runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Jamen vi jo er nødt til at have fakta i orden, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Kommunernes økonomi baserer sig på en aftale med regeringen.
Vi lægger simpelt hen budgetterne ved siden af hinanden og siger: Hvad skal der så til for at få det her til at gå op?
Og så indgår vi en aftale.
Regeringen lever op til hver en sætning i den aftale, og de får de penge til næste år, som vi har aftalt, og som dækker deres budgetter.
Derfor er det ikke rigtigt, når hr. Eigil Andersen siger, at det er regeringen, der ikke lever op til sine forpligtelser.
Det svarer jo til, at hr. Eigil Andersen også indgår nogle økonomiske aftaler, og hvis hr. Eigil Andersen ikke kan overholde sine økonomiske aftaler, ja, så må han jo tilpasse sin økonomi.
Det samme gælder for staten, det gælder for kommunerne, det gælder for regionerne.
Sådan er vilkårene jo.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-24:
Sagens kerne er jo, at man fra regeringens side udstyrer kommunerne med alt for små bloktilskud, så de er tvunget til nedskæringer i forhold til de behov, der er udeomkring.
Derfor er det jo ikke rigtigt, at regeringen er ansvarsfri i det her spørgsmål.
Jeg bliver derfor nødt til at spørge igen med hensyn til de penge, kommunerne har brugt for meget i forhold til en umulig aftale, som er indgået mellem regeringen og KL: Vil regeringen kræve, at det merforbrug skal udmønte sig i besparelser og dermed massefyringer næste år?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen , at det på ingen måde er et skønmaleri, jeg står her og præsenterer.
Kommunerne har i 2011 det samme, som de har i 2010.
Det reguleres oven i købet op med pris- og lønudviklingen, så man kan have det samme personale og kan købe de samme varer og tjenesteydelser.
Hr. Eigil Andersen formulerede selv i sit indlæg her for nylig, at kommunerne har haft et overforbrug.
Men jeg må sige til hr. Eigil Andersen, at det jo ikke er på grund af regeringens politik, at der har været et overforbrug i kommunerne.
Jeg erindrer, at hr. Eigil Andersen i 2009 også deltog i klagesangen om, at der blev sparet i kommunerne, der blev fyret i kommunerne, det hele gik ad hekkenfeldt til i kommunerne, og da året var gået, viste det sig, at kommunerne havde brugt 5 mia. kr. mere, end de havde budgetteret med.
Det er jo den situation, kommunerne er i.
De har haft en dårlig økonomistyring, og de har ikke været i stand til at overholde deres egne budgetter.
Men det er jo ikke regeringens skyld, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Regeringen leverer varen som aftalt, nemlig at kommunerne i 2011 har de samme penge til rådighed som i 2010, oven i købet reguleret op med udviklingen i priser og lønninger.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-24:
Det er et skønmaleri, som jeg bestemt ikke er enig i er realistisk.
Vi har allerede i år oplevet en masse fyringer på de kommunale daginstitutioner.
Vi har oplevet fyringer på sygehusene.
Vi har oplevet fyringer i ældreplejen.
Foruden de fyringer, som rammer konkrete mennesker, er der selvfølgelig også i den forbindelse blevet nedlagt stillinger – og også ud over de fyringer, der er sket.
Det er jo, på trods af at alle mennesker i Danmark kan se, at der er behov for de medarbejdere, som er blevet fyret, og hvis stillinger er blevet nedlagt.
Der er derfor et stort misforhold mellem ministerens skønmaleri og virkeligheden.
Sagen er jo den, at der er kommet tal frem, som belyser, at kommunerne i år har et overforbrug, som overstiger de ca. 2 mia. kr., som Kommunernes Landsforening talte om man ville komme op på, og som man har aftalt at kommunerne skal spare næste år.
Det overforbrug og den besparelse kan dermed næste år sagtens komme op på 7-8 mia. kr., og det vil så føre til store nedskæringer.
Det er jo blevet beregnet, at regeringens genopretningsplan i sig selv på grund af nulvæksten medfører 8.000 færre stillinger.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Ønsker man fra regeringens side, at genopretningsplanen kommer til at ligge i ruiner, altså at den er urealistisk og ikke kan gennemføres på grund af de ting, jeg her har nævnt, eller ønsker man, at der skal fyres et sted mellem 10.000 og 20.000 medarbejdere i det offentlige?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Genopretningsaftalen fra maj måned udgør jo fundamentet for regeringens økonomiske politik, og aftalen indebærer, at de offentlige finanser bliver styrket med godt 24 mia. kr. over de næste 3 år.
Med genopretningsaftalen sikres det, at kommunernes høje budgetniveau i 2010 kan fastholdes i 2011 og fremefter.
Dermed friholdes kommunerne fra at gennemføre nedskæringer som følge af genopretningsaftalen.
Situationen for kommunerne her i landet er dermed meget anderledes end i mange andre lande, hvor krisen jo er slået direkte igennem i den kommunale økonomi.
Kommunernes budgetter reguleres samtidig for udviklingen i priser og lønninger, og dermed kan kommunerne i 2011 købe det samme antal varer og tjenesteydelser, som de kunne i 2010, for det fremskrives med prisudviklingen, og de kan have det samme personale i 2011, som de kunne i 2010, fordi udgiften fremskrives med lønudviklingen.
Kommunernes budgetter reguleres samtidig for den her udvikling, og for regionerne indebærer genopretningsaftalen oven i købet, at der bliver prioriteret 5 mia. kr. til sundhedsområdet frem mod 2013.
Jeg er derfor ikke enig i spørgerens påstand.
Regeringens økonomiske politik indebærer ikke et fald i antallet af ansatte i kommuner og regioner.
Og det er også det, der ligger til grund for den finanslovaftale, som vi har indgået.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-24:
Tak for det.
Frygter ministeren ligesom spørgeren, at regeringens økonomiske politik vil føre til et fald i antallet af offentlige arbejdspladser i kommunernes og regionernes skoler, daginstitutioner, ældrepleje, sygehuse osv. på måske 10.000-20.000 i løbet af 2011, og hvad begrunder ministeren sin holdning med?
Frygter ministeren ligesom spørgeren, at regeringens økonomiske politik vil føre til et fald i antallet af offentlige arbejdspladser i kommunernes og regionernes skoler, daginstitutioner, ældrepleje, sygehuse osv. på måske 10.000-20.000 i løbet af 2011, og hvad begrunder ministeren sin holdning med?
Der bliver sagt »ansat for mange medarbejdere«.
Sagen er jo, at der bliver lavet nogle aftaler mellem Kommunernes Landsforening og regeringen om det næste års økonomi, som selvfølgelig også indebærer, hvor mange mennesker man kan have ansat for den pågældende sum penge.
Men det er jo nogle forhandlinger, som alle ved foregår i Danmark, ved at regeringen har sat kommunerne en pistol for brystet, fordi regeringen konstant siger, at hvis kommunerne ikke vil indgå en aftale, som regeringen bestemmer hvordan skal være, vil man lave et lovindgreb.
Det er den trussel, der er, og det er jo ikke frie forhandlinger på nogen som helst måde.
Det betyder selvfølgelig, at regeringen presser kommunerne ud i nogle umulige situationer, hvor de så forsøger at indgå en aftale, men en aftale, som ikke dækker de behov, der er hos ældre mennesker, som skal have en ordentlig behandling inden for pleje- og sundhedsområdet, og hos børn og unge, som skal have en ordentlig behandling i daginstitutionerne og folkeskolen.
Derfor er det så, at det pres, som regeringen udøver over for kommunerne i økonomiske spørgsmål, udløser, at de i forhold til det, som finansministeren siger, bruger for mange penge.
Jeg synes, det er urimeligt, og jeg synes, det er urimeligt ikke bare over for velfærden, hvor der sker en meget dårlig udvikling, men så sandelig også over for de mennesker, som så bliver skubbet ud i arbejdsløshedskøen – hvilket jeg vil vende tilbage til om et øjeblik.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Jeg tror da, at det flertal af oppositionspolitikere, der er i KL's bestyrelse – set landspolitisk – vil blive noget bedrøvet over hr. Eigil Andersens omtale af dem, for det er fuldstændig frie forhandlinger, vi har, hvor vi indgår nogle aftaler og staten forpligter sig til at overholde sin del af dem.
Det gør staten altid.
Vi overholder de her aftaler til punkt og prikke.
Men jeg må sige til hr. Eigil Andersen, at det nu engang er sådan, at når man indgår en aftale, skal man overholde den, og vi har jo set, at i 2009 overskred kommunerne de her aftaler med 5 mia. kr.
Og ligesom jeg går ud fra, at hr. Eigil Andersen hjemme hos sig selv privat, for sådan er det hjemme hos mig, har nogle penge til rådighed og skal have budgettet til at hænge sammen, så kan kommunerne jo ikke i årevis bare bruge flere penge, end budgettet tillader.
Det må de kommuner, der ikke har haft orden i økonomien, selvfølgelig bringe i orden, men det er jo ikke regeringens skyld.
Så vil jeg godt lige sige en anden ting til hr. Eigil Andersen.
Siden krisen kom, har vi mistet 180.000 arbejdspladser i den private sektor, og jeg synes, hele den argumentation, hr. Eigil Andersen anvender, fuldstændig negligerer, at vores hovedproblem i Danmark i dag er at få gang i de private arbejdspladser, for det er derfra, den velstand, som vi fordeler her i Folketinget, skal komme.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-24:
Jeg vil bare gerne slutte af med at citere Inger Bolwinkel, som er forbundsekretær for Fag og Arbejde, FOA, som faktisk har gennemført den her undersøgelse.
Hun siger: »Kommunerne fyrer sosu'er i et væk. De, der er tilbage, må stresse og arbejde gratis for at nå det.
De kan jo ikke bare efterlade borgeren på toilettet, fordi tiden er gået.«
Jeg synes bare, det er påfaldende, at finansministeren ikke vil anerkende, at det sådan set er FOA, der har udarbejdet den her undersøgelse, og at finansministeren igen og igen prøver at så tvivl om undersøgelsen på den ene eller den anden måde.
Man kunne jo også anerkende, at der faktisk er et problem, og at det faktisk er ærlig og redelig snak, at der er nogle medarbejdere, som, fordi de yder en meget dedikeret stor indsats, også fortjener den anerkendelse, der faktisk skal til – og netop en anerkendelse, som også går ud på, at de faktisk får løn for det arbejde, de udfører.
Så må finansministeren vel også anerkende, at det godt kan være, at der er kommet flere ressourcer til den offentlige sektor, men at der så sandelig også er kommet flere både unge og ældre, som netop har behov for den service, som bliver leveret.
Det betyder jo i sidste ende, at der faktisk bliver afskediget sundhedspersonale, selv om man ikke er i stand til at følge med efterspørgslen.
Det er dog tankevækkende, at man oplever medarbejdere, der siger fra.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Selvfølgelig skal folk have en løn for den arbejdsindsats, de gør.
Dertil har vi jo et meget, meget veludviklet overenskomstsystem.
Jeg er da utrolig glad for, at medarbejderne, når de bliver presset, ikke bare smider, hvad de har i hænderne, men også giver et ekstra nap med.
Jeg er nødt til at sige til hr. Jonas Dahl, at al den her snak om, at vi skærer ned osv., er forkert.
Regeringen sikrer, at kommunerne til næste år kan bruge flere penge, end der er budgetteret med i 2010.
Det er da noget af en bedrift.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-24:
Sådan er livet jo, siger finansministeren.
Det er dog udtryk for en paradoksal tankegang i forbindelse med de offentligt ansatte, som faktisk gør en dedikeret arbejdsindsats, at man bare siger til dem, at sådan er livet, og at det må de jo næsten lære at leve med.
Jeg synes, det er en meget arrogant tilgang, som finansministeren har til de offentligt ansatte, som faktisk gør en rigtig stor arbejdsindsats hver dag.
Mange af medarbejderne er nødt til at arbejde over, for ellers går det ud over de ældre medborgere, og det bekræfter lederne i ældreplejen jo også.
»De fleste af vores ansatte har jo hjertet med sig.
De ved, at det går ud over borgerne, hvis de ikke når deres opgaver.
Så arbejder mange gratis.«
Det er dog påfaldende, at landets finansminister end ikke vil anerkende den her dedikerede arbejdsindsats.
Og så vil jeg bare gerne spørge: Synes finansministeren ikke, det er rimeligt, at offentligt ansatte også får løn for den arbejdsindsats, de faktisk gør?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Glædeligvis gør rigtig mange af dem det.
Den situation, hr. Jonas Dahl beskriver, er da forhåbentlig fuldstændig udelukket, altså at man siger, at nå, nu er tiden gået, så kan den gamle sidde på toilettet.
Jeg ved ikke, hvad hr. Jonas Dahl forestiller sig.
Selvfølgelig er de medarbejdere dedikerede og løser det problem.
Men det er jo ikke et udtryk for systematisk underbetaling eller berøvelse af overarbejde.
Det er jo rigtig gode medarbejdere, som vil løse deres opgave bedst muligt.
Nogle gange sker der et skred i tidstabellen, andre gange sker der det ikke.
Men sådan er livet jo, og heldigvis reagerer man ikke, som hr. Jonas Dahl tilsyneladende foreskriver.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-24:
For en gangs skyld er jeg i hvert fald delvis enig med finansministeren netop i, at vi har et dedikeret, engageret og meget, meget dygtigt personale, ikke bare i ældreplejen, men generelt blandt de offentligt ansatte.
Det er jo glædeligt, at der er så mange dedikerede medarbejdere, der også er interesseret i at yde en ekstra indsats.
Det synes jeg da også er flot, og det fortjener de offentlige medarbejdere jo også al mulig ros for.
Det kan man måske så efterlyse at de fik lidt oftere.
Men det tror jeg at finansministeren og jeg kunne blive meget enige om.
Men der, hvor det jo selvfølgelig også bliver interessant, er, at 31 pct. af de her medarbejdere også siger, at de faktisk tager det her gratis overarbejde.
Men så skyldes det måske også, at der rent faktisk ikke er tid til at løse de arbejdsopgaver, de har.
Og hvis man har været ude i hjemmeplejen – nu har jeg haft fornøjelsen af også at arbejde i ældresektoren igennem nogle år – vil man se, at det jo er sådan, at det er blevet et minut- for ikke at sige et sekundtyranni, som regeringen har indført.
Så er det jo sådan, at når man nu står med den ældre medborger på toilettet og tiden er udløbet, hvad gør man så?
De dedikerede og engagerede – heldigvis er det de fleste medarbejdere – bliver selvfølgelig og hjælper borgeren ud fra toilettet og sikrer sig, at vedkommende i øvrigt er i god stand, når de forlader den ældre medborger.
Problemet er bare, at tiden er løbet ud.
Man har sådan set fået fri, og det vil sige, at man reelt bliver langt over arbejdstiden.
I den her undersøgelse understreges det jo så også af, at 31 pct. faktisk oplever det månedligt og 13 pct. af medarbejderne endda en eller flere gange om ugen.
Så er det jo påfaldende at høre finansministeren gentagne gange blive ved med at snakke om, at der næsten er tilført ressourcer, kan man høre.
Men jeg vil bare høre: Synes finansministeren ikke, det er uacceptabelt, at offentlige medarbejdere, som får deres løn for at arbejde det antal timer, de nu er ansat til, ender med at skulle lave gratis overarbejde for at udføre den arbejdsopgave, de faktisk har påtaget sig?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
I den undersøgelse fra FOA, som er nævnt i spørgsmålet, er der spurgt til, om medarbejderne nogle gange bliver efter arbejdstid for at gøre arbejdet færdigt, selv om de ikke får løn for det.
Den viser derimod ikke, som hr. Jonas Dahl prøver at give indtryk af, at en trejdedel af medarbejderne er blevet tvunget til gratis overarbejde, sådan som det fremgår af spørgsmålet.
Aftalen om genopretning af dansk økonomi indebærer, at kommunernes høje budgetniveau i 2010 kan fastholdes i 2011 og i årene fremover.
Kommunerne friholdes dermed for at gennemføre nedskæringer som følge af genopretningsaftalen.
Kommunernes budgetter reguleres oven i købet med udviklingen i priser og udviklingen i lønninger, sådan at man i 2011 kan købe de samme varer og tjenesteydelser, som man kunne i 2010, fordi det reguleres med prisudviklingen.
Og man kan have det samme personale, som man havde i 2010, fordi beløbet reguleres med lønsummen.
Det er de kendsgerninger, der er, uanset at SF her prøver at tegne et billede af, at der sker nogle nedskæringer.
Jeg kan sige til hr. Jonas Dahl: Der sker ingen nedskæringer i kraft af regeringens politik, fordi regeringen sikrer, at der kommer flere ressourcer til næste år, end der var i år.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-24:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder i al sin enkelhed: Er ministeren enig i, at der er blevet fyret for mange i den kommunale ældrepleje, når en FOA-undersøgelse viser, at 31 pct. af SOSU-medarbejderne flere gange månedligt er tvunget til at tage gratis overarbejde for at nå deres arbejdsopgaver?
Er ministeren enig i, at der er blevet fyret for mange i den kommunale ældrepleje, når en FOA-undersøgelse viser, at 31 pct. af SOSU-medarbejderne flere gange månedligt er tvunget til at tage gratis overarbejde for at nå deres arbejdsopgaver?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Så fatter jeg slet ikke, hvorfor hr. Eigil Andersen står og taler om, at ledigheden stiger.
Hvad enten man bruger den registrerede ledighed, bruttoledigheden eller AKU-målingen, som er den måde, man måler den på i andre EU-lande, har vi en væsentlig lavere ledighed i Danmark.
Og det er heldigvis sådan, at regeringens økonomiske politik virker, så hver gang vi kommer med en redegørelse, kan vi nedjustere skønnet.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-24:
Det er der naturligvis, og det er også den erkendelse, der ligger i Socialdemokratiet og SF's økonomiske plan, som dog indeholder en hel del flere penge til kommunerne end den, som regeringen kører efter.
Det hænger sammen på den måde, at der er 115.000 i den officielle statistik, men ved siden af er der 53.000 mennesker i dag, som er i aktivering.
De er arbejdsløse, men de tæller ikke med i statistikken, og det betyder, at den reelle arbejdsløshed i Danmark, det, man kalder bruttoarbejdsløsheden, er 168.000, og det har den for øvrigt været stort set uændret under den her økonomiske krise, som vel begyndte for omkring 3 år siden.
Det betyder altså, at når finansministeren her siger og påstår, at man hele tiden nedjusterer tallene, er sagen den, at de altså har været stort set uændrede under den her krise – uændret store.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Til alt held kan vi jo konstatere, at regeringens økonomiske politik virker efter hensigten.
Vi nedjusterer hele tiden ledighedstallet.
Vi frygtede en langt højere ledighed, men det udvikler sig meget mere gunstigt.
Men hr. Eigil Andersen er nødt til i næste runde, hvor hr. Eigil Andersen får ordet, at forklare, om hr. Eigil Andersen ikke mener, at der er nogen grænser for, hvor mange penge kommunerne kan bruge.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-24:
Enhver elev, der går i folkeskolen og har samfundsfag, ved, at der ikke er tale om ligeværdige forhandlinger mellem regeringen og Kommunernes Landsforening.
Det siger sig selv ud fra den magtmæssige fordeling, der er.
Der er det regeringen, der har fat i den lange ende, fordi man altid vil kunne true med at lave et lovindgreb om økonomien.
Så vil jeg sige generelt, at i dag har vi 115.000 arbejdsløse efter den officielle statistik, og regeringen skønner, at det næste år vil stige til 125.000 arbejdsløse.
Vismændene har beregnet, at det vil stige til 133.000 arbejdsløse.
Det går altså den forkerte vej.
For jeg kan ikke se, at samfundet går fremad, ved at man er fuldtidsarbejdsløs i stedet for fuldtidsarbejdende.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-11-24:
Skal jeg tolke det sådan, at finansministeren siger til mig, at Danske Regioner og arbejdsgruppen som helhed ikke var blevet bundet af, hvornår pengene var frigivet fra Finansministeriet, men at planen ene og alene er lavet efter, hvornår Danske Regioner og andre aktører var klar til at løfte screeningsopgaven i forhold til tarmkræft?
Det er et meget væsentligt, centralt og forhåbentlig forståeligt spørgsmål til finansministeren.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-11-24:
Ja, det er jo fuldstændig klart, at regionerne skal være klar til at løfte opgaven.
Der er jo ikke nogen idé i at indføre et program, hvis regionerne ikke er klar til at løfte opgaven.
Det går jeg ud fra at spørgeren også er fuldstændig enig i.
Orla Hav (S), 2010-11-24:
Tak for det.
Hvordan stemmer regeringens udmelding om, at kommunerne har det samme antal kroner til rådighed i ...
O.k., er det en fordel?
Hvordan stemmer regeringens udmelding om, at kommunerne har det samme antal kroner til rådighed i 2011 som i 2010, overens med, at 78,2 pct. af kommunerne udtaler, at de planlægger besparelser over for ældre på 300 mio. kr. og dertil besparelser over for handicappede i 2011, og at 66,7 pct. og 60 pct. af kommunerne endvidere udtaler, at de planlægger yderligere besparelser i henholdsvis 2012 og 2013?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-24:
Så forbeholder jeg mig retten til at svare på den måde, som jeg synes er mest i overensstemmelse med min opfattelse, og det er ved at se på alternativet.
Man kan jo hoppe fra tue til tue og spørge: Hvorfor har man hentet lidt der?
Hvorfor har man hentet noget der?
Situationen er den, at vi har en for stor offentlig sektor i forhold til det, vi kan finansiere.
Vi samlede regningen op efter krisen.
Vi lavede en massivt ekspansiv finanspolitik for at skærme så mange medarbejdere som overhovedet muligt mod fyringer.
Det er også lykkedes i vidt omfang; sammenlignet med udlandet har vi en lav, lav ledighed i Danmark.
Men noget af det, jeg godt lige vil anholde, er argumentet om, at vi mener, at løsningen er at give de dårligst mulige vilkår.
Altså, vi kommer fra et historisk højt niveau i en offentligt finansieret voksenog efteruddannelse.
Det har regeringen jo sammen med Dansk Folkeparti år efter år efter år tilvejebragt ressourcer til faktisk at kunne finansiere.
Den internationale krise rammer, og så får vi en lille aktivitetsnedgang.
: Medarbejdere, der er omfattet af en virksomhed, fordi man har en ansættelseskontrakt, kan godt være med til at bidrage til situationen.
For det, der er afgørende for dem, er jo ikke, om de får en lille smule efteruddannelse.
Det, der er afgørende, er, om der er et job i morgen på en ny arbejdsplads, og det er det, vi kæmper for at der er.
Line Barfod (EL), 2010-11-24:
Nu er det jo ikke, fordi Vestas ikke tjener masser af penge, at de flytter ud af Danmark.
En af grundene til, at de flytter ud, er jo, at regeringen satte stop for udbygningen af vindmøller.
Jeg vil gerne holde fast i, at hvis vi skal have god produktion i Danmark, handler det om at sikre nogle gode vilkår for virksomhederne; så handler det om at få sat gang i, at der bl.a. bliver lavet alle de mange grønne job, som vi har masser af forslag til hvordan man gør.
Det er regeringen ikke interesseret i.
Men mens vi venter på, at vi får skabt de job, er der nogle mennesker, der er blevet fyret, og hvis vi gerne vil have, at de skal kunne komme over i nogle andre job, er det altså vigtigt, at de får uddannelse.
Det har fungeret rigtig godt.
Det er det, regeringen og Dansk Folkeparti nu går ind og skærer drastisk ned på
Det er derfor, jeg igen gerne vil have svar på, om ministeren mener, at det forbedrer mulighederne for at komme i arbejde og dermed gør det bedre for den arbejdsløse, for virksomhederne og for samfundet, når man forringer mulighederne for at få efteruddannelse.
Orla Hav (S), 2010-11-24:
Tak for det.
Hvordan stemmer regeringens udmelding om, at kommunerne har det samme antal kroner til rådighed i 2011 som i 2010, overens med, at 78,2 pct. af kommunerne udtaler, at de planlægger besparelser over for ældre på 300 mio. kr. og dertil besparelser over for handicappede i 2011, og at 66,7 pct. og 60 pct. af kommunerne endvidere udtaler, at de planlægger yderligere besparelser i henholdsvis 2012 og 2013?