runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
Jeg vil meget gerne svare på spørgsmålet.
Jeg synes også, det er et relevant spørgsmål.
Det er jo Kommissionen, der er traktaternes vogter så at sige, og derfor er det Kommissionen, som må tage stilling til, om det, der pågår ved de tyske grænser, er i overensstemmelse med Schengenreglerne.
Det har vi heldigvis regler for.
Det gode ved EU er jo, at vi sådan set har regler for de her spørgsmål, og derfor er det Kommissionen, som må undersøge, om det her er i overensstemmelse med reglerne.
Hvis det ikke er det, må de så tage affære.
Sådan er det.
Når jeg gør noget ud af det her med bulgarerne, er det, fordi det jo var et eksempel på, at fru Pia Kjærsgaard forsøger at score et billigt point på noget, der ikke har noget som helst med virkeligheden at gøre.
Når fru Pia Kjærsgaard selv rejste det, synes jeg også, det er rimeligt, at jeg kommenterer det.
Det, man altid bliver bedt om af spørgerne, er at kommentere det, der stilles spørgsmål om, og det var derfor, jeg rejste det.
Når fru Pia Kjærsgaard er så ivrig efter at komme væk fra det emne, tror jeg, at det må være i erkendelse af, at det naturligvis intet – intet! – ville have gjort i forhold til de forbrydelser, vi nu har set, og bulgarer, der er tiltalt for dem.
Intet – ingen forskel ville det have gjort, om fru Pia Kjærsgaards symbolpolitik stadig havde eksisteret.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-01-11:
Det er da utroligt, at landets statsminister ikke forholder sig til det, jeg siger.
Jeg spørger, om det, som Tyskland gør, er inden for Schengensamarbejdet.
Jeg er ikke så optaget af Schengensamarbejdet, det ved statsministeren godt, men naturligvis holdt vi os inden for reglerne.
Det, Tyskland gør, er det inden for Schengenreglerne?
Det kræver jeg simpelt hen et klart svar på.
Jeg synes, at statsministeren – som formand for EU i det næste halve år – bør svare på det.
Det, jeg også godt vil forholde mig til, er, at det altså er svært at få svar ud af den her regering.
Da jeg blev konfronteret af Berlingske Tidende med det, henvendte Berlingske Tidende sig til landets justitsminister, som det jo henhører under, og justitsministeren meddelte via sin særlige rådgiver, at han ikke ønskede at kommentere de tyske foranstaltninger ved grænsen til Polen.
Jeg fatter ikke, at pressen finder sig i det, det må jeg sige, for det er alt for ofte, vi ser, at landets ministre svarer pressen via en spindoktor, via en sms eller via en mail.
Nok om det.
Jeg vil meget, meget gerne bede om et klart svar og lad være med at svare udenom, for jeg tror, det er min sidste runde nu – også statsministerens.
Lad være med at bruge taletiden til at svare udenom.
Er det her i overensstemmelse med Schengenreglerne?
Og i modsat fald: Hvad agter ministeren at gøre?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
Jeg kan i hvert fald høre, at fru Pia Kjærsgaard er meget ophidset over den debat, der var på daværende tidspunkt.
Jeg synes bare, det er vigtigt at få to ting på plads.
For det første, at den tidligere regering og det tidligere flertal jo sådan set sparede på toldindsatsen.
Det var jo rigtig, rigtig ærgerligt, for så har man et problem, når man pludselig ikke har de fornødne ressourcer til at tjekke, om der kommer ulovlige ting ind i Danmark eller der foregår kriminalitet omkring vores grænser.
Hvem har ansvaret for det?
Ja, det har jo bl.a. fru Pia Kjærsgaard.
Det andet, jeg har lyst til at sige, er i forhold til det her med bulgarerne, som fru Pia Kjærsgaard selv rejser.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at fru Pia Kjærsgaard fortsætter med sin symbolpolitik.
Er vi ikke enige om, at den bestialske forbrydelse, som der nu er nogle bulgarere der er tiltalt for, intet, overhovedet intet har med den grænsekontrol at gøre, og at uanset hvor meget grænsekontrol, fru Pia Kjærsgaard ville finde på, så ville en sådan forbrydelse kunne finde sted?
Og det var lige præcis derfor, at vi besluttede at afskaffe det, så snart vi kom til, fordi vi hellere vil bruge vores fælles midler til at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-01-11:
Det vil jeg da godt have en kommentar til, for det, der lå i mit spørgsmål, var, at man gør det i Tyskland.
Jeg skal sige til statsministeren med hensyn til den meget ophidsede, urimelige debat, der kom fra Tyskland, der kom fra udenrigsministeren, der kom fra den tyske ambassadør i Danmark, der kom fra Europa-Kommissionen, og som der så sandelig kom fra de mennesker, der i dag sidder på regeringsmagten: Jamen altså, det er Tyskland, der nu har foretaget en politiindsats, ikke en toldkontrol, men en politiindsats, fordi de har opdaget, at der simpelt hen sker for mange ting, og de vil gerne værne deres land, hvad jeg synes er ganske naturligt.
Det var det, vi også gerne ville.
Men må jeg så spørge statsministeren: Er det, som Tyskland gør, i overensstemmelse med Schengenreglerne, som Danmark holdt sig inden for?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
Jeg synes, man skal kæmpe for, at man ikke har grænseoverskridende kriminalitet.
Jeg synes, man skal kæmpe med næb og kløer for, at vi ikke får forbudte stoffer ind i Danmark, våben, illegale ting i det hele taget.
Man skal bekæmpe enhver form for grænseoverskridende kriminalitet.
Og man skal gøre det på den måde, der virker bedst.
Og der må jeg sige, at jeg stadig væk ikke er overbevist om, at det, som fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti fik lokket regeringen til i forhandlingerne om en permanent toldkontrol, er tilstrækkeligt til at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Nu er der så nogle mennesker af bulgarsk oprindelse, der er tiltalt for den forbrydelse.
Men hvis vi skal være helt ærlige, ville den forbrydelse jo, uanset hvor meget grænsekontrol, fru Pia Kjærsgaard ville stille op, desværre kunne finde sted.
Så det har intet med den permanente grænsekontrol at gøre, og der er intet i virkelighedens verden, der tilsiger, at havde den permanente grænsekontrol været der, havde man undgået en så forfærdelig forbrydelse.
Og det håber jeg naturligvis også at fru Pia Kjærsgaard vil give mig fuldstændig ret i.
Derfor var den permanente toldkontrol jo en symbolpolitik, som ikke reelt ville løse de enorme udfordringer, vi står over for med grænseoverskridende kriminalitet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-01-11:
Det er jo fristende at fortsætte i samme spor, men jeg har nu et andet spørgsmål, jeg godt vil stille.
Jeg vil godt først og fremmest sige til statsministeren, at det er rart at se statsministeren i den spontane spørgetid.
Jeg hørte statsministeren udtale sig en smule om udenrigspolitik, og det skal bare være min opfordring, at udenrigsministeren også bliver sat på i den spontane spørgetid – mig bekendt har han vistnok ikke været det endnu – for jeg synes, der er mange spørgsmål at stille.
Det er bare en opfordring.
Så kommer jeg til mit spørgsmål, og det drejer sig faktisk ret meget om – igen igen – løftebrud.
F.eks. sagde den nuværende statsminister, fru Helle Thorning-Schmidt, formanden for Socialdemokratiet, under europaparlamentsvalgkampen: Jeg vil have den gamle grænsekontrol tilbage, som vi havde den for nogle år siden.
Det er en sætning, som har været draget frem mange, mange gange, specielt set i lyset af den meget ophidsede debat, der kom fra Tyskland, fra Kommissionen, fra den tyske ambassadør i Danmark, efter at den tidligere regering sammen med Dansk Folkeparti genindførte en grænsekontrol.
Det har den nuværende regering desværre sløjfet.
Det siger jeg med stor beklagelse, for vi har inden for de seneste dage oplevet, at der er nogle bulgarere, som er sigtet – de er ikke dømt, men de er sigtet – for et meget bestialsk, modbydeligt mord på en 81-årig dame.
Det er bare for at nævne et af de mange tilfælde, hvor det er østeuropæere, som på en eller anden måde kommer over vores grænse og begår forbrydelser.
Den her er meget, meget alvorlig, men vi kender også til mange af de andre.
Så er der jo sket det i mellemtiden, at man i Tyskland har øget grænsekontrollen.
Man har gjort det, at man faktisk har sat 400 politibetjente ind ved grænsen i den tyske delstat Brandenburg, altså grænsen til Polen.
Det er jo mærkværdigt, at Tyskland bare kan gøre det – og det er ikke en toldkontrol som den, vi gennemførte, men en direkte politikontrol.
Det vil jeg godt have statsministerens kommentar til.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
Vi gik til valg på at hæve skatterne, jo faktisk ret markant, fordi der var skabt et stort hul i kassen af den tidligere regering.
I den situation sagde vi klart og tydeligt til danskerne, at vi er nødt til at få nye indtægter til vores samfund, så vi kan investere dem i det, vi gerne vil have mere af: god uddannelse til vores børn og unge og bedre sundhed.
Det gik vi til valg på, og det har vi sådan set også gennemført efter valget i en mildere form, fordi vi sådan set ikke hæver skatterne så meget, som vi havde sagt vi ville gøre, men altså i en mildere form.
Er det blevet dyrere at være boligejer i Danmark?
Nej, det er det ikke, for vi har ikke hævet en eneste skat på boliger.
Så bare for at man holder tingene klart adskilt, vil jeg sige, at vi gik klart og tydeligt til valg på – det tror jeg også at ordføreren vil være enig med mig i – at skatter og afgifter skulle hæves, så vi kunne få nye indtægter til vores samfund for at bruge dem på noget fornuftigt, på det, vi gerne vil have mere af.
Vi gik også til valg på, at boligskatterne ikke skulle hæves, og det er de ikke blevet.
Kristian Jensen (V), 2012-01-11:
Og når regeringen nu lægger op til, at det bliver 2.000 kr. dyrere, kan jeg godt forstå, at Christina Juhl, da jeg talte med hende i formiddags, var forarget over, at det håndtryk og det løfte, hun fik i valgkampen, ikke var noget værd.
Jeg synes, det er en uskik, at man gør det dyrere at være dansker, når man har lovet, at det ikke skulle være dyrere.
Jeg synes, det er en uskik, at man sætter skatter og afgifter op, når man har sagt, at det ikke skulle være dyrere at være dansker.
Jeg vil egentlig godt spørge, for det har jeg fået lov til af Christina Juhl, om statsministeren ikke vil med mig ud at besøge Christina Juhl en gang til og give en forklaring på, hvorfor man brød det løfte, man gav på valgkampens anden dag, om, at det ikke skulle være dyrere at bo i boligen.
For det er blevet dyrere, og det bliver endnu dyrere med de afgiftsstigninger, der lægges op til i regeringens kommende udspil.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
Ordføreren er jo helt klar over, at vi ikke har hævet en eneste skat på boliger.
Det har vi sagt i valgkampen at vi ikke ville, og det har vi heller ikke gjort nu.
Så det er jo ikke blevet dyrere at være boligejer.
Jeg kender ikke beregningerne for de øvrige regnestykker, der stilles op, men man kan jo ikke diskutere, at der ikke er kommet en eneste ekstraskat på at være boligejer.
Så det er jo fuldstændig korrekt, både hvad der blev sagt i valgkampen, og hvad der er blevet sagt efter valget.
Kristian Jensen (V), 2012-01-11:
Se, nu ringede jeg i formiddags til Christina Juhl for at høre, hvad det er, der gør, at hendes bolig bliver 2.000 kr. dyrere, og det er sådan set meget nemt at se, hvad der er udfordringen for Christina Juhl.
Regeringen har med sin afgiftspolitik og udspil til NOx-afgifter og andet gjort fjernvarmen dyrere, således at hun kan forvente en 2.000 kr. dyrere varmeregning.
Nu ved jeg ikke, om statsministeren kender boligejere, der ikke opvarmer deres hus, men jeg kender dem ikke.
Og hun bor et sted, hvor hun vil blive nabo til en eventuelt kommende betalingsring, og derfor vil hun, når hun skal passe sit arbejde, passe sin uddannelse eller i øvrigt leve sit liv, blive berørt af den betalingsring, der måtte komme.
Når hun fik et personligt håndtryk på og et løfte om, at det ikke ville blive dyrere, fortryder statsministeren så, at man gav det håndtryk i valgkampen og løftet om, at det ikke ville blive dyrere at være boligejer?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
En af de ting, vi gik til valg på, var jo, at vi godt kunne se, at der var et stort hul i kassen, som den tidligere regering havde efterladt til os, og at vi selvfølgelig må tage hånd om det.
Derfor har vi sagt meget klart til danskerne, at der bliver behov for nye indtægter til vores fællesskab, således at vi har mulighed for at investere i børn og unge, bl.a. uddannelse og forskning.
Det er en vigtig prioritering for Danmark, for det har også noget at gøre med, at vi kommer forrest i konkurrencen med andre lande.
Så det er altså vigtigt at få nye indtægter.
Vi har gjort meget ud af, at der ikke er boligskatter, der bliver hævet for nogen mennesker, så jeg er lidt i tvivl om, hvad det er, der bliver spurgt om her, men der er jo ikke nogen boligskatter, som bliver hævet.
Vi er ikke uenige om, at man skal have mere regulering af de europæiske banker, og det er vi også i fuld gang med at etablere i EU; der sidder Danmark for bordenden og kan gøre en forskel.
Så det er ikke det, vores uenighed går på.
Vi er heller ikke uenige om, at man bør have en global transaktionsskat, og vi har heller ikke ideologiske problemer med, at vi har en europæisk transaktionsskat.
Men det er jo vigtigt at indrette netop den transaktionsskat, så resultatet ikke bliver, at vækst og beskæftigelse flygter ud af Europa.
Hvis det er tilfældet, ønsker jeg i hvert fald ikke at stå på mål for det, for det sidste, Europa har brug for i den nuværende situation, er, at arbejdspladser flytter ud af Europa.
Frank Aaen (EL), 2012-01-11:
Jamen jeg fatter ikke en brik af det, altså at en rød regering i Danmark er mere forsigtig i forhold til det her spørgsmål end Sarkozy i Frankrig og Merkel i Tyskland.
Konservative, reaktionære rundtom i hele Europa støtter den her afgift og synes, at den bare skal gennemføres og omfatte alle de lande, det overhovedet kan lade sig gøre, også selv om den ikke bliver global, og så sidder vi lige pludselig med en rød regering – og måske er det økonomi- og erhvervsministeren, jeg hører svar fra, det ved jeg ikke helt – som træder på bremsen, og derfor er mit afsluttende spørgsmål: Ville det ikke klæde Danmark, ville det ikke klæde en rød regering – en regering, som jo er skeptisk over for den finansielle sektors opførsel i de senere år – at sige, at vi går i spidsen for, at der så hurtigt som muligt og omfattende så mange lande som overhovedet muligt gennemføres en skat på kapitaltransaktioner, på spekulation, som jo er noget helt andet end at sige, at det er på reelle investeringer?
Vil regeringen ikke gå i spidsen med det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
I regeringen arbejder vi, som vi skal, i Rådet for at finde ud af, om der er baggrund for en enighed på det her felt.
Der er mange forskellige holdninger til det her i Rådet.
Én ting, der er helt sikker, er, at jeg ikke kan forestille mig, at Danmark skulle gå enegang på det her felt, for så har vi en situation, hvor Danmark ville miste vækst og arbejdspladser.
Det ønsker regeringen ikke.
Vi ønsker, at en europæisk finansiel transaktionsskat, hvis vi skal have en sådan, skal indrettes så tilstrækkeligt robust, at vi sikrer, at vi ikke mister vækst og arbejdspladser ud af Europa.
Vi har ikke noget ideologisk problem med hensyn til det, vi synes tværtimod, en global transaktionsskat ville være en rigtig god idé.
Men hvis man har en europæisk transaktionsskat, bliver man nødt til at sikre, at man ikke mister vækst og arbejdspladser.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2012-01-11:
Altså, i valgkampen, i den overståede valgkamp rettede statsministerens stabschef henvendelse til SKAT København for at få dem til at rykke ud med en erklæring om statsministerens skattesag.
Og i betragtning af at rød blok i valgkampen stod til at vinde valget, måtte det vel være nærliggende også at antage, at fru Helle Thorning-Schmidt ville blive statsminister efter valget.
Og kan det være anderledes, end at SKAT København kunne opfatte det på den måde, at her kom der altså en henvendelse fra den kommende statsministers nærmeste medarbejder om at komme med en erklæring, som skulle bruges i valgkampen?
Er statsministeren ikke enig i, at en sådan henvendelse ikke kan forstås på anden måde end som et forsøg på at lægge pres på SKAT København, og er statsministeren ikke enig i, at det ikke burde finde sted?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
Hele den her sag om læk og formodet læk og formodet magtmisbrug er jo en sag, som i øjeblikket undersøges af en undersøgelseskommission, og jeg har valgt helt fra starten – af gode grunde, som jeg tror de fleste forstår – at holde mig helt ude af sagen og ikke kommentere sagen, og det vil jeg egentlig også vælge at gøre i dag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2012-01-11:
Lige før jul kom det frem i pressen, at den nuværende finansminister, Bjarne Corydon, i den overståede valgkamp havde rettet henvendelse til SKAT København – og det var i sin egenskab af kabinetchef for fru Helle Thorning-Schmidt – for at få en erklæring fra SKAT i København om statsministerens skattesag, for at »gøre sagens rette sammenhæng gældende i offentligheden«.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om statsministeren ikke er enig i, at en direkte henvendelse fra den senere statsministers kabinetschef til SKAT København er udtryk for et forsøg på politisk pres på SKAT København.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
Så de her forældre er så fattige, at de ikke har råd til at lade deres børn gå til sport, men har samtidig en bil, de kan køre frem og tilbage i?
Altså, jeg synes, hvis jeg skal være helt ærlig, at det eksempel, hr. Mike Legarth er ude i, virker en lille smule søgt.
Der, hvor jeg kommer fra, cykler man altså stadig til og fra mange sportsaktiviteter, og det tror jeg også at man gør rundtomkring i det ganske land.
Jeg vil bare sige til hr. Mike Legarth, at det jo ikke er rigtigt, at De Konservative har gode forslag til, hvordan man kan investere i den kollektive trafik.
Jeg vil gerne se de forslag; jeg vil gerne se, hvilke konkrete investeringer i den kollektive trafik i København og på Sjælland De Konservative kan få råd til med deres model.
Det vil jeg gerne se.
Det er rigtig, rigtig trist, særlig for dem, som bruger den kollektive trafik, og vores opgave som regering er at finde et svar på det.
Det kommer vi til at lægge en løsning frem på; jeg hører intet – absolut intet – fra Venstre og De Konservative.
Mike Legarth (KF), 2012-01-11:
Først vil jeg sige, at De Konservative gerne vil være med til at løse tingene i den rigtige rækkefølge, altså investere i offentlig transport, så den er tilgængelig, inden man sætter andre forhindringer op og bl.a. gør det dyrere, hvilket vi lodret er imod.
Men for at blive i min spørgsmålsrække: Finder statsministeren, at det er rimeligt, at børn fra udsatte familier, altså de familier, der har mindst at gøre med, nu oplever, at der bliver skabt en økonomisk forhindring for, at de kan deltage i det frivillige idrætsliv – fodbold, håndbold, ishockey og andre former for sportsaktiviteter – fordi forældrene ikke har råd til at betale det, det koster at køre over betalingsmursgrænsen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
Jeg synes, det er vigtigt at diskutere med alle, der føler sig berørt af den her sag, og det er også det, vores transportminister er i gang med i de her dage.
Det, vi skal gøre, er, at vi skal løse udfordringen med, at trængslen er der, at den vil blive større og mere tidkrævende i de kommende år, og at folk sidder i køer på vejene.
Det er det ene.
Det kan man så sige at man ikke gider at være med til at løse, men det er regeringens opgave at løse det, og det vil regeringen gerne, og hvis vi skal gøre det, bliver vi nødt til at gøre noget andet, end det, vi gør i dag.
De Konservative og Venstre vil bare lade stå til; de vil lade trængslen stige og stige og acceptere, at vi ikke har råd til at investere i den kollektive trafik.
Det vil regeringen ikke, og det er derfor, at vi i den kommende tid kommer med et forslag til, hvordan man kan løse de her to udfordringer.
Mike Legarth (KF), 2012-01-11:
Hvilken konsekvens tror statsministeren at det vil få?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
Der kører i øjeblikket en sag i en undersøgelseskommission med meget alvorligt indhold, som tager udgangspunkt i en skattesag, som sådan set vedrører mig og min familie, og hvor der har været formodninger om ulovligt læk og formodninger om magtmisbrug, som den tidligere regering skulle have stået for.
Det er det, der undersøges på nuværende tidspunkt.
Det synes jeg er det mest korrekte, og det vil jeg fortsætte med.
Vi har to udfordringer i og omkring København.
Den ene udfordring er, at hvis ikke vi gør noget, vil trængslen bare blive større og større, folk vil bruge mere og mere spildtid i trafikken, fremkommeligheden vil være så skidt, at man simpelt hen bruger samfundsmæssige ressourcer på at sidde i bilerne for at komme på arbejde.
Det er en dårlig brug af den enkeltes tid og også af vores fælles tid.
Så vi har altså et trængselsproblem nu, og vi kan være helt sikker på, at det bliver værre i de kommende år.
Den anden udfordring, vi har, er, at der med de alvorlige økonomiske problemer, vi har arvet fra den tidligere regering, reelt ikke er råd til at investere i den kollektive trafik, ikke bare i København og omegn, men faktisk på hele Sjælland – der er ingen penge til det.
Det er vores bud på, hvordan man løser de her udfordringer, og jeg har ikke hørt noget fra f.eks. Venstre eller De Konservative.
Mike Legarth (KF), 2012-01-11:
Jeg vil stille nogle spørgsmål om betalingsmuren.
Synes statsministeren, det er rimeligt, at børnefamilier med sunde fritidsinteresser nu bliver pålagt en yderligere beskatning på grund af betalingsmuren, fordi de ønsker, at deres børn er med i idrætslivet på tværs af Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-01-11:
Man kan altså ikke tale sig uden om sine løftebrud og sine forkerte beskeder til vælgerne i valgkampen ved at citere sig selv forkert.
Budskabet fra statsministeren i valgkampen var ikke, at vi ikke udelukkende kan spare os ud af krisen.
Budskabet var: Vi kan ikke spare os ud af krisen.
Det var det svar, man gav til os andre, når vi sagde, at vi bliver nødt til at spare.
Det gjorde vi på ansvarlig vis, fordi vi syntes, at vælgerne havde krav på at få besked, så de kunne tage ordentlig stilling.
Til det budskab var statsministerens svar: Vi kan ikke spare os ud af krisen, vi skal gøre noget helt andet.
Statsministeren kan ikke komme uden om, at hun nu står i spidsen for en regering, der siger, at vi tværtimod skal spare os ud af krisen.
Og så er det, jeg bare spørger: Havde det ikke være bedre – og denne gang kan statsministeren måske svare på det – hvis vi i valgkampen havde kunnet diskutere de forskellige spareforslag, så vælgerne havde kunnet tage stilling, i stedet for at det nu her skal komme som en tyv om natten?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-01-11:
Vi havde også spareforslag i vores plan.
Altså, jeg kan forstå, at ordføreren har læst vores plan grundigt, og der var jo også spareforslag i vores plan.
Vi foreslog bl.a., at man ikke for alle sygdomme skulle have en måneds behandlingsgaranti; man skulle vurdere, hvilke sygdomme der var af en sådan karakter, at man kunne nøjes med at have to måneders behandlingsgaranti.
Det er jo sådan set et spareforslag, det er i hvert fald et omprioriteringsforslag, og vi havde en række andre spareforslag.
Så det er ikke helt rigtigt, at vi ikke var optaget af at spare.
Det er til gengæld rigtigt, at vi er optaget af, at man ikke kun kan spare sig ud af krisen, og det er regeringen fortsat.
Det er også derfor, vi har været optaget af at få nye indtægter til vores samfund, således at vi kan bruge de indtægter til at investere i det, vi gerne vil have mere af, f.eks. børn og unges uddannelse.
Ligesom man ikke bør forbruge over evne, bør man heller ikke spare over evne, og det, som jeg er nervøs for Liberal Alliance ville have gjort, var at spare på så meget og skære så dybt i vores velfærdssamfund, at vi ikke havde haft råd til at investere i de ting, som vi bliver nødt til at investere i, så vi også kan blive klogere og dygtigere og få større konkurrencekraft i årene, der kommer.
Man kan ikke udelukkende spare sig ud af krisen.
Man må spare på nogle områder, det kommer regeringen til, og man må investere på andre områder og skaffe sig nye indtægter for netop at kunne investere.