runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2014-11-21:
Forslaget her pålægger regeringen at opløse Grimhøjmoskeen i Aarhus og den bagvedliggende forening ved dom.
Og jeg skal starte med at meddele, at vi Socialdemokrater ikke kan støtte forslaget.
Vi deler sådan set forslagsstillernes bekymring over de unge, der bliver draget af ekstremistiske miljøer.
Det er på ingen måde foreneligt med de danske demokratiske værdier, og derfor skal vi gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at bekæmpe de holdninger, der ligger til grund for det samfunds- og menneskesyn, der eksisterer i de ekstremistiske bevægelser.
Vi deler også bekymringen over, at meget tyder på, at religiøse trossamfund i såvel Aarhus som andre steder i landet er blevet anvendt som rekrutteringsbaser i forhold til deltagelse i hellig krig i eksempelvis Syrien og Irak.
End ikke den største bulldozer i verden kan ændre de forstokkede og udemokratiske holdninger.
Jeg medgiver forslagsstillerne, at det ville være rart, hvis der fandtes en sådan snuptagsløsning, men det gør der desværre ikke.
Vil vi de ekstremistiske holdninger til livs, kræver det hårdt arbejde.
Derfor har regeringen fra dag et haft fokus på bekæmpelse af ekstremistiske miljøer og radikalisering.
Senest har vi haft vores redskabskasse til eftersyn og på den baggrund tilført den nye værktøjer.
Vi ved, at forebyggelse er et af de mest effektfulde virkemidler.
Hvis vi allerede tidligt får fat i de unge, der er på vej ind i de dårlige bekendtskaber, er det lettere at få dem på rette spor.
Dem, der bliver opslugt af de udemokratiske miljøer, er der også redskaber til at håndtere.
Det er ikke let, men det er nødvendigt med det seje træk.
Må jeg i den forbindelse ikke bemærke, at der fra politiets side har været rigtig gode erfaringer med samarbejdet med miljøet omkring Grimhøjmoskeen.
De religiøse samfund skal og kan være med til at løse problemerne med de radikaliserede unge, og jeg kunne godt ønske mig, at de gik endnu længere i deres bestræbelser på at tage afstand fra det og afhjælpe problemerne.
I Aarhus har samarbejdet med Grimhøjmoskeen givet et godt udbytte.
Antallet af unge, der sætter kurs mod hellig krig, er bremset, og forhåbningen må derfor være, at vi får kopieret den århusianske indsats til også at omfatte andre dele af landet.
Desuden skal jeg ligesom tidligere talere pege på, at der også er store grundlovsstridigheder i forslaget, som er fremlagt her i Folketinget i dag.
Jeg vil gerne gentage, at vi Socialdemokrater ønsker at bekæmpe enhver form for ekstremistiske tendenser i vores samfund.
Vi tager afstand fra de islamister, der vil bekæmpe vores demokratiske værdier.
Men at tro, at problemet er løst ved at rive en moské ned, tror vi ikke på, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Christian Langballe (DF), 2014-11-21:
Jeg er med på, at man selvfølgelig også i den demokratiske debat skal gå argumentativt ind mod det her så meget, som man overhovedet kan.
Men det, jeg bare taler om, når det handler om det her niqabforbud eller maskeringsforbud, eller hvad man nu kalder det, er, at det simpelt hen drejer sig om, at man skal kunne se de mennesker i øjnene, som man står over for, at man ikke pakker sig ind, at man ikke så at sige afskærmer sig.
For det er det, som den her niqab bl.a. er med til, og jeg vil egentlig sige, at enhver form for maskering, hvor man skjuler sit ansigt, er en måde at sige på, at man ikke hører til.
Altså, det er jo interessant nok, at man nu i regeringen vil straffe folk, der tager til Syrien – det ved jeg så ikke hvordan Venstre forholder sig til – ved at inddrage deres pas.
Det vil vi sådan set også gerne, men når nu det viser sig, at årsagen til, at folk tager ned og kæmper i Syrien, er, at der er en rugekasse, som hedder Grimhøjmoskeen, og hvor de her mennesker er blevet hjernevasket, synes jeg da sandelig, at det ville være en udmærket idé at tvangsopløse det her foretagende – hellere i dag end i morgen.
Fatma Øktem (V), 2014-11-21:
Jeg er ikke enig med ordføreren i, at vi skal bekæmpe dem, der vil ufrihed, ved at begynde at begrænse friheden.
Nej, jeg synes netop, at vi skal bekæmpe dem med vores argumenter, om hvorfor frihed er det rigtige.
Frihed til forskellighed.
Jeg tror ikke på, at kvinderne ser det som en kamp for dem, hvis vi laver et forbud.
De kvinder, der vælger at tage niqab på, vil jeg hellere udfordre på deres holdninger og håbe på, at de vælger at tage den af, i stedet for gå hen og sige til dem, at det er forbudt, og at de ikke må bære den.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-21:
Tænk, hvis Folketinget havde den samme indgangsvinkel til social kontrol, til folk, der kom ind i et tvangsægteskab, at det måtte de selv finde ud af.
Det skulle Folketinget ikke hjælpe med, det måtte de selv finde ud af.
Tænk, hvis vi havde den indgangsvinkel til alle de områder.
Det ville jo være helt, helt forfærdeligt.
Det mener jeg i hvert fald.
Det gode ved at være politiker, ved at være folkevalgt, er, at der kan man nogle gange sætte sig igennem.
Det synes jeg altså at Venstre skulle gøre.
Og så det her argument med, at der er frihed.
Nu ved jeg godt, at Venstre er et liberalt parti, men man går vel ikke ind for ubegrænset frihed, for ubegrænset frihed betyder jo så også, at så er der nogle, der er stærke, der bruger den frihed til at undertrykke nogen, som er knap så stærke.
Og hvis man nogle gange vil hjælpe dem, som er knap så stærke, som ikke tør stå mod eller ikke kan stå imod, fordi det har alvorlige konsekvenser for dem, så er det jo, at politikerne skal træde til og så kæmpe for deres frihed, også selv om det nogle gange kan betyde, at man indskrænker friheden for nogle af de lidt mere stærke, fordi de bruger friheden til at undertrykke nogle andre og tage friheden fra dem, der bliver undertrykt.
Fatma Øktem (V), 2014-11-21:
Jeg ved ikke, om der lå et spørgsmål i det, men jeg skal da gerne svare, at om der er kommet nye undskyldninger?
Nej, det er ikke nye undskyldninger, som ordføreren sagde.
Nej, det er frihed.
Det er faktisk altafgørende.
Det er friheden til, at man selv må vælge, der her får os til at sige, at vi stemmer imod.
Det er retten til selv at bestemme.
Det kan ikke være rigtigt, at det er os på Christiansborg, der skal bestemme, hvordan kvinder går klædt.
Men jeg vil gerne understrege, at jeg gerne havde set, at ingen kvinder bærer burka, ingen kvinder bærer niqab, men det er ikke mig, der skal tage det af dem.
Det er dem selv.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-21:
Man kan jo næsten høre, at den nye juridiske vurdering fra Justitsministeriet kommer bag på ordførerne.
Det synes jeg er godt, for det er jo et udtryk for, at der rent faktisk sker noget nyt på det her område.
Nu har jeg ikke hevet det frem, men det kunne jo være fristende at gå ind og hive gamle citater frem fra Venstrefolk og fra Konservative og fra Socialdemokraterne, dengang hvor alle troede, at et sådant forbud ville være i strid med grundloven og den europæiske menneskerettighedskonvention, for der var meldingen fra rigtig mange politikere, at man egentlig rigtig gerne ville gennemføre det, fordi det symboliserer et bestemt kvindesyn og menneskesyn, som vi ikke synes skal være her i Danmark.
Nu er de juridiske forhindringer væk, og så skal man finde på nogle nye argumenter.
Jeg vil bare opfordre til, at man går tilbage til de gamle argumenter og holder fast i det synspunkt og så glæder sig over, at nu kan vi politikere faktisk gøre, hvad vi har lyst til, uden at der skal komme nogle jurister og sige til os, hvad vi skal.
Så grib da chancen!
Mette Frederiksen (S), 2014-11-21:
Nej, der ikke lavet en decideret juridisk vurdering af beslutningsforslaget.
Det, jeg sagde i min tale, var, at det er Justitsministeriets vurdering, at man godt ville kunne lave et generelt forbud inden for rammerne af grundloven og konventionen.
Men der er ikke lavet en decideret juridisk vurdering af formuleringerne her.
Den rigtige vej at gå er jo den, vi er godt på vej med i Danmark
Det er selvfølgelig at integrere de folk, der kommer hertil, og sørge for, at de piger og kvinder med minoritetsbaggrund af den ene eller den anden form, der vokser op i Danmark, får præcis de samme muligheder og benytter sig af de samme rettigheder, som andre piger og kvinder gør i vores samfund.
Det er vel ikke for meget at sige, at der har fundet en lille revolution sted.
Når man ser på, hvor mange piger med minoritetsbaggrund der klarer sig godt i vores uddannelsessystem, som efterfølgende opnår en meget, meget fin tilknytning til arbejdsmarkedet, og som i øvrigt frigør sig af nogle sociale normer, er vi jo på vej i den rigtige retning.
Jeg tror også, det er vigtigt at sige, at burkaen og niqabben er noget, der er ekstremt, og som heldigvis har at gøre med en meget lille andel af vores etniske minoriteter.
De fleste, der bor her i Danmark, vil jo slet ikke se sådan ud, heldigvis.
Christian Langballe (DF), 2014-11-21:
Jo, men altså, jeg mener nu nok, at der, hvor det er et problem, er det virkelig et stort problem, bl.a. i Gellerupparken.
Jeg vil så spørge: Hvis nu ikke det her forslag, som jeg mener er suverænt godt, er den rigtige vej at gå, hvad er så ifølge justitsministeren den rigtige vej at gå?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-21:
[Lydudfald]
... arbejdsgivere, der ønsker at ansætte kvinder, der ser ud på den måde.
Det er altså, undskyld mig, langt ude at se på andre mennesker på den måde.
Her er det jo så halvdelen af befolkningen.
Så det er en forhindring i forhold til integrationen, det er kvindeundertrykkende, det er udemokratisk i sin natur og sin udformning, men jeg vil nu fastholde, at et generelt forbud er et meget vidtrækkende skridt at tage i en problemstilling, der – selv om den givet har været voksende – heldigvis og trods alt er relativt lille i Danmark.
Christian Langballe (DF), 2014-11-21:
Jeg synes jo også, det er et enormt godt lovforslag ...
Mette Frederiksen (S), 2014-11-21:
[Lydudfald].
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-21:
Jeg beklager, at jeg nok alligevel vil gå væk fra politikken og vende lidt tilbage til juraen, men det er kun, fordi ministeren selv nævner den dom fra den europæiske menneskerettighedsdomstol, som forslagsstillerne også nævner i bemærkningerne.
Er der lavet en eller anden undersøgelse af, om det her så i virkeligheden ligger inden for grænsen af dommen?
Det synes jeg måske ikke fremgår så tydeligt.
Christian Langballe (DF), 2014-11-21:
Jeg vil godt nævne tre billeder, jeg så fra Kairos universitet fra henholdsvis 1970'erne, 1980'erne og 1990'erne, hvor kvinderne på det første billede ikke bar slør, men på det sidste billede bar slør alle sammen.
Og det, som jeg egentlig vil bruge det her til at argumentere ud fra, er, at islamismen som bevægelse har lavet en form for slør og niqab-påbud, som man bruger som symbol på, hvad den her bevægelse repræsenterer.
Og så er mit spørgsmål: Er det ikke rimeligt, at staten går ind og siger, at islamismen ikke skal tvinge piger eller kvinder til at bære slør eller niqab, i hvert fald niqab, eller burka?
Fatma Øktem (V), 2014-11-21:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til Dansk Folkeparti for at rejse denne debat om maskering og heldækkende beklædning i det offentlige rum.
Beslutningsforslaget pålægger regeringen at fremsætte et forbud mod maskering og heldækkende beklædning i det offentlige rum.
Ifølge beslutningsforslaget finder Dansk Folkeparti det afgørende for den sociale samhørighed, at maskering og heldækkende beklædning som f.eks. burka og niqab generelt forbydes i det offentlige rum.
Nu kan jeg forstå på ministeren, at det ikke er i strid med grundloven, men jeg kan så fortsætte, at selv om det er i overensstemmelse med grundloven, vil vi i Venstre ikke stemme for, fordi vi mener, at man selv må bestemme, hvordan man skal gå klædt.
Venstre ønsker ikke at lovgive om beklædning.
Jeg er glad for at bo i et land, hvor der ikke er nogen, der fortæller mig, hvad for noget tøj jeg skal have på.
I et demokrati og i en retsstat er den personlige frihed helt afgørende, herunder retten til selv at bestemme, hvordan man går klædt.
Jeg bryder mig ikke om burkaer, men i Venstre er vi af den klare opfattelse, at staten ikke skal bestemme, hvordan voksne mennesker skal gå klædt.
Blot fordi vi ikke kan lide et beklædningsstykke, er det ikke sådan, at vi skrider ind og vil forbyde det.
Det må være op til kvinderne selv at afgøre, om de vil bære burka, eller om de ikke vil.
Derfor er det vigtigt at sætte kvinderne i stand til selvstændigt at træffe de beslutninger.
For Venstre er det afgørende at italesætte over for kvinderne og deres omgivelser, at det hører til i et åbent samfund, i vores demokrati og i forhold til den måde, vi forvalter og praktiserer forsamlingsfriheden og ytringsfriheden på, at man kan se ansigtet, at man kan se mimikken bag ordene og den måde, sætningerne bliver formuleret på, og det spil, der er i ansigtet.
Det er meget værdifuldt, og derfor synes vi også, det er en vigtig debat at tage.
Og der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Venstre synes, at burka og niqab er noget, der repræsenterer et undertrykkende menneskesyn, et undertrykkende kvindesyn.
Det må der på ingen måde herske nogen tvivl om.
Jeg vil blot her til sidst opsummere, at Venstre ikke mener, det er Folketinget, der skal bestemme, hvordan man skal gå klædt, når man vælger at gå uden for sit hjems fire vægge.
Og jeg skal her til sidst hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de gør sig de samme tanker.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-21:
Socialdemokratiet er med på et forbud.
Dermed kan Socialdemokratiet jo stemme for Dansk Folkepartis beslutningsforslag, eller Dansk Folkeparti kan trække sit beslutningsforslag, og så kan regeringen få lov til at fremsætte sit eget lovforslag, og så stemmer vi bare for regeringens forslag.
Så mit spørgsmål er egentlig: Hvad er det, der er sket, siden Socialdemokratiet har ændret holdning så markant?
Den risiko er der jo i et demokrati, vil jeg bare sige.
Trine Bramsen (S), 2014-11-21:
Jo, men jeg skal da gerne gentage, hvad jeg også sagde flere gange i min tale, at vi Socialdemokrater ikke mener, at burkaer er forenelige med de danske værdier.
Vi mener, at mennesker skal mødes ansigt til ansigt – ikke med en tildækning mellem mennesker.
Men det her forbud løser bare ikke de grundlæggende problemer, der handler om et forstokket menneskesyn, som handler om holdninger, der går ud på, at mand og kvinde ikke er lige.
Så vi skal have fat om roden på de problemer, der ligger til grund for burkaerne.
Christian Langballe (DF), 2014-11-21:
Jo, jo, altså, vi er selvfølgelig med på, at det drejer sig om holdninger og alt mulig andet
Men for os at se drejer det sig også – og det gælder sådan set enhver maskering – om, at det er en måde, hvorpå man skjuler sin identitet.
Jeg mener, at i et åbent, demokratisk samfund skal man kunne se folks ansigt.
Hvad angår integration, mener jeg, at det er ganske afgørende, at folk ikke er pakket ind fra top til tå.
Så det er jo ikke kun et spørgsmål om holdninger, det er også et spørgsmål om, hvem man kan se, og hvem man har over for sig.
Den tildækning skaber altså problemer, og jeg mener bestemt, det skaber store integrationsproblemer.
Trine Bramsen (S), 2014-11-21:
Jeg skal gerne gentage, at vi Socialdemokrater finder burkaer helt uforenelige med de danske værdier og normer, men vi bilder os ikke ind, at blot fordi man fjerner burkaen som beklædningsgenstand, så kommer man også de forstokkede holdninger, der ligger til grund for burkaen,
til livs.
Og det er altså baggrunden for at afvise forslaget her i dag.
Jeg tror ikke helt, jeg hørte spørgsmålet, men diskussionen om, hvorvidt vi Socialdemokrater er til noget eller ej, må stå hen til senere her på fredagen.
Hvad vi i hvert fald ikke er til, er burkaer, men vi mener ikke, at et forslag bekæmper de forstokkede holdninger, som der ligger bag burkaen, og det er baggrunden for at afvise forslaget her i Folketingssalen i dag.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-21:
Det er jo her, hvor man kan se, om folk er til noget eller ej, fordi da det var sådan, at Socialdemokratiet troede, at man ikke kunne gennemføre det her forslag af juridiske grunde, da Socialdemokratiet var af den opfattelse i 2009, at et sådant forbud ville være i strid med grundloven og i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention, støttede man forslaget, men anerkendte så, at man ikke kunne gennemføre det, fordi det ikke kunne gennemføres rent juridisk.
Det kan det så i dag, så der er ikke noget til hinder for, at man gennemfører det.
Dengang i 2009 udtalte politisk ordfører hr. Henrik Sass Larsen, som på S-ledelsens vegne sprang ud som tilhænger af et burkaforbud – det er fra en artikel i Berlingske, og jeg citerer ham
Vi kan ikke forbyde, hvad folk render rundt i derhjemme.
Der kan man være nøgen eller gå i burka, det skal jeg ikke blande mig i.
Men Socialdemokratiet er med på et forbud, der gælder, så snart man bevæger sig ud af gadedøren«.
Trine Bramsen (S), 2014-11-21:
Jeg fortsætter med burkaerne.
Det er derfor også den socialdemokratiske vision at kæmpe for ligestilling og øvrige danske værdier og imod det menneskesyn, der ligger bag burkaer, ikke bare, når burkaen er taget på.
En værdig og ligebehandling optager også os Socialdemokrater, når burkaen er taget af bag hjemmets lukkede døre.
Vi Socialdemokrater støtter ikke burkaer, men vi støtter heller ikke forslaget her.
Når vi vedtager lovgivning her i Folketinget, så skal det have en vis rækkevidde, og det har det forslag her ikke, og samtidig bilder vi Socialdemokrater os heller ikke ind, at et forbud i Folketinget vil ændre de forstokkede holdninger, der ligger til grund for burkaer.
Fordi man tager burkaen af, forsvinder holdningerne ikke.
Det er holdningerne, der skal bekæmpes, og det kræver andre virkemidler.
Med de ord skal jeg meddele, at vi ikke kan støtte forslaget her.
Med forslaget her pålægges regeringen at fremsætte et lovforslag om indførelse af forbud mod maskering og heldækkende beklædning i det offentlige rum.
Man skal ikke være en stor politisk kommentatortype for at gennemskue, at forslaget her i bund og grund handler om burkaer og anden religiøs tildækning
, og derfor vil jeg også gå lige til sagen.
Lad mig gøre det helt klart, at vi Socialdemokrater ikke mener, at burkaer hører hjemme i Danmark.
Det danske menneskesyn hylder ligestillingen mellem mand og kvinde.
I vores demokrati er det afgørende, at mennesker kan mødes som ligeværdige, hvorfor ingen skal skjule deres ansigt i mødet med andre mennesker.
Burkaer er ikke forenelige med danske værdier.
Når man bor og lever i Danmark, har vi en forventning om, at man respekterer de danske værdier, og derfor vil vi til alle tider søge at bekæmpe de forældede tanker og normer, der ligger bag, at kvinder skal bære burka.
Fatma Øktem (V), 2014-11-21:
Jamen jeg vil gerne bekæmpe de holdninger, der ligger bag tørklædet.
Men det tror jeg ikke nødvendigvis er, ved at vi skal forbyde tørklædet – undskyld, nu siger jeg tørklædet, men det er jo burka og niqab, vi taler om, og det er to vidt forskellige ting.
Det er jeg klar over.
Men det betyder ikke, at vi ikke er klar over, hvad det er, de signalerer.
Vi vil gerne udfordre de holdninger, og det gør vi også hver evig eneste dag – vi udfordrer jo de holdninger.
Og det er den vej, vi skal gå, så der ikke er flere, der vælger at tage burka eller niqab på.
Men vi vil faktisk ikke være med til at lovgive om, hvordan folk skal gå klædt.
Christian Langballe (DF), 2014-11-21:
Jamen altså, eksemplet fra Kairo var sådan set bare med til at anskueliggøre, at tider er forskellige, og at der også i Danmark er foregået en form for islamisering, i hvert fald nogle steder, som jeg mener er ganske, ganske ubehagelig – for ikke at sige afskyelig.
Men sagen er jo bare, at en gang imellem må stater tage nogle midler i brug for at sikre den frihed, der er mellem borgere.
Kemal Atatürk gjorde det samme i Tyrkiet, hvor han lavede et forbud mod religiøse symboler.
Men så drastisk er det her jo ikke, det er bare et maskeringsforbud, og jeg synes, det er med til at sikre friheden for en masse mennesker.
Fatma Øktem (V), 2014-11-21:
Jeg tror ikke, at det, vi beslutter her, har den store effekt på, hvad der sker i Kairo, desværre.
Men jeg vil gerne sige som svar: Kvinderne i Danmark har faktisk nogle rettigheder, som kvinderne i Kairo ikke har.
Kvinderne i Danmark har friheden til at kunne sige fra i dag.
Det er ulovligt at tvinge mennesker til at gå i burka, så hvis kvinderne er blevet det, skal de også nok få hjælp, for det er ulovligt.
Den ret har kvinderne i Kairo ikke.
Så jeg synes, det er en lidt forkert sammenligning.
Men jeg vil gerne understrege en gang til, at jeg gerne havde set, at ingen kvinder bar niqab eller burka.
Det signalerer for mig et syn, der er meget udansk, meget udemokratisk, men det er ikke os politikere, der skal blande os i det, hvis en kvinde selv vælger at tage den på.
Nadeem Farooq (RV), 2014-11-25:
Tak for det.
Dette lovforslag, L 74, er en udmøntning af finanslovsaftalen mellem regeringen, SF og Enhedslisten.
Med lovforslaget øger vi loftet over fradrag for fagforeningskontingenter, og som tilhænger af den danske arbejdsmarkedsmodel er jeg ganske tilfreds med dette lovforslag.
Det, som er utrolig vigtigt for den danske model, er, at der på begge sider er en høj organisationsgrad, og jeg mener, der er en tæt sammenhæng mellem på den ene side, hvilke vilkår der er for at melde sig ind i fagforeninger, og på den anden side organisationsgraden.
Det er ikke sikkert, man vil kunne se forskydningerne sådan på den korte bane, men jeg mener, der er en sammenhæng.
Set ud fra at vi har en arbejdsmarkedsmodel, som på nogle områder er udfordret, så er det utrolig vigtigt, at vi tilpasser den, men det er grundlæggende en god model.
Det Radikale Venstre støtter den, og vi støtter derfor også dette lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-25:
Jeg var ikke i Folketinget dengang, så jeg kan ikke svare detaljeret på det, men kun ud fra det, jeg kender til sagen.
Så vidt jeg ved, valgte man faktisk, som jeg også prøvede at svare i den sidste runde, jeg havde, at tage noget fra arbejdsgiverne, så arbejdsgiverne selv kom til at bære en større del af de økonomiske omkostninger, når de har medarbejdere, der er syge.
Hvor de før fik refusion, når medarbejderen havde været syg i 3 uger, blev det så til efter 4 uger.
Og det var altså anselig mange millioner.
Jeg mener, det var noget, der tilnærmelsesvis lignede den regning, man så gav til den anden part, altså hvor man fjernede fradraget for fagforeningskontingenterne.
Så man tog faktisk, så vidt jeg er orienteret, også noget på den anden side af ligningen, hvis man kan sige det – altså arbejdsmarkedets parter.