runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Det, som så er vores fundament nu, er, at vi skal have alle de unge igennem en ungdomsuddannelse, fordi Danmark skal sælge sig på knowhow, og det er det fundament, vi skal have lagt.
Så jeg er ikke enig i, at vi skal sætte det som en negativ præmis, at der er nogle 40-årige og opefter, der ikke har en uddannelse, for vi ved, at de ikke er ledige.
Jeg mener, at det, som er meget vigtigt at få fat i, er, at vi optimerer den vejledning, som allerede foregår, og som er rigtig god, og hvor vi har fået UU-vejlederne til at komme ud til børnene allerede i 6. klasse for virkelig at få dem til at forstå, hvad det drejer sig om, når man går på en ungdomsuddannelse, plus at man kommer ind i en brobygning i ungdomsuddannelsen og får fundet ud af, hvor man hører til, så man ikke kommer til at stå og sige, at man ikke mener, at man skal den vej.
Jeg synes, vores vejledere gør et rigtig flot stykke arbejde.
Og så kan jeg jo kun sige, at vi altså også har haft lærere, der har været dygtige til at få arbejdskendskab ind i undervisningen, så man minimum én gang om året har besøg af en virksomhed eller besøger en virksomhed.
Dermed gør man jo også børnene - helt fra børnehaveklassen - klar over, at når forældrene tager hjemmefra, går de på arbejde.
Og de ser, hvor arbejdet er, hvad det består i, og at en af forudsætninger for, at man faktisk kan komme i arbejde, er en uddannelse.
Så jeg synes da helt klart, at vi bare skal fortsætte ad de gode veje med de gode vinde både med vejledning og med undervisning, sådan at vi netop får alle igennem.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Jeg lyttede meget interesseret til Socialdemokraternes ordfører og har brug for at høre lidt mere.
Nu kom eksemplet jo lige frem om en bestyrelse, som ordføreren selv sidder i, og som ser, at der er noget fuldstændig rivende galt i 2. g, hvis man er dreng.
Er det muligt for ordføreren lige at forklare mig, hvor forhindringerne er i de love, vi har om ungdomsuddannelserne, for at gå ind og hjælpe til og støtte op og tage fat om problemet?
Carsten Hansen (S), 2008-11-18:
Når jeg sagde i 2. g'er, så mente jeg andengenerationsindvandrere, men det var nu sagt i forhold til de tekniske skoler.
Når vi nu tager gymnasierne, så sidder der faktisk nogle steder over 30 elever i klasserne.
Vi vil af med den der overbelægning, der er, vi må bygge til.
Det er de fysiske rammer, det er de psykiske rammer.
Vi må sikre, at der ikke er lærerfri timer.
Selvfølgelig er det nogle gange pædagogisk begrundet i en normal klasseundervisning.
Jeg tror også, vi skal lave mere rummelighed i uddannelserne.
Vi skal også have mere individualisering.
Jeg var ordfører på Reform 2000, dengang vi alle sammen bakkede op om den, men i virkeligheden skete der det, at lærerne brugte tid på en hel masse andet.
Vi mener, at der skal være mere holdundervisning.
Man har fra denne regerings side rent ideologisk afskaffet muligheden for at gå til prøve sammen og sådan nogle ting, og det er noget af det, vi ved virker.
Vi snakker også om taxameter.
Jeg kan nævne adskillige steder, hvor taxameteret giver underskud.
Hvis vi gerne vil have den der grundlæggende voksenuddannelse, hvor voksne får sig en faglig uddannelse, så kan det ikke nytte noget, at vi aflønner skolerne via taxametre, så de ikke kan få det til at hænge sammen.
Og det er dér, jeg mener at den slags snyd og ballade ikke duer, hvis vi vil have det her op og stå.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Alligevel synes jeg ikke, jeg fik noget at vide om, hvor forhindringerne i loven var, for at man kunne gå ind og tage fat og gå i gang.
Jeg mener, at vi ved, at der er lavet mentorordninger, der er lavet en god vejledning, der er fokuseret på folkeskolen, og jeg mener også at forstå, at Socialdemokraterne stadig væk ønsker at være med i de forlig, vi har i gang, og at vi netop roser os af, at vi har fået lavet nogle gode tiltag på folkeskoleområdet for netop at motivere til, at der er en god faglig bund, når man skal videre til ungdomsuddannelserne.
Carsten Hansen (S), 2008-11-18:
Min pointe er blot, at fordi man er med i et forlig, så skal man jo ikke være tilfreds, når man ser tallene gå den gale vej.
Det håber jeg at fru Anne-Mette Winther Christiansen er enig med mig i.
Vi vil gerne pege på lærerfri timer, holdundervisning med færre elever, at lokaler og udstyr er mere tidssvarende, og investere i, at de er det.
Vi taler sådan set også om, at hvis man kigger på nettotilførslen til vores erhvervsskoler, som jo er så vigtige for integrationen, så er der faktisk færre penge, end der var for 5, 6, 7 år siden, og det er jo ikke godt.
Når vi så laver en aftale med regeringen, hvor vi binder en række midler til efteruddannelse og til lærere til brug for en indsats for de svagere elever - i øvrigt også til dygtige elever, jeg var selv med til at forhandle aftalen på plads - så kommer man den anden vej rundt og fjerner en halv procent af driftsmidlerne midt i et skoleår.
Det var ikke fru Anne-Mette Winther Christiansens skyld og heller ikke undervisningsministerens skyld, det var finansministerens skyld.
Men det er bare noget skidt, for når vi så laver aftaler om at gøre en ekstraordinær indsats, når vi laver store forlig og beder folk om at være længere om at trække sig tilbage, så kommer man og henter pengene på andre områder.
Så mener man jo ikke den kvalitet, som vi har aftalt at løfte.
Forudsætningen var jo, at taxametrene eksisterede, som de var.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-18:
Jeg kan gå ud fra, at vi må være enige om, at en af de helt basale forudsætninger, for at flere kommer til at tage en ungdomsuddannelse, er, at de unge er parate til at tage en ungdomsuddannelse, altså at en stor del af opgaven også ligger i folkeskolen, hvor vi jo også sammen med Socialdemokraterne har lavet en lang række forlig, som skal støtte op om at styrke fagligheden og målrette, at eleverne lærer at læse og skrive og de helt basale ting.
En af de ting, som vi også har lavet sammen med bl.a. Socialdemokraterne, er jo den her reform af 10. klasse, hvor en af diskussionerne netop gik på, om ikke man skulle styrke brugen af netop sådan noget som brobygning, hvor man kan komme ud og lidt få en fornemmelse af, hvad det er, der venter en efter folkeskolen.
Men den gruppe af elever, der ikke har fået lov at nyde godt af de mange tiltag, som vi jo har lavet gennem årene, er nu nået til 10. klasse.
Kunne det ikke have været en fordel at føre 10. klasse endnu mere i retning af de elever, der ikke har nydt godt af det her, med f.eks. at have øget den brobygning?
Der synes jeg jo det er ærgerligt at Socialdemokraterne ikke vil være med.
Flemming Bonne (SF), 2008-11-18:
Jeg bemærkede ikke i ministerens redegørelse og heller ikke i ordførerens tale, at man nævnte spørgsmål om udkantstaxameter.
Jeg er mit partis regionalpolitiske ordfører, og jeg må indrømme, at jeg bliver dybt bekymret, når jeg ser, hvad der sker ude i de yderste kanter af Danmark - i kommuner, som har stærk tradition for industriarbejdspladser osv.
Og det er altså derude, der går en række unge mennesker, som grundlæggende ikke er særlig stærke - de er lidt svage i det - og de er slet ikke mobile.
Jeg tror, at her ligger en af forklaringerne, som skal tages meget alvorligt.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Det er ikke mig, der har opfundet evalueringen.
Den har vi lavet sammen.
Det er meningen, at skolerne skal lave handlingsplaner, og derigennem kan de påvise en øget gennemførelse af erhvervsuddannelser.
Via det bliver der jo også sat gang i et resultatsøgende evalueringsarbejde, og resultatet af det evalueringsarbejde vil komme på vores bord.
Og når jeg siger vores, ved jeg jo, at Socialdemokraterne sidder med.
Så altså, det er jo ikke, fordi det kan undre ret mange, at vi alle sammen har behov for at se: Hvordan virker det her?
Så der er ikke noget fordækt i det, og det er ikke noget, jeg har opfundet som ordfører.
Jeg er meget glad for, at vi kommer til at tage det spørgsmål op igen, og jeg er helt sikker på, at det vil være noget, som bliver til nyttig viden for os alle sammen, for de gode erfaringer skal vi da bringe ud over kommunegrænserne.
De skal da ikke ligge og ulme i én god kommune.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-18:
Men der blev sådan set heller ikke svaret ja eller nej.
Skal jeg forstå det sådan på Venstres ordfører, at regeringen ikke erkender Undervisningsministeriets egne tal, nemlig at antallet af unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse, er faldet?
Det er det ene spørgsmål.
Hvis vi så antager, at det er korrekt, at Undervisningsministeriet altså har ret i, at antallet af unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse, er faldet, så kunne jeg godt tænke mig at vide, om ikke man kunne forestille sig, at der var en sammenhæng mellem regeringens uddannelsespolitik og det faktum, at der desværre er færre unge, der gennemfører en uddannelse?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Jeg har godt set tallene, og jeg har også set, at de er faldende, og jeg siger, som jeg sagde før, at de, der er i mesterlære, ikke er talt med, og de, der er ude i privat arbejde, hvori der er en privat uddannelse, heller ikke er talt med, og derfor er tallet for mig at se højere.
Jeg taler på egne vegne.
Regeringen har man talt med, og det var, da ministeren var oppe.
Så har jeg det også sådan, at jeg ikke forestiller mig, at der er et problem i, at vi ikke har en hel plan, og at vi ikke har system i tingene.
Jeg ser, at vi er på den rigtige vej, jeg ser, at vi når vores mål, og jeg ser, at vi har mange ting i gang, læreruddannelsen, pædagoguddannelsen, vi har mesterlæren, vi har læringsstile og alt muligt andet, som skal med i billedet, og som simpelt hen bidrager til at udvikle eleverne i den rigtige retning.
Jeg ser også, at det er godt, at denne regering har taget fat i forligskredsen og fået lavet mange tiltag på uddannelserne, for der var åbenbart noget, der haltede, siden det ikke bare kunne fortsætte, som det var.
Marianne Jelved (RV), 2008-11-18:
Venstres ordfører nævner en lang række initiativer, der er taget inden for de sidste par år, og gør udtrykkelig opmærksom på, at de er taget i 2007 og 2008, og at de derfor ikke kan nå at virke endnu.
Det er jo klart.
Men der har altså været rigtig brede aftaler igennem 1990’erne på erhvervsuddannelsesområdet.
Der er taget en række initiativer også i folkeskolen og i børneinstitutionerne, altså hvad angår tiden før folkeskolen, med sprogscreening af børn det år, de blev 4 år - nu skal de være 3 år.
Alt det nye, der er sket, er jo ikke bare sket efter 2001 og regeringsskiftet.
Fru Anne-Mette Winther Christiansen nævner alle initiativerne, der er taget de sidste par år, og gør gældende, at man ikke kan forvente resultater endnu.
Det, jeg synes er fantastisk interessant at få at vide, er: Hvornår kan man så forvente, at resultaterne kan ses?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Som jeg sagde i min ordførertale, forventer jeg, at vi begynder at se nogle evalueringer komme ind, og at vi begynder at få nogle billeder tydeligt frem i løbet af foråret, og så kan vi garanteret også mødes i løbet af 2009, sommer eller efterår, jeg kan ikke sige det præcist.
Det er ikke mig, der laver dem.
Men når nu det er sådan, at vi i forligskredsen har aftalt, at det er de evalueringer og opfølgninger, vi vil have, så får vi dem jo også.
Vi kan jo via PISA-undersøgelserne følge, hvordan udviklingen går, og vi kan via forsøgene følge - vi har nu sat gang i turbodansk og undervisningsassistenter - hvilken betydning de får, og hvilken virkning det vil ende med at have.
Det er også noget, vi har sat i værk.
Men vi har jo heller ikke evalueret det.
Vi plejer ellers at blive skældt ud for, at vi gerne vil have kontrol med evalueringer og opfølgninger, men denne gang mener jeg virkelig, at det er noget, vi alle sammen må være interesserede i at få, fordi de vil give det billede, som vi lige nu søger efter, åbenbart.
Jeg nærer ingen tvivl om, at det her er den rigtige vej, overhovedet ikke.
Marianne Jelved (RV), 2008-11-18:
Men status er jo bare bemærkelsesværdig, for der har siden 1990’erne været en målsætning om, at 95 pct. af en ungdomsårgang i 2015 skulle tage en ungdomsuddannelse.
Det er jo ikke en ny målsætning.
Der har været arbejdet målrettet hen imod det, oftest i brede forlig.
Og fra 2000 er det bare gået tilbage.
Det er jo det, der er det skræmmende.
Det er sådan, til trods for alle de initiativer, der blev taget, også da undervisningsministeren hed fru Ulla Tørnæs.
Vi kan altså ikke se nogen resultater her i november 2008, der peger den rigtige vej, men det kan vi så om et halvt år, i foråret 2009, når evalueringen kommer.
Hvis det nu viser sig, at der stadig væk ikke er sket et knæk i kurven den rigtige vej, vil Venstre så være med til at se på helheden en gang til og sige: Hvad gør vi så?
For vi skal jo ikke vente på, at læreruddannelsen sender det første hold ud, eller på, at de nationale test begynder at virke.
Der skal vel ske noget inden.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Jeg synes stadig væk, det er nyttigt, at vi i hvert fald lytter til dem, der arbejder med det her, og som skal implementere det, vi vedtager.
Jeg synes tit, vi bliver skudt i skoene, at vi tromler indover med nye justeringer og nye store forandringer og nye reformer, inden den første overhovedet har fået fødder at stå på.
Så derfor er Venstre interesseret i at følge det her meget, meget tæt, og Venstre er også meget fokuseret på, at vi skal begynde at se resultater.
Men jeg vil være bekymret, hvis det er meningen, at vi i november måned 2008 skal træffe beslutning om, at vi for øvrigt så laver en megaændring i løbet af ganske kort tid.
Hvilken uro giver det ikke i den verden, hvor man netop knokler så godt for at få givet en motivation på vegne af den målsætning, som vi alle sammen har vedkendt os.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-18:
Ja tak.
Jeg hørte ordføreren sige, at der ikke er noget at komme efter.
Det har man jo ligesom hørt før.
Jeg hørte også ordføreren komme med en masse bud på, hvad regeringen har gjort for lige netop at undgå den situation, vi står i nu, og der hørte jeg også ordføreren sige, at forligspartnerne også var med i det.
Jeg kan så bare sige, at når der virkelig skulle deles penge ud i finansloven, stod man jo rimelig meget alene - VKO har egentlig gjort det ret tit - og derved er vores bud, at vi jo har manglet penge til skoler, til børn med særlige behov, hvor vi lige netop kan gøre en forskel, og også til erhvervsuddannelsen.
Og bladet, Indsigt, siger netop, at de unge falder fra, fordi det faglige niveau er for lavt, og fordi udfordringerne er for små.
Jeg ville så have spurgt fru Anne-Mette Winther Christiansen, hvad Venstre så mener: Hvorfor er det her tal faldende?
Men så hørte jeg ordføreren sige, at der stort set ingen problemer er, og jeg hørte også ordføreren sige, at man nu faktisk rydder lidt op efter den sidste regering.
Er det virkelig korrekt, at man efter 7-8 år stadig væk giver den sidste regering, altså SR-regeringen, skylden for, at det er gået så skidt under den her regering?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Jeg skal ikke svare for, hvorfor det ender med, at VKO laver finanslov selv - det må være i et andet parti, man må drage de konklusioner.
Men jeg kan i hvert fald også se, at der jo ikke er noget til hinder for at løfte det faglige niveau lokalt på skolerne.
Et højt fagligt niveau er et ønske hos Venstre.
Så derfor må det da i den grad være en motivation for de skoler, at de prøver at lave hold, hvor de har en faglig udfordring.
Men det er ikke os, der skal vedtage, hvordan de skal gennemføre deres ting.
Og det er altså sådan, at vi ser et billede ude i skolerne af, at de gør en hel masse for at komme videre.
Jeg har set tekniske skoler, der i den grad har implementeret læringsstile netop for at komme ind og få løftet på en anden måde og for at få motiveret eleverne i den rigtige retning.
Og jeg har hørt vejledere i den grad have en vinkel på deres vejledning, som gør, at de unge bagefter overhovedet ikke er i tvivl om, hvor de hører til.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-11-18:
Ja, jeg har hørt, at Venstreregeringen gerne vil have noget faglighed, og det kan man selvfølgelig også se at den gerne vil, når man følger med, men der følger sjældent penge med fra den side.
Nu kigger jeg sådan lidt på den evaluering, som ordføreren ønskede.
Venstre går ikke ind for den der uddannelseskommission.
Det er nok, fordi man ikke sådan lige kan se det nu.
Men ordføreren vil gerne have en evaluering om et år.
Altså, jeg forstår ikke det med, at det er om et år.
Kan man så se tingene om et år og ikke nu?
Hvis man så om et år finder ud af, at det her ikke er gået godt, så har man altså kun under et år til at reagere i.
Og det mener ordføreren jo sikkert ikke at man kan nå.
Så er ordføreren ikke enig med ministeren i, at målsætningen i 2010 stadig væk er 85 pct.?
Det kan Venstre da ikke være enig med ministeren i - kan Venstre det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Derfor vil jeg sige, at vi altså virkelig har et flow i ungdommen, der er i gang med uddannelse, men alle er ikke talt med i de opgørelser, vi sidder med.
Så er det sådan, at der hele tiden er en bevægelse, og jeg tror ikke på, at vi kun skal hænge os i, at noget ser ud, som om det falder, fordi det er i offentlig uddannelse.
Vi er nødt til at se for hele ungdomsårgangen, hvad de laver.
Carsten Hansen (S), 2008-11-18:
Det tror jeg vi har meget forskellige holdninger til i Det Konservative Folkeparti og Socialdemokratiet.
Vi vil ikke gøre 10. klasse til en klasse udelukkende for de svage.
Vi har sagt det ganske mange gange: Vi synes, der er brug for 10. klasse for nogle, der er uafklarede i deres valg.
Jeg sidder også i en efterskoles bestyrelse i øvrigt, og jeg kan se rigtig mange, der har glæde af at blive voksne mennesker sammen på en måde, som er helt anderledes, og hvor man udvikler sig og gør sig klar til at gå i gang med en ungdomsuddannelse.
Det viser alle undersøgelser i øvrigt også er rigtig godt.
Derfor tror jeg, at der både er de, der uafklarede, der er de, som socialt har brug for det, og der er de, som kundskabsmæssigt har brug for det.
Og den opskrift, den model, som De Konservative jo havde pålagt regeringen i regeringsgrundlaget, om, at man skulle afskaffe 10. klasse og gøre det til sådan en slags halvårsuddannelse med, jeg ved ikke hvor meget brobygning i, har jeg aldrig troet på og kommer aldrig til det.
Men jeg er sådan set meget enig i, at de unge mennesker skal have tid til at gå i gang med en ungdomsuddannelse.
Vi ser alt for mange, der får startet forkert og falder fra og dermed ikke kommer i gang med en ungdomsuddannelse.
Når jeg så sagde, at alle unge mennesker gerne vil starte på en ungdomsuddannelse, er det vigtigt, at de får startet rigtigt, og der er jeg enig med Venstre i, at vejledning er vigtig.
Men jeg tror ikke på, at vi skal afskaffe 10. klasse.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-18:
Nu er der jo aldrig nogen, der har talt om at afskaffe 10. klasse, men om at målrette 10. klasse netop til dem, som har behov for afklaring eller f.eks. faglig opkvalificering.
Ordføreren må jo være enig med mig i, at der er altså en gruppe elever, som allerede var startet i folkeskolen og derfor ikke har nydt godt af de mange ting, som den her regering har gennemført med flere fag i et antal timer, elevplaner osv., og at vi stadig væk har et alt for højt antal, der kommer ud af folkeskolen uden at have de helt basale kundskaber.
Var det så ikke værd at ofre lidt krudt på, at de elever så får de her basale kundskaber?
Og er det så ikke lidt ærgerligt, at man fra socialdemokratisk side vælger at sige: Nej, vi skal sådan det brede, vi tør ikke fokusere, vi tør ikke lave en ordentlig indsats over for dem, der har allermest behov for det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-11-18:
Jeg har forstået på gruppeformanden for SF, at SF er et meget økonomisk ansvarligt parti.
Er det korrekt?
Så vil jeg gerne spørge, hvor finansieringen er til de forslag, der ligger her.
For som jeg ser det, kan jeg jo snart regne sammen, at vi når op over 1 mia. kr., og jeg har ikke set noget finanslovforslag fra SF, der lægger en finansiering ind her.
Og jeg har også erfaret via de forligskredse, der er, at SF ikke er med ved bordet i globaliseringsforliget på velfærdsaftalen.
Kan SF prøve at forklare mig lidt mere om, hvordan de ting hænger sammen?
Nanna Westerby (SF), 2008-11-18:
Venstres ordfører er meget velkommen til at gå ind på www.sf.dk.
Derinde kan man nemlig finde SF’s 2015-plan.
Der har vi sat 5 mia. kr. ekstra af til uddannelse bredt.
600 mio. kr. af dem skal gå til ungdomsuddannelserne.
Og derinde kan man se krone til krone, hvordan de forslag, som ligger her, er finansieret.
Nanna Westerby (SF), 2008-11-18:
Nu er der jo blevet sagt utrolig meget om folkeskolen, og jeg er helt enig i, at folkeskolen betyder utrolig meget for, om de unge klarer sig godt videre på ungdomsuddannelserne.
Hvad er det konkret, man særlig vil gøre ved erhvervsuddannelserne for at mindske frafaldet og for at vende udviklingen?
Så vil jeg bare lige høre: Er det rigtigt forstået, at ordføreren synes, at det går godt med den her målsætning?
Synes ordføreren, at den i de sidste par år ligesom er trukket i den rigtige retning?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-18:
Jeg tror ikke, at jeg sagde noget om, at målsætningen var trukket i den rigtige retning.
Jeg tror, jeg sagde noget om, at der var taget en lang række initiativer for at hjælpe til med, at vi kan trække i den rigtige retning, sådan at vi kan nå den her målsætning.
Jeg synes sådan set, det er det, der er rigtig væsentligt, og så må vi jo forsøge at samarbejde om det.
Så spørger fru Nanna Westerby også om f.eks. erhvervsuddannelserne.
Nanna Westerby (SF), 2008-11-18:
Hvis man snakker med erhvervsskoledirektørerne, tror jeg ikke, man finder en eneste erhvervsskoledirektør, som siger, at det her mål er realistisk, medmindre der sættes flere ressourcer af til, at de kan få lov til at føre uddannelser igennem.
Vil den konservative ordfører erkende, at en af grundene til, at man rundtomkring er så presset, er, at man også er presset på økonomien bl.a. på grund af effekterne af de besparelser, der er på 312 mio. kr. nu?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-18:
Nej, altså de seneste tal, jeg kender - så vidt jeg husker sådan lige frit fra leveren - giver en samlet stigning i deres økonomi på cirka 4 pct. Jeg synes, vi også skal huske, at noget af det, som jeg i hvert fald har indtryk af der gik galt på erhvervsuddannelserne, jo er den 2000-reform, der blev lavet, hvor man individualiserede forløbene utrolig meget, og hvor man dermed ikke skabte den der tilknytning til de sociale fællesskaber på erhvervsuddannelserne.
Jeg tror altså, det er en væsentlig forudsætning, at vi nu forsøger at genoprette det og få sikret, at man har et fællesskab både på nogle basishold og via f.eks. kontaktlærerordninger og mentorordninger, så man ikke bare får den faglige, men også den sociale tilknytning på erhvervsuddannelserne.
Nanna Westerby (SF), 2008-11-18:
Jo, det har vi bestemt, og derfor kan det selvfølgelig også undre mig meget, at nogle af dem, der under den her regering har været rigtig, rigtig hårdt ramt af besparelser, har været sådan nogle som erhvervsskolerne.
Men jeg må sige, at jeg ellers er meget uenig i det uddannelsessyn, der bliver lagt frem, nemlig at vi ligesom skal lave uddannelser som sådan et sikkerhedsnet for dem, der virkelig har haft det hårdt, og de andre har bare ikke brug for at få noget ekstra udvikling i en 10. klasse.
Jeg tror, at der er rigtig mange unge, der har godt af at komme i en 10. klasse.
Sådan en som min lillebror har haft rigtig godt af det.
Han kom videre på htx.
Det ville han nok have gjort uanset hvad, men jeg er helt sikker på, at han har klaret den uddannelse meget bedre, fordi han har gået i 10. klasse.
Dem skal der være plads til.
Så er det rigtig fint, at man har nogle 10.-klasses-forløb, hvor de har mere praktik i det forløb, end de ellers ville have.
Jeg synes bare ikke, at 10. klasse kun skal være for de elever.