runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2010-04-29:
Der må man så bare konstatere, at Venstre og regeringen tilsyneladende er helt uenige med både Arbejdsmarkedskommissionen, Skattekommissionen, Velfærdskommissionen og vismændene, som peger på præcis de her ting, som er nødvendige for at sikre holdbarhed i den danske økonomi.
At affeje det her, med henvisning til at det ikke virker i morgen, er da den tyndeste afvisning, jeg til dato har hørt.
Lad os så prøve at kigge væk fra det perspektiv og høre om det principielle i det: Er Venstre helt principielt med på at få afskaffet efterlønnen, så vi ikke længere tager penge fra syge og giver dem til de raske?
Er man med på at få fjernet topskatten og lidt til, så vi kan komme ned på en maks.-skat på 40 pct.?
Kan vi få et svar bare på de tre konkrete eksempler – ja eller nej?
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Jeg tror ikke, at det er gået hr. Anders Samuelsens opmærksomhed forbi, at vi jo allerede har lavet en skattereform, som vi også fik et flertal for, og hvor vi faktisk sænkede skatten på den sidst tjente krone.
Det er jo et skridt i den rigtige retning, hvis man skal lytte til, hvad hr. Anders Samuelsen ønsker sig.
Så vi har jo bevæget os i den retning.
Det er så selvfølgelig ikke med venstrefløjens gode vilje, for de vil jo gå den anden vej.
De vil jo – i hvert fald dele af venstrefløjen, nu godt nok ikke De Radikale – lave millionærskat, de vil hæve erhvervsskatterne.
I det hele taget vil de gå modsat af, hvad vi andre vil.
Hr. Anders Samuelsen vil så gå endnu videre, men det er så måske der, hvor vi har nogle forskellige opfattelser af, hvad der også er realistisk, og hvad der også er ansvarligt – både på den korte bane og på den lange bane – men retningen for skattepolitikken er vi dog enige om, vil jeg sige til hr. Anders Samuelsen.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-29:
Tak for det.
Den her debat er efterhånden ved at køre derud, hvor jeg sådan kommer til at tænke på det tilfælde, hvor man har lovet sin kæreste at hænge et skab op og det aldrig bliver gjort.
Man bliver ved med at få spørgsmålet igen og igen, indtil skabet til sidst er hængt op.
Jeg vil prøve samme metode nu og blive ved med at spørge igen og igen, indtil jeg får et svar.
Derfor vil jeg gerne spørge – jeg kunne ikke få svar fra ministeren, jeg kan måske få et svar fra Venstres ordfører – om regeringen agter at sørge for, at de multinationale selskaber kommer til at betale det, de faktisk skal betale i skat i Danmark.
Vil man være med til at styrke og brande økologien, således at det kan blive et erhvervseventyr, der kan give milliarder i statskassen?
Vil man styrke forskningen herhjemme, således at det også kan være med til at give indtægtskroner?
Og vil man sige til nye firmaer i udkantsområder, at de slipper for selskabsskat de første 2 år, så de kan skabe noget vækst derude?
Det er ganske enkelt og simpelt at svare på det, men der er ikke nogen, der har kunnet det endnu.
Det må være, fordi vi er ude i det her med Olsen Banden-filmen igen, hvor der er lagt en plan, men vi sidder alle sammen og venter på, at Egon kommer ud af fængslet og fortæller om den her plan.
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Det er i hvert fald en vigtig forudsætning, hvordan arbejdsløsheden udvikler sig; det er jeg enig med hr. Frank Aaen i.
Men så er vi jo så heldige eller i hvert fald fortrøstningsfulde, i forhold til hvordan den udvikler sig, for det skøn, man har haft for bare ganske kort tid siden, hvor man kom endnu højere op, hvor man frygtede et endnu højere arbejdsløshedstal, ser nu ikke ud til helt at holde vand.
Så der må vi jo erkende at vi har gjort en fejl.
Altså, vi har simpelt hen overvurderet, hvor højt arbejdsløsheden ville komme op.
Men det er jo så, kan man sige, en lykkelig omstændighed, at vi ikke gør det, for det er jo mennesker, vi taler om.
Derfor synes jeg, det er en positiv udvikling, når vi nu ser arbejdsløshedstallene falde igen i dag – marginalt, det erkender jeg, men de er dog ikke stigende – også i forhold til hvordan balancen mellem indtægter og udgifter i de kommende år vil komme til at se ud.
Så det er jeg også tilfreds med.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-29:
Det første, jeg lærte i politik, var, at når man kom med nogle politiske udmeldinger, skulle det modsatte synspunkt også give mening.
Der er jo ikke nogen, der mener det modsatte, så det bliver fuldstændig intetsigende, når man kommer med den slags udmeldinger.
Hvor er det nye egentlig her, og kunne vi ikke forvente, at man kom med noget konkret, eksempelvis noget i retning af det, regeringen er kommet med, hvor man har en plan for væksten i det offentlige forbrug?
Det har man ikke fra oppositionens side.
Der må vi sige, at regeringen er noget mere konkret.
Hvor meget skal det offentlige forbrug stige, hvis oppositionen får magt, som den har agt?
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
I Det Radikale Venstres økonomiske genopretningsplan er der plads til og skaffet råderum til offentlig realvækst – endda på over 1 pct. – gennem de reformforslag, vi har.
Nu er det sådan, at den her regering ikke på noget tidspunkt hidtil har levet op til sin egen målsætning for, hvad væksten skulle være i den offentlige økonomi.
Det har, som finansministeren var inde på, i gennemsnit været 1,6 pct., altså langt over 2015-planens krav.
Og det er jo nok derfor, at nationalbankdirektøren siger, at når man ikke har haft styr på de offentlige udgifter de sidste 9 år, er det svært at tro på, at man pludselig kan trække i håndbremsen og få styr på dem de næste 3 år.
Men det, jeg synes hr. Rasmus Jarlov og andre Konservative skylder et svar på, er, hvorfor Det Radikale Venstre ikke kan have nogle synspunkter, der er forskellige fra andre oppositionspartier, når Det Konservative Folkeparti godt kan sidde i regering og mene alverdens ting om forskellige typer reformer, som Venstre og Dansk Folkeparti er uenige i.
Hvorfor kan vi ikke have en åben, hjertelig politisk debat om, hvad de forskellige partier mener?
Det, vi bare har brug for, er, at regeringen kommer frem og lægger noget på bordet, som vi andre kan forholde os til.
Jens Kirk (V), 2010-04-29:
For 3-3½ time siden spurgte hr. Mike Legarth og hr. Jacob Jensen, om man gik ind for millionærskatten.
Det vil jeg ikke spørge om.
I forlængelse af oplægget »Skat der virker« sagde hr. Morten Østergaard, at de ikke vil lægge ekstra byrder på erhvervslivet.
Går man ind for det, der står i »Fair Forandring«, nemlig at jordbruget skal af med 1,1 mia. kr. mere i skat – ja eller nej?
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Jeg vil sige, at den politik, regeringen har nu med at tilføre yderligere statsstøtte til det danske landbrug, går vi ikke ind for.
Så hr. Jens Kirk kan roligt skrive sig bag øret, at det går vi ikke ind for.
Det, vi går ind for, er en landbrugspolitik, der understøttet af en skattepolitik sikrer, at danske landbrug omstiller sig mere og mere til bæredygtighed og økologi og kan eksistere på deres egne vilkår.
Det er en liberal landbrugspolitik.
Det der med fortsat at finde på nye måder at give statsstøtte til landbruget på går vi ikke ind for – og slet ikke, når vi samtidig står i en situation, hvor man overvejer at skære ned på daginstitutioner, på folkeskoler og på plejehjem.
Jens Kirk (V), 2010-04-29:
Nu var det ikke den lange remse, jeg havde behov for.
Derude, hvor jeg kommer fra, plejer vi at skulle sige ja eller nej til spørgsmål, og hvis ikke vi kunne det, når vi var blevet spurgt flere gange, blev vi sat hen i et hjørne.
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Østergaard, om man går ind for, at jordbruget skal betale mere i skat, som der står i »Fair Forandring«, eller gør man ikke – ja eller nej?
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Vi vil samlet set ændre gevaldigt på den måde, som landbrugets skatter, afgifter og statsstøtte er skruet sammen på.
Det giver så samlet mulighed for, at vi med adskillige milliarder kan understøtte fremme af bæredygtige og økologiske landbrug.
Til gengæld bliver det dyrere at være almindelig landmand, fordi vi kræver nogle flere miljøafgifter.
Ole Sohn (SF), 2010-04-29:
Tak for ordet.
Jeg tror, jeg vil holde mig fra at stille spørgsmål til Venstres ordfører om, hvor regeringen konkret agter at skære ned i den offentlige sektor, for ministeren har ikke villet give et svar, og så tror jeg sådan set heller ikke, at ordføreren får lov at give et svar.
Derfor vil jeg spørge i en anden boldgade.
Dansk Folkeparti har erklæret fuldstændig klart, at der ikke bliver tale om, at nogle af de 24 mia. kr. skal findes på kernevelfærdsområderne.
Hvor tror Venstre at man kan opnå enighed med Dansk Folkeparti om at finde pengene?
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-29:
Tak for det.
Nu kan jeg jo forstå på debatten her, at den ene side, som man nogle gange kalder blå side, ikke har fremlagt nogen konkret plan, og at det har heller ikke den side, man kalder rød side; de eneste, der har fremlagt en konkret plan, er Det Radikale Venstre, og derfor kan man jo godt spørge lidt ind til deres plan.
Det kunne så være om det, jeg har spurgt regeringen om tidligere, netop det her med de multinationale selskaber, om det Radikale Venstre går ind for, at man virkelig gør noget for, at de kommer til at betale skat i Danmark, og om Det Radikale Venstre vil være med til, at man laver en strategi, så økologien bliver fremmet herhjemme, hvilket ifølge beregninger kan give 2,7 mia. kr. ekstra i statskassen, og at man går ind og styrker et område som forskning.
Og det sidste spørgsmål er, om det kunne være en god idé for nyetablerede virksomheder i udkantsområderne, at man fjernede selskabsskatten for dem i de første 2 år, således at det kunne være med til at skabe vækst.
Tak for svaret.
Nu kan jeg forstå, at Det Radikale Venstre, har vi hørt på debatten, er lidt bekymret over, at regeringen ikke har nogen økonomisk plan klar, og så er jeg nødt til at spørge, om De Radikale så også er lige så bekymrede over, at Socialdemokratiet og SF ikke har nogen plan klar.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Jeg synes, at det er naturligt at forlange af en regering, at den lægger sin økonomiske politik frem.
Der er forskel på at være i regering og være i opposition.
Vi har fundet det naturligt i Det Radikale Venstre meget tidligt, og også før regeringen kom med sit højt besungne konvergensprogram, der altså har rejst flere spørgsmål, end det gav svar, at lægge vores frem.
Vi forstår, at man i S og SF arbejder på at lægge en plan frem, og det imødeser vi jo selvfølgelig ligesom alle andre.
Men jeg mener sådan set, at det er helt fair, at man i fællesskab rejser kritik af, at regeringen ikke er i stand til at redegøre for, hvordan den vil nå sine økonomiske mål.
Det synes jeg svækker troværdigheden, og det svækker tilliden til dansk økonomi, og det er med til at skabe mindre vækst og mindre beskæftigelse.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Tak for det.
Det er sådan lettere underholdende, når man har brugt hele dagen på at høre på regeringen og regeringspartierne, der mener, at de har en plan, og når de så fremsætter deres forslag til vedtagelse, er den pist væk.
Det synes jeg er nyheden her klokken fem minutter over halv tre.
Man har stået og sagt, at man har en plan, og når man så fremsætter sit forslag til vedtagelse, er den der ikke.
Kan det være, fordi Dansk Folkeparti ikke er enig i den?
Derfor er mit spørgsmål til ordføreren: Når man nu fremsætter et forslag til vedtagelse og påstår, at man har en plan, og den ikke er i forslaget til vedtagelse, er det så, fordi Dansk Folkeparti ikke er enig i den?
Kan vi af de tal, man har nævnt, finde de 24 mia. kr., som de offentlige udgifter skal reduceres med, de 10 mia. kr., der yderligere skal spares, og de 7 mia. kr., der skal findes til reformer?
Kan man nævne et af de tre tal, som Dansk Folkeparti helhjertet har bakket op?
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Jamen jeg er da glad for, at vi også får en anden nyhed, altså den, at hr. Morten Bødskov nu for første gang i dag fra venstrefløjspartiernes side anerkender, at vi faktisk har en plan, for det var sådan, jeg hørte spørgsmålet.
Så spørger hr. Morten Bødskov, om Dansk Folkeparti er enig i den.
Jamen nu er det altså regeringens plan, og metodikken er jo ganske klar – metodikken er ganske klar –
Og de skal forhandles de gange, hvor vi møder dem, bl.a. i forbindelse med kommuneaftalen og i forbindelse med finansloven.
Sådan er køreplanen.
Morten Bødskov (S), 2010-04-29:
Hvis ordføreren vil lytte lidt efter, tror jeg nok, at jeg sagde, at vi har brugt hele dagen på at høre regeringen og regeringspartierne sige, at de har en plan.
Vi havde sådan lidt svært ved at finde ud af, hvor den var, og blev bekræftet i, at der ikke var nogen plan, da regeringspartierne fremsatte deres forslag til vedtagelse.
Men noget har man dog alligevel fremlagt, den ros skal der da være.
Finansministeren har fremlagt sit sparekatalog på 10 mia. kr. her i Folketinget og Folketingets Finansudvalg.
Hvis man vil reducere serviceudgifterne i kommunerne, som er planen i det her, ned til gennemsnittet – det er det, der ligesom er regeringens linje – svarer det til, at Århus Kommune skal spare 160 mio. kr. på de ældre.
Hvor skal de findes?
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Hvis man så læser Dagbladet Børsen i dag, kan man finde noget af svaret, for det giver hr. Morten Bødskov nemlig selv.
Jeg kan forstå, at hr. Morten Bødskov nu også anerkender – og det tror jeg også er en nyhed – at der faktisk er mulighed for at gøre tingene mere kvalificeret rundtomkring i det danske velfærdssamfund.
Jeg tror, det står på side 26 i Børsen, det kan man jo slå efter.
Der er en fin artikel, hvor hr. Morten Bødskov anerkender, at det kan gøres smartere.
Men hr. Morten Bødskov er jo ikke den eneste, der siger det.
Det siger 92 pct. af kommunaldirektørerne i de danske kommuner i en undersøgelse, som KL lavede i december 2009, det siger 80 pct. af borgmestrene i den samme undersøgelse, og det siger halvdelen af alle medarbejderne i den offentlige sektor.
Så hr. Morten Bødskov står ikke alene med synspunktet, vil jeg godt lige understrege.
Vi er sådan set også enige i det synspunkt om, at man kan gøre tingene mere kvalificeret, så jeg vil sige, at der er muligheder og potentiale i at kigge på tingene.
Og det er så det, vi skal have gjort i fællesskab med kommunerne, fordi der er et kommunalt selvstyre, som vi selvfølgelig også respekterer.
Det sidste er jeg fuldstændig enig med hr. Christian H. Hansen i.
Der er lagt en plan.
Vi har jo vist vores plan, og jeg kan forstå, at der også er lagt en plan fra den anden side, men det er så den, vi venter på at få at se.
I forhold til de ting, som hr. Christian H. Hansen efterspørger, er der jo sådan set noget af det, som vi er enige om.
Ja, selvfølgelig skal de det.
Jeg har også forstået, at det er noget, som skatteministeren arbejder på.
I forhold til økologisatsning: Det er vi sådan set også enige om.
Der ligger også nogle ambitiøse planer i »Grøn Vækst«-aftalen, som regeringen og Dansk Folkeparti har lavet.
Så det er vi sådan set også enige om.
I forhold til forskning: Vi har løftet forskningsniveauet betydeligt i de senere år netop med den begrundelse, som hr. Christian H. Hansen også nævner, at det jo er forskning, uddannelse og viden, der reelt er vores eneste ressource, hvis vi lige ser bort fra lidt olie og gas ude i Nordsøen.
Den reelle ressource fremover er netop viden, og derfor er det jo afgørende, at vi også har satset massivt på det i højkonjunkturtiderne, sådan at vi står godt rustet, når vi kommer ud på den anden side af krisen.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-29:
Det var en lang række spørgsmål, hvoraf jeg egentlig er enig i de fleste, nemlig at det vil være en rigtig god strategi at få omlagt dansk landbrug til langt mere økologi, end vi kender i dag.
Så der er vi meget enige i, at der er et gigantisk erhvervspotentiale.
Økologiske fødevarer kan blive for Danmark, hvad chokolade er for Belgien eller mobiltelefoner er for Finland, og det er en klar del af vores politik.
Det er så rigtigt, at hvis vi skal skabe vækst, er vi både nødt til at sørge for, at det kommer ud i alle kanter af Danmark, og nødt til generelt at sørge for, at der bliver prioriteret forskning og udvikling.
Derfor vil vi skabe råderum også til fortsatte investeringer i forskning og udvikling, og vi har et forslag om en såkaldt udkantskaution, hvormed vi vil hjælpe virksomheder, som har svært ved at få lån eller kredit, i udkantsområderne.
Til gengæld har vi ikke noget forslag om at fjerne selskabsskatten for dem.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-29:
Jeg bliver nødt til at sige, at det med, at man har styrket økologien en masse igennem »Grøn Vækst«, simpelt hen ikke passer.
Den har ikke fået den saltvandsindsprøjtning, der skal til, som Økologisk Landsforening højt og tydeligt har skitseret, således at vi kan få 2,7 mia. kr. i statskassen.
Tværtimod siger man, at »Grøn Vækst« ikke har været særlig god.
Med hensyn til de multinationale selskaber kan jeg forstå det som en garanti for, at regeringen kommer med en nøjagtig plan for, hvordan man vil inddrive de her penge fra de multinationale selskaber i fremtiden.
Det har vi fået en garanti for nu i dag.
Det er jeg utrolig glad for, for det vil jo faktisk betyde, at vi kan undgå nogle af de besparelser, regeringen snakker om at kommunerne skal ud i, fordi der er rigtig mange penge at hente ved de multinationale selskaber.
Det synes jeg var et fantastisk svar at få her i dag.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-29:
Jeg kunne høre, at den forklaring, hr. Jacob Jensen var ude i, var meget, meget svær, så jeg vil forsøge at gøre det lidt enklere for at hjælpe ordføreren.
Derfor vil jeg egentlig bare stille et klart spørgsmål: Vil Venstre bevare efterlønnen og holde fast i forliget fra 2006 i næste valgperiode?
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Vi vil holde fast i velfærdsforliget fra 2006, og det vil vi, fordi det er troværdigt, det vil vi, fordi vi selvfølgelig står ved det forlig, som vi har gennemført, og det vil vi også, fordi hvis vi gik ind og ændrede det og fjernede grundlaget for de mennesker, som nu står for at skulle på efterløn inden for den kommende periode,
ville det da være dybt, dybt uansvarligt og dybt, dybt utroværdigt.
I øvrigt vil det jo ikke hjælpe på den udfordring, som vi står over for, som jeg også svarede bl.a. hr. Anders Samuelsen.
Men modsat kan man jo så sætte spørgsmålstegn ved, om Socialdemokraterne har de samme tanker.
Så man skulle måske lige prøve at blive enige internt, før man stiller os andre det spørgsmål.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-29:
Så det vil sige, at vi her fra Venstre har fået en efterlønsgaranti.
Det er interessant, og det siger jeg mange tak for.
Men ordføreren mener jo så, at Liberal Alliance må droppe deres planer.
Liberal Alliance må, som andre har gjort før, sige, at det med at afskaffe efterlønnen, som de går så højt op i, ikke bliver til noget.
Og formanden for Det Konservative Folkeparti må endnu en gang klappe hælene sammen, fordi Venstre ikke vil afskaffe efterlønnen.
Det er jo det, ordføreren siger.
Tak for det.
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Vil man holde fast i velfærdsforliget fra 2006, og hvordan har man tænkt sig at finansiere planen og udgifterne på de 51,5 mia. kr. ud over de 24 mia. kr., som EU formodentlig vil give os som udfordring?
Ja, jeg ved det ikke, og det er der heller ikke nogen andre her i landet der ved.
Det er muligt, at der er nogle i det socialdemokratiske og i SF's politbureau, som ved det, for det er vel sådan, vi skal forstå det, når fru Helle Thorning-Schmidt for åben skærm siger, at planen er klar, at den er lavet.
Men vi må bare ikke få at vide, hvad der står i den.
Hvorfor?
Fordi hr. Villy Søvndal ikke tør diskutere det med SF på landsmødet, fordi venstrefløjen ikke tør diskutere det med fagbevægelsen her den 1. maj, eller er det, fordi man simpelt hen ikke har fundet finansiering til alle de løfter, man har gået og stukket ud?
Det tror jeg.
Jeg tror, det er det sidste, men jeg ved det ikke, for vi kender ikke planen.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-04-29:
Hr. Jacob Jensen sagde i sin ordførertale, at det offentlige forbrug var steget fra 27,4 til 29,4 pct.
Jeg vil godt høre, om ikke hr. Jacob Jensen kan bekræfte, at når man ser den stigning, som svarer til 34 mia. kr., men som jo ikke er 34 mia. kr., så skyldes det ene og alene, at vi har et fald i bruttonationalproduktet, og at det altså er derfor, vi pludselig ser det øgede offentlige forbrug.
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Sandheden er, at vi aldrig har haft så højt et offentligt forbrug, som vi har i år.
Sandheden er, at de stigninger, som vi har set i det offentlige forbrug, har været historisk store.
De har været på et tocifret milliardbeløb de sidste år.
De er steget med 13 pct. i 2009 og 18 pct. i år.
Det er historisk, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen.
Det er sådan set det, jeg kan forholde mig til.
Jeg kan ikke forholde mig til al den anden slyngen om sig med tal og talmagi fra hr. Jens Peter Vernersens side.
Faktum er, at der aldrig i dette land har været brugt så meget til offentlige ydelser, velfærdsydelser, som vi bruger i år, og det er vi sådan set stolte af.
Det synes vi er ansvarligt.
Han vil hæve skatterne for danskerne og dansk erhvervsliv med 18 mia. kr.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-04-29:
Det undrer mig meget, at hr. Jacob Jensen ikke er klar over, at væksten i det offentlige forbrug først og fremmest skyldes, at man har haft et faldende bruttonationalprodukt siden 2008.
Dermed får man en vækststigning fra 27 til 29 pct. svarende til 34 mia. kr.
Hvis det er sådan, at hr. Jacob Jensen ikke er klar over det – og det forstår jeg sådan set at han ikke er, for det står ikke i papirerne fra Venstre – så må jeg jo bede finansministeren om at redegøre for den udvikling.
For det er sådan set ikke uvæsentligt, om man har fået flere kroner eller man bare har fået et procentvis større forbrug, fordi bruttonationalproduktet er faldet.
Det er jo ikke ligegyldigt.
Det er sådan set ret afgørende, at vi får det med i det videre forløb.
Det er naturligvis interessant, men det mest interessante er vel dybest set det voldsomme fald, nemlig på 200.000, der er sket i beskæftigelsen.
Jacob Jensen (V), 2010-04-29:
Ja, det kan jeg bekræfte at vi er ganske bekymrede over.
For det er jo den private sektor, der tjener pengene til den offentlige velfærd.
Det er, som om den logik ikke helt er gået op for venstrefløjen.
Det er den private sektor, der skal tjene pengene, før vi kan bruge dem på offentlig velfærd, og det er derfor, det er så afgørende, at vi stimulerer den private sektor og sikrer, at der er en fornuftig privat sektor, som kan tjene de her penge.
Hvordan kan man så gøre det?
Ja, man kan gøre det ved at tage nogle af de tiltag, som vi har taget, nemlig lave en skattereform, som øger arbejdsudbuddet.
Vi kan lave forskellige væksttiltag, vi kan sikre, at konkurrenceevnen bliver holdt på et fornuftigt niveau, selv om den er under pres.
Man kan så også, som Socialdemokraterne ønsker det, lægge skatter og afgifter på dansk erhvervsliv i et væk.
Jeg tror, at alle, der følger den her debat, kan se logikken i, at det sidste vil være gift for den spirende optimisme, som vi trods alt også noterer os der er udeomkring.
Det er jo det, vi også har set i dag med et fald, om end et marginalt fald, i arbejdsløsheden.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-04-29:
Det er da utroligt, at hr. Jacob Jensen vil dunke de selv samme kommuner oven i hovedet.
Nu har de gang på gang forsøgt at lave samarbejde, gang på gang lavet effektiviseringer og rationaliseringer, og så kommer regeringen og siger: Det er bare ikke godt nok, kære venner, nu får I lige et gok oven i hovedet igen, for nu skal I spare 400 mio. kr. og sige farvel til 1.000 ansatte.
Det synes jeg ærlig talt er frækt.
Men hvad jeg i virkeligheden lige nu synes er mere frækt, er, at hr. Jacob Jensen jo ikke svarer på de spørgsmål, der bliver stillet.
Derfor vil jeg godt gentage mit spørgsmål, det er meget enkelt, og man kan svare ja eller nej til det: