at man nogle steder i den offentlige sektor har så stort et sygefravær, som man har, mens man andre steder har et meget lavere sygefravær.
Der synes jeg da også der er brug for at sammenligne, og det kan også meget vel være det, som skal indgå i en evaluering som denne, nemlig hvad det er, andre har gjort.
Jeg synes, at det vigtigste er, at vi lærer af de erfaringer, som vi har gjort, og at vi bliver bedre til at håndtere de situationer, som vi måtte blive sat i fremadrettet.
Det er ikke det samme, som at alt det, man tager med sig, kan bruges umiddelbart, for der kan være andre forudsætninger.
Det kan jo være en helt anden type mission, der er tale om fremadrettet i det her tilfælde med tolkene osv.
Men det at lave erfaringsopsamling giver et rigtig, rigtig godt fundament for at blive bedre til at løse de opgaver, som skal løses.
Frank Aaen (EL), 2013-04-10:
Hvis man vil lave en evaluering af et forløb, bliver man nødt til at kigge på, hvad der var grundlaget, forudsætningen, for forløbet, og der tyder alt jo på, at forudsætningen for det forløb, der skulle være, var, at man enten direkte ved selv at ansætte tolke, eller når man lavede aftaler med andre lande eller private firmaer, fik klare regler for, hvordan de tolkes sikkerhed skulle varetages.
Kan ministeren oplyse Folketinget om, hvilke forholdsregler man tog, før man lavede aftale med briterne, før man lavede aftale med det amerikanske private selskab om, hvordan sikkerheden for tolkene skulle varetages, både når de var på operation, og når de ikke længere var ansat?
Nick Hækkerup (S), 2013-04-10:
Det, der var problemet med spørgsmålet, var, at man værdiladede svarene, og derfor kan spørgsmålet ikke besvares i den form, som det er stillet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-10:
Så vil jeg prøve at spørge på en anden måde, så vi forhåbentlig kan få et svar fra ministeren, der tager højde for den meget alvorlige situation, som det jo er, når det handler om liv og død for de her tolke, der har hjulpet de danske styrker.
Altså helt konkret
: Mener ministeren, at det er relevant at se på, om tolkene har været hjulpet i tilstrækkelig grad?
Mener ministeren, at outsourcingen i forhold til ansættelsen af tolkene har været i orden med hensyn til at sørge for tolkenes sikkerhed?
Og mener ministeren, at beslutningen om eksempelvis ikke at ansætte lokale tolke er blevet fulgt i tilstrækkelig grad?
Er det dele, der bør indgå i en evaluering, eller mener ministeren, at det overhovedet ikke er relevant at se på?
Jeg tænker, at ministeren må have en holdning til de her spørgsmål, som jo er noget, vi har beskæftiget os meget med.
Derfor forventer jeg selvfølgelig også, at ministeren kan svare på det, når det er så afgørende en sag, som vi jo begge to ved det er.
Nick Hækkerup (S), 2013-04-10:
Jeg troede lige, at vi befandt os i den lykkelige situation, at spørgeren havde ét spørgsmål, men så blev der alligevel lige lagt et par ekstra på i sidste ende.
Det centrale i spørgsmålet i den her sammenhæng er jo, hvad indholdet er af den her evaluering, og da jeg ikke har lagt mig fast på, hvad det er for et indhold, der skal være, eller hvad det er for nogle temaer, der skal indgå i evalueringen, så kan jeg jo af gode grunde ikke svare på spørgsmålet, men det er jo noget, som også skal drøftes med forsvarschefen.
Altså, når kommuner laver læring på tværs; når man lærer af, hvordan de er gode til at passe børnene i en anden kommune, hvordan de er gode til at lave skoleundervisning; hvordan man er god til at evaluere de processer, som man selv har, ved at snakke med andre om det, så er det en af de bedste måder at udvikle den offentlige sektor på. Det synes jeg også er noget, som vi skal gøre i det danske forsvar, og som man jo i øvrigt også gør i vid udstrækning.
Det er jo bl.a. derfor, at den indsats, som der gøres for veteranerne, har udviklet sig så meget, som den har, over de seneste år.
Det er jo, fordi man hele tiden lærer af de erfaringer, som har været gjort med den danske krigsdeltagelse.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-10:
Jeg synes, det er positivt, at ministeren vil lave en evaluering, og man kan jo sige, at når man kigger på sagens forløb, kan man se, at der også er god grund til – oven på den megen misinformation – at lave en evaluering.
Men jeg kunne nu godt tænke mig at høre, hvad indholdet skal være, og jeg håber, at ministeren vil kunne nikke genkendende til nogle ting, som jeg synes bør komme med.
Helt konkret vil jeg gerne spørge ministeren, om han mener, at det bør evalueres, om tolkene og andre lokalt ansatte, som har hjulpet de danske styrker, har fået tilstrækkelig beskyttelse.
Lad os bare starte med det, så kan ministeren svare meget klart.
Og forhåbentlig kan ministeren også lige evaluere, om de her kontrakter og aftaler med briterne og amerikanerne, hvilket ministeren ikke svarede på ved sidste spørgsmål, i tilstrækkelig grad har sikret tolkenes beskyttelse.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-10:
Det blev så heller ikke ret meget mere konkret, men jeg vil så godt spørge ministeren om noget, der bør kunne gives et klart svar på: Er sociaministeren og integrationsministeren, som jo er en og samme person, tilfreds med kommunernes indsats på bandeområdet?
Der er jo lige i dag en artikel i Jyllands-Posten, der viser, at det kun er 1 pct. af dem, man har målt, i den store målgruppe – og der er nok endnu flere – der er kommet ud af bandekriminaliteten.
Er ministeren tilfreds med det, som kommunerne gør på det her område?
Karen Hækkerup (S), 2013-04-10:
Der er jo flere sager, hvor Københavns Kommune har markeret sig fra den ikke særlig heldige side, når det drejer sig om handicapområdet, i den senere tid.
Der er også situationen om Møllen, situationen om, om Københavns Kommune har haft nogle borgere placeret på nogle bosteder uden at være opmærksom på, at de steder ikke var godkendt, at man ikke havde ført det tilsyn, der skulle have været ført.
Og der er ikke andet at gøre end at sige: Det er simpelt hen ikke godt nok.
Jeg har rettet den kritik til Københavns Kommune.
Jeg har også rettet den offentligt og har ikke noget imod at gøre det.
Når vi taler om sagsbehandlingstider og det, der foregår på handicapområdet, har jeg dog noteret mig, at Københavns Kommune har anerkendt, at den har problem, og at den vil rette op, og det anerkender jeg.
Vi følger med fra ministeriets side i, hvordan det går.
Jeg vil gerne sige, at jeg tager det meget alvorligt, at der har været de svigt i Københavns Kommune, svigt, som jeg på ingen måde synes er acceptable, og som har betydet, at mennesker, som er handicappede, har været udsat for magtanvendelse, uden at det har været håndteret – det drejer sig eksempelvis om dem, som har boet på Møllen.
Og nu er der det med, at man har lavet et system, hvor medarbejderne i den grad lider under, at man heller ikke har inddraget dem i den dialogproces, der har været om, hvordan der skulle rettes op.
Så der er arbejde forude for Københavns Kommune, og jeg kan love spørgeren, at jeg følger med.
Hans Andersen (V), 2013-04-10:
Så fik vi da et konkret svar fra ministeren: 10 uger er simpelt hen for lang tid.
Ministeren noterer også, at nu vil Københavns Kommune rette op, de har lagt sig fladt ned, og ministeren har nu gentagne gange sagt, at hun følger med.
Så vil jeg bare afslutningsvis spørge, om ministeren så har tillid til, at Københavns Kommune kan håndtere det her handicapområde –
jeg sætter spørgsmålstegn ved det.
Historien gentager sig og gentager sig, ingen tager et politisk ansvar.
Det er jo derfor, at ministeren i sidste ende må påtage sig det ansvar at få rettet op på det her.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-10:
Det siger sig selv, at en kommune skal sørge for at tilrettelægge sine sagsoplysninger og sin sagsbehandling, så det bliver mest smidigt og hensigtsmæssigt i forhold til den enkelte borger og familie, og det mener jeg ikke er sket, men det mener jeg bør kunne ske med de regler, vi har, for området.
Reglerne betyder, at merudgiftsydelsen udmåles efter en konkret vurdering af de sandsynliggjorte merudgifter for den enkelte familie med et barn med handicap.
At merudgifterne skal være sandsynliggjorte, betyder, at kommunen ikke kan kræve dokumentation for udgifterne.
Når en kommune skal fastsætte en ydelse, skal den lave et overslag over omfanget af de behov, som barnet efter al sandsynlighed vil få i det kommende år, og hvad det medfører af merudgifter.
Udgifter, som forældrene kan dokumentere, skal selvfølgelig indgå i den hjælp, der udmåles.
Den enkelte familie bør ved opfølgning kunne sandsynliggøre eller eventuelt dokumentere de væsentligste udgifter, som de har haft, siden ydelsen blev fastsat.
Det vil gøre det nemmere at få fastsat en rimelig merudgiftsydelse.
På baggrund heraf finder jeg ikke grundlag for at gå ind i den konkrete sag, som kommunen jo efter det oplyste selv vil søge at løse ved at indkalde til et møde for at drøfte kritikken.
Jeg vil sige, at våben og ungdomsklubber ikke hænger sammen.
Våben hænger i det hele taget ikke særlig godt sammen med ret meget.
Det skaber utrolig stor usikkerhed, og det skaber også utrolig stor bekymring, at der er børn og unge, der omgås våben, for det er altså farlige ting, og de kan komme til at gøre ting, som ud over at ødelægge andre menneskers liv også vil ødelægge deres eget.
Så med hensyn til at børn og unge er i kontakt med våben, vil jeg sige: Om det er knive eller pistoler eller andre våben, og om de har i sinde at bruge dem eller bliver presset ud i en situation, hvor de pludselig gør det, selv om de ikke havde planlagt det, er sådan set et fedt.
Våben og unge mennesker hører ikke sammen.
Men jeg bliver også nødt til at sige en gang til, at det er ulovligt at gå rundt med våben i Danmark.
Det er jo en overtrædelse af straffeloven, og overtrædelser af straffeloven håndteres af Justitsministeriet og politiet, ikke af mig.
Jeg har ansvaret for den sociale indsats, og jeg vil utrolig gerne tage ansvar for, at man på alle måder styrker den sociale og forebyggende indsats, vi kan gøre for unge mennesker, som er i risiko for at havne i kriminalitet.
Jeg takker sådan set for Venstres fremstrakte hånd og vil da gerne kvittere for det og sige, at jeg håber på, at vi f.eks. i forbindelse med satspuljeaftalen kan lave noget, som også handler om at styrke den sociale indsats over for kriminalitetstruede børn og unge, for det er en indsats, der har behov for at blive løftet.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-10:
Jamen det kunne være, havde jeg nær sagt, at ministeren skulle gå hånd i hånd med nogle flere, nemlig med nogle partier i Folketinget, og Venstre stiller gerne op, ja, ikke ligefrem til at gå hånd i hånd med ministeren, men politisk vil vi i hvert fald meget gerne være med til at gøre nogle ting, så vi kan få strammet op på det her område.
Jeg vil da gerne spørge ministeren, hvad ministeren mener om, at der i sidste uge blev fundet våben i en ungdomsklub i København, og hvad ministeren har tænkt sig at gøre i sådan en situation.
For det er jo faktisk det, jeg prøver at nå frem til.
Det kan godt være, at ministeren er utilfreds med de ting, jeg drager frem her, og så prøver at tilbagevise dem ved at sige, at der ikke er noget problem osv., og at det kun er noget, jeg kommer med, men sådan er det jo ikke.
Der er jo nogle reelle problemer ude i virkeligheden, som man ikke bare kan feje til side her.
Hvad mener ministeren om, at der er fundet våben i en ungdomsklub i København?
Karen Hækkerup (S), 2013-04-10:
Jeg synes, det bliver mere og mere usagligt.
For det første vil jeg gerne sige, at det ikke kun er et integrationsproblem, at vi har bandekonflikt.
Vi har mennesker i de her bander med meget forskellig baggrund, og de er bestemt ikke alle sammen nogle af dem, som ville være omfattet af noget som helst, der handler om integration.
Det er til gengæld en ting, de har tilfælles, og derfor giver det rigtig god mening, at den sociale og forebyggende indsats er koordineret i et ministerium, som i dag hedder Social- og Integrationsministeriet.
For vi ved, at mange af dem, som har en anden etnisk baggrund, også har nogle sociale udfordringer, og derfor giver det rigtige god mening.
At hr. Eyvind Vesselbo synes, det er pinligt, at jeg henviser til, at det er justitsministeren, som har ansvaret for exitprogrammerne og bandekriminaliteten i regi af Kriminalforsorgen, kan jeg ikke rigtig sige andet til, end at sådan er det jo.
Og når jeg bliver spurgt til, hvordan jeg synes det går på andre ministres områder, kan jeg jo ikke andet end blive nødt til sige, at det ikke ligger hos mig.
Men det betyder ikke, at jeg ikke tager ansvar for det.
Det betyder faktisk heller ikke, at vi ikke samarbejder.
Jeg håber, hr. Eyvind Vesselbo lagde mærke til, at jeg fortalte, at vi havde holdt et fællesmøde, justitsministeren og jeg, sammen med de her borgmestre, fordi vi jo godt ved, at den sociale og den politimæssige indsats går hånd i hånd i den her sag.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-10:
Nu kan man jo altid skyde tilbage og lade, som om det her med bandekriminalitet ikke er noget problem, og at det bare er et spørgsmål om, at jeg står og finder nogle tal på finansloven.
Nu er det sådan, at der er en klar dokumentation i finansloven, så hvem af os, der taler rigtigt, kan jo klart bevises.
Det er én ting.
Den anden ting er, at det der med at fralægge sig ethvert ansvar ved bare at sige, at der ikke er noget i den her sag, gjorde ministeren også under et tidligere spørgsmål.
Hun sagde: Det der område ligger under justitsministeren, så det er ikke mig.
Ja, det er pinligt at høre på, fordi det er ministerens opgave som social- og integrationsminister at tage fat i det her, og derfor kan man ikke undskylde sig med, at noget ligger i Justitsministeriet.
Men det viser jo måske, at det var en fejl at nedlægge Integrationsministeriet, for her kan man nu stå – som man bl.a. sagde til mig, da jeg spurgte – og sige: Det er ikke mit ansvar, det er et andet ministerium.
Her er katastrofen, for så er der ikke nogen, der tager ansvar for noget som helst.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-10:
Men jeg kan sige, at vi har en historik udi det her, for det er ikke første gang, at hr. Eyvind Vesselbo har kigget på forskellige konti og ment at have fundet millioner og milliarder.
Erfaringen siger mig bare, at det sjældent er sådan, at hr. Eyvind Vesselbos opfattelse af, hvor mange penge der er til rådighed, matcher, hvor mange penge der rent faktisk er til rådighed.
Jeg vil da opfordre hr. Eyvind Vesselbo til at sende det over.
Så kigger vi kontiene igennem.
Men altså, min erfaring siger mig, at det kommer der ganske ofte ikke meget ud af.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-10:
Tak for svaret.
Det er jo rigtigt, at der faktisk er mange muligheder i Social- og Integrationsministeriet for at gøre noget ved den tidlige indsats, ligesom vi talte om i det tidligere spørgsmål omkring bandekriminaliteten, når den er ved at komme i gang.
Men problemet er, at det jo ikke er nok at sætte penge af på nogle konti og så sige, at nu har vi sat nogle penge af, så går det nok.
Problemet er jo, at mange af de penge, der er sat af på de konti, der kunne bruges til at gøre en social indsats, ikke bliver brugt.
De står og samler støv.
Jeg har været inde at kigge på en lang række af de konti på Social- og Integrationsministeriets budget, som kunne bruges til det her, og der står 260 mio. kr., som er overført fra det ene år til det andet, som ikke er blevet brugt.
Det kan godt være, at ministeren smiler, men det er da en alvorlig sag, at man sætter penge af, der ikke bliver brugt.
Værre er, at på mange af kontiene er der ikke nogle penge i de kommende år, så hvordan har ministeren tænkt sig at prioritere det her område, når der ikke er sat penge af det kommende år, og hvorfor bruger ministeren ikke de penge, der er sat af?
Karen Hækkerup (S), 2013-04-10:
Den sociale indsats i forhold til familier og daginstitutioner og skoler, hvor der skal være særlig fokus på områder og miljøer, hvor bandekriminaliteten er mest udbredt, skal naturligvis opprioriteres.
Jeg vil gerne sige, som jeg også var inde på lige før, at vi har lavet et lovforslag, L 160, hvor vi lige præcis sætter penge af til at fortsætte nogle af de initiativer, som jeg også nævnte.
Det drejer sig bl.a. om at forlænge Ankestyrelsens kontrol med kommunernes konkrete sagsbehandling i forhold til unge kriminelle.
Det betyder helt præcist, at de tager 300 sager og følger op på, hvordan kommunerne har reageret, når politiet har fortalt, at de har haft fat i de unge mennesker.
Det betyder også, at vi giver penge til at forlænge VISO's eksisterende rådgivningsfunktion, så kommunerne stadig og fortsat kan få gratis rådgivning til, hvordan de skal forebygge kriminalitet blandt børn og unge. Derfor kan man sige, at mange af de ting, der ligger i det her, jo viser, at der er behov for at fortsætte en tidlig indsats, en indsats, som skal bekæmpe ungdomskriminalitet.
Jeg har også, som jeg sagde tidligere, haft et møde med de forskellige borgmestre, og det er også en dialog, jeg agter at fortsætte, for vi skal naturligvis have styr på, hvordan rekrutteringen er til de her bander.
Det drejer sig bl.a. om at inddrage hele familien, når vi kan se, at der er nogle unge mennesker, der er på vej ud i noget skidt.
Vi har generelt lavet mange forskellige politiske aftaler og planer.
En af dem, som vi har lavet, er overgrebspakken, hvor vi bl.a. drøfter, hvad vi egentlig gør med børn, som har et bekymrende skolefravær.
Og når vi har besluttet, at det er vigtigt at få handlet på, er det, fordi vi kan se, at unge mennesker, som havner i bandemiljøet eller f.eks. havner i anden kriminalitet, tit er unge mennesker, som har en dårlig forældreopbakning.
De har et misbrug af en eller anden karakter, og de har ringe skoledeltagelse.
Derfor kan vi sige, at vi kender nogle af risikofaktorerne, og derfor ved vi også, hvad det er, vi skal være opmærksomme på.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-04-10:
Har ministeren til hensigt at opprioritere den tidlige sociale indsats i familier, daginstitutioner og skoler med særlig fokus på de områder og miljøer, hvor bandekriminaliteten er mest udbredt, for at forebygge rekrutteringen til banderne?
Karen Hækkerup (S), 2013-04-10:
Exitstrategien ligger jo i regi af Justitsministeriet, men jeg vil gerne sige, at det for mig er rigtig vigtigt, at vi hjælper med alt det, vi overhovedet kan, for at få det her til at lykkes.
Kommunerne står – nogle af dem – i en meget, meget vanskelig situation, hvor de har nogle problemer, som er massive for dem, og hvor de i den grad har brug for hjælp til at få håndteret de udfordringer.
Det drejer sig om, at man skal have politiet til at få fat på dem, som styrer banderne, slå ned på bagmændene, gå efter dem med alt det, som man godt kender, når justitsministeren tager ordet i den her sag, gå efter pengepungen, stresse banderne og sætte ind med massive politimæssige indsatser hele tiden.
Den del af det, der ligger hos mig, handler om den forebyggende indsats.
Der må man sige helt generelt, at vi bliver nødt til at arbejde endnu bedre sammen og gøre endnu mere.
Kommunerne har i dag allerede en forpligtelse til, når politiet tager fat i en ung, at lave en handleplan for, hvad der skal ske.
Og der synes jeg godt at man kan tage en dialog med kommunerne om, hvad der ligger i de handleplaner.
Bliver de udført godt nok?
Kan vi stramme op på det her område?
Der har jeg løbende en dialog med KL og kommunerne om, hvordan man kan gøre det, for der er ikke nogen tvivl om, at vi skal blive langt bedre til at lave en målrettet og koordineret indsats, hvor man inddrager de sociale myndigheder, SSP, politiet og kommunerne, for vi skal det her til livs.
Hans Andersen (V), 2013-04-10:
Tak for svaret.
Ministeren redegjorde for, hvordan man arbejder med merudgiftsydelsen generelt.
Men vi må bare konstatere, at sådan fungerer det ikke i Københavns Kommune, og selv om man i Københavns Kommune i dag går ud og siger, at nu skal man i dialog, har socialborgmester Mikkel Warming været ude at sige, at der er en række krav, jævnfør lovgivningen, der er årsag til, at han ikke som socialborgmester kan levere en ordentlig service.
Og så vil jeg bare spørge ministeren direkte: Har socialborgmesteren ret, eller giver det her anledning til, at ministeren vil ændre lovgivningen?