runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-13:
Det var da sjovt med så langt et svar, at man ikke engang nåede at svare på det, som der blev spurgt om.
Men så kan vi tage den igen.
Først vil jeg bare konstatere, at Socialdemokraternes ordfører nu siger, at man afskaffer fedtafgiften på rullepølsen, men til gengæld lægger man så en generel afgift på butikkerne, som betyder, at gulerødderne bliver dyrere.
Tillykke med det, det er der sikkert en fin sundhedseffekt i.
Jeg troede, at Socialdemokraterne gik meget op i sundhed.
Men spørgsmålet var jo: Hvorfor er det mindre problematisk med papiraffald fra Socialdemokraterne end papiraffald fra Netto?
Det var det, der var spørgsmålet.
Og så skal jeg anmode om, at hr. Thomas Jensen den her gang svarer på det spørgsmål.
Det her forslag betyder jo, at det bliver dyrere for den almindelige dansker at leve.
Når man pålægger en ekstraskat på de butikker, hvor danskerne handler, er det klart, at de butikker sender regningen videre i form af højere priser, som den almindelige forbruger kommer til at betale.
Jeg forventer ikke nogen forståelse for det problematiske i det hos den socialdemokratiske ordfører, for socialdemokrater er jo generelt ikke så bekymrede for skat.
Det, jeg derimod gerne vil spørge om her, er, om den socialdemokratiske ordfører ikke finder det lidt mærkeligt, når formålet med loven er at nedbringe mængden af papiraffald, at man så har undtaget papiraffald fra de politiske partier.
Hvorfor er det mindre problematisk med papiraffald fra f.eks. Socialdemokraterne, end det er problematisk med papiraffald fra Netto?
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Jeg er stolt.
Dansk Folkeparti gjorde intet for at forhindre, at almindelige, hårdtarbejdende danske lønmodtagere kunne blive udkonkurreret på lønnen, fordi man ikke gjorde nok for at kontrollere, om udenlandsk arbejdskraft kom ind i Danmark og tog de danske job.
Da krisen satte ind i 2008, reagerede den borgerlige regering med Dansk Folkepartis støtte for langsomt og forkert, vil jeg sige til hr. Mikkel Dencker.
Man sørgede ikke for at holde hånden under beskæftigelsen i Danmark.
Det bevirkede, at Danmark tabte 130.000 private arbejdspladser.
Den blødning har den her regering haft som en målsætning fra dag et at stoppe.
Og det er lykkedes, således at der under fru Helle Thorning-Schmidts tid i Statsministeriet kun er tabt 3.000 danske private arbejdspladser.
Det er altså en rigtig, rigtig flot rekord.
Derudover er det fuldstændig korrekt, at vi har sat gang i en kickstart med finansloven for 2011.
Den er med til at holde hånden under beskæftigelsen.
Og vi fortsætter tiltagene, så vi med den nye finanslov for 2013 skaber mere end 20.000 nye private arbejdspladser til de arbejdsløse danskere.
Jeg synes nu nok, at der er nogle mellemregninger og ikke mindst konklusioner i de tal, som hr. Brian Mikkelsen lægger frem, som der ikke er belæg for.
Det er jo sådan med de husstandsomdelte reklametryksager, som i dag bliver omdelt til de danske husstande, at der er en stor del af dem, som også er produceret i udlandet.
Jeg tror, hr. Brian Mikkelsen bør lægge til grund, at hvis der sker et fald i omfanget af husstandsomdelte reklametryksager, vil det også gå ud over nogle af de reklametryksager, som er trykt i udlandet.
Og derfor kan jeg slet ikke genkende det der skrækscenarie, som Copenhagen Economics har spændt sig selv foran sammen med hr. Brian Mikkelsen og også nogle af Venstres medlemmer her i Folketinget.
Det her forslag vil da have nogle konsekvenser, ja, men det skal ses ud fra en samlet virkning – ud fra summen af de tiltag, som regeringen har sat i værk i 2012 og vil sætte i værk i det kommende år, 2013.
Og der har vi jo lagt for dagen, at vi i hvert fald vil afskaffe de tåbelige skatter, som hr. Lars Løkke Rasmussen indførte i sin korte tid som statsminister.
Det seneste er jo, at vi vil afskaffe hr. Lars Løkke Rasmussens fedtafgift.
Vi har allerede afskaffet multimedieskatten, som ramte mange lønmodtagere, og så har vi jo i dag også behandlet et forslag om, at vi vil afskaffe hr. Lars Løkke Rasmussens iværksætterskat.
Så på den måde er regeringen i gang med at rydde op og sørge for, at vi får et bedre erhvervsklima i Danmark, sådan at vi for alvor kan få sat gang i beskæftigelsen og få langt flere af de 165.000, der i dag er arbejdsløse, i beskæftigelse.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
Nu taler vi om L 50, en ny reklameafgift, som alt andet lige vil betyde tab af arbejdspladser i Danmark.
Det er L 50, vi diskuterer nu og her.
Alt andet lige vil forbrugerpriserne jo stige, for der bliver mindre konkurrence.
Det viser også andre undersøgelser fra f.eks. Konkurrenceog Forbrugerstyrelsen.
Så hvis vi tager L 50, og hvis vi f.eks. tager det eksempel, som Copenhagen Economics har regnet på, nemlig at mængden af reklameaviser vil falde med 15 pct. – og det må jo trods alt være meningen med forslaget, at mængden af reklameaviser vil falde – ser vi, at det vil betyde et tab af arbejdspladser alene i den grafiske branche på mellem 300 og 400.
Det inkluderer ikke budene.
Det inkluderer ikke de tab af arbejdspladser, der sandsynligvis også vil være i detailhandelen, fordi priserne vil stige, og på den måde vil man så få en skævvridning af konkurrencen.
Derfor er spørgsmålet til den socialdemokratiske ordfører: Når nu det største problem i Danmark er, at vi mister arbejdspladser i Danmark, vil der så ikke være grundlag for at tage det her forslag væk, så vi sikrer, at de arbejdspladser bliver i Danmark?
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Nu henviser hr. Brian Mikkelsen til en undersøgelse fra Copenhagen Economics og siger, at det er en uafhængig analyse.
Til det vil jeg bare sige, at så vidt jeg husker, var det også Copenhagen Economics, som var ude at male en vis herre på væggen, i forhold til hvad den her reklameafgift betyder, fordi Copenhagen Economics fuldstændig sidestiller den med den østrigske afgift, som vi har debatteret tidligere i dag.
Så er der spørgsmålet om konsekvenserne for arbejdspladserne.
Det her forslag har selvfølgelig isoleret set nogle konsekvenser, men ud fra en samlet vurdering af alle de tiltag, som regeringen har lavet og laver – både på finansloven for 2012 og for 2013 – har vi i første omgang sørget for at holde hånden under beskæftigelsen i Danmark og stoppe blødningen og tabet af private arbejdspladser.
I det kommende år er målet at få skabt 20.000 nye arbejdspladser i den private sektor.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
Alt andet lige må en ny afgift jo betyde, at det bliver dyrere at producere.
Formålet med afgiften er jo også ifølge regeringen at kæmpe for miljøet.
Copenhagen Economics har lavet en undersøgelse, som blev offentliggjort tidligere her i november og viste, at det alene i den grafiske sektor – alene i den grafiske sektor – vil betyde et tab af mellem 300 og 400 medarbejdere.
En ny reklameafgift vil alt andet lige også betyde, at priserne vil stige.
Undersøgelsen viser – som hr. Jan E. Jørgensen var inde på – at hvis de bare stiger med 0,2 pct., vil det betyde et tab på 500 mio. kr., hvilket vil overstige det beløb, man vil få ind på afgiften her.
Forbrugerne vil altså skulle betale højere priser.
Derfor er mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører: Når nu uafhængige undersøgelser og hele branchen siger, at det vil koste rigtig mange arbejdspladser i den grafiske sektor, i en situation hvor den største udfordring i Danmark er, at vi mister arbejdspladser, er det så ikke et grundlag for at revurdere det her forslag?
For det skinner jo tydeligt igennem, at man vil miste arbejdspladser i en trængt branche – 300-400 arbejdspladser alene i den grafiske branche.
Der må altså være mulighed for at ændre en sådan afgift.
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Jeg ved godt, det kan være svært at forstå for hr. Torsten Schack Pedersen, men hvis det er sådan, at de danske virksomheder allerede har lagt sig i selen for at have en god og miljøvenlig produktion, og at der så kommer nogle krav fra EU, der rent faktisk gør, at de danske virksomheder præsterer godt inden for de her krav og dermed får en komparativ fordel i forhold til udenlandske trykkerier, synes jeg faktisk, det er et ganske logisk og forståeligt argument, og jeg synes bare, vi skal glæde os over, at vi har den form for trykkerier i Danmark.
I forhold til den måde, som Venstre prøver at råbe op på her i salen i dag om, at det her bliver østrigske tilstande, og at vi indfører en afgift, der er ligesom den, man har indført i Østrig, som hr. Jan E. Jørgensen fra Venstre sagde – det formoder jeg hr. Torsten Schack Pedersen er enig med hr. Jan E. Jørgensen i – vil jeg sige, at det simpelt hen er at male en vis herre på væggen.
Det er jo sådan, at den afgift, vi indfører her, ikke er af samme omfang og slet ikke ligner den afgift, der indføres i Østrig, og derfor kan man ikke sige det, som Venstres ordfører og hr. Torsten Schack Pedersen siger her i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-13:
Jeg vil gerne spørge den radikale ordfører, om han ikke mener, at det her lovforslag er stærkt konkurrenceforvridende.
Som jeg også nævnte i min egen ordførertale, rammer det jo vidt forskellige.
En månedsavis bliver f.eks. ramt af afgiften, selv om den har det samme redaktionelle indhold som en ugeavis og har en ansvarshavende redaktør og det hele, fordi den ikke udkommer 20 gange om året.
Er det ikke konkurrenceforvridende?
Eller hvad med reklametryksagen, som bliver husstandsomdelt?
Den er med afgift, men den samme miljøbelastende reklameartikel, nemlig en ugeavis, er undtaget fra afgiften.
Tror ordføreren selv på, at man kan gennemføre noget, der er så stærkt konkurrenceforvridende, i et frit marked inden for EU?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-13:
Selvmodsigelsen bliver jo ekstrem.
Det bliver en fordel, men alligevel vil den socialdemokratiske ordfører godt anerkende, at trykkerierne uden en afgift har bevæget sig i en meget mere miljørigtig retning.
Den anerkendelse for det arbejde, der foregår ude på danske virksomheder, vil jeg godt kvittere for.
Men at en afgift så skulle være endnu bedre, skriger jo til himlen.
Jeg kan godt forstå, det er en svær opgave at skulle stå og forsvare en afgift, som notorisk vil koste arbejdspladser i Danmark.
Det må da være op ad bakke at skulle prøve at finde en grimasse, der kan passe, når man ved, at der her er et forslag, der koster danske arbejdspladser.
Det burde man være fair nok til at stå ved og sige.
Man burde også være fair nok til at stå ved, at der er en risiko for, at vi som forbrugere kommer til at opleve stigende priser, fordi konkurrencen svækkes, og de folk, der så skal have 280 kr. på en check, kommer så til at opleve stigende priser på deres dagligvareindkøb, som kan risikere langt at overstige det.
Jeg synes bare, det fortjente noget mere ærlighed fra Socialdemokratiets side.
Den her afgift koster arbejdspladser, og der er en voldsom stor risiko for, at den svækker konkurrencen, så vi alle sammen kommer til at betale noget mere for vores dagligvareindkøb.
Det er sådan set også det, der direkte fremgår af lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Nu lægger hr. Ole Birk Olesen ud med at antage, at forbrugerpriserne bare vil skyde i vejret, og at det vil få så store negative konsekvenser for den enkelte forbruger.
Men jeg vil bare sige, at hvis man sagligt – sagligt, vil jeg understrege over for hr. Ole Birk Olesen – ser på, hvad der er bestemmende for prisniveauet i Danmark, så skal man kigge på Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens redegørelse fra maj 2012, hvoraf det bl.a. tydeligt fremgår, at konkurrencen på det danske dagligvaremarked desværre er for lav.
Den er for lav, og derfor får vi for høje priser.
Derudover har den tidligere regering indført forskellige skatter og afgifter, bl.a. fedtafgiften, og den er jo også med til at give højere forbrugerpriser.
Den afskaffer den nuværende regering, fordi vi har lyttet til kritikken.
Og det er en beslutning, der ligger i direkte forlængelse af det tillægsbetænkningsbidrag, som SF, Socialdemokraterne og Radikale Venstre samstemmende afgav, dengang L 111 i sin tid blev behandlet.
Vi var meget, meget skeptiske over for fedtafgiften.
Det er den, vi afskaffer nu, og det vil forhåbentlig få en positiv indvirkning på forbrugerpriserne i Danmark.
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-13:
Jeg fornemmer en utålmodighed, og at man gerne vil, at vi kommer videre med debatten, så jeg skal ikke gøre det alt for langt.
Men jeg vil da sige, at jeg gerne vil kvittere ordføreren for svaret.
Det er jo rene ord for pengene.
Jeg er stolt, siger hr. Thomas Jensen.
Han er stolt af det, jeg spurgte om, nemlig hvordan han havde det med at føre en politik, som konsekvent trækker i den forkerte retning.
Man får jo rene ord for pengene, når han siger, at han er stolt.
Jeg må så korrigere hr. Thomas Jensen og sige, at den økonomiske politik, som blev ført med et flertal bestående af Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative, faktisk var en politik, som bragte vores arbejdsløshed her i landet ned på det laveste niveau, den har været i historisk tid.
Så jeg vil nok sige, at der virkelig er blevet trukket i de rigtige håndtag af den tidligere regering.
Der er jo ikke kommet flere mennesker i arbejde på grund af den.
Det har Finansudvalgets formand, fru Marianne Jelved, jo selv indrømmet er tilfældet.
Den har ikke virket.
Så jeg forstår ikke, at man er så stolt af den.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-11-13:
De opgørelser, som er lavet af Dansk Erhverv og den grafiske branche, viser, at over 500 arbejdspladser vil forsvinde.
Det er jo ikke en marginal effekt og slet ikke for de mennesker, det går ud over, så jeg kan slet ikke forstå, at det argument ikke betyder noget som helst.
Det betyder da rigtig meget, og det betyder også rigtig meget, at der er virksomheder, der må dreje nøglen om inden for det område her og inden for den her branche.
Det undrer mig meget, at ordføreren slet ikke kan se, at det er et problem.
Ud over at det forringer forbrugernes forhold, forringer det altså også den beskæftigelsesmæssige situation her i landet.
Bare ordføreren kunne forklare mig, hvad den dybere mening er med at skubbe arbejdspladser ud af Danmark, for det har jo vist sig, at der bliver skubbet mange arbejdspladser ud af Danmark.
Bare inden for handel har man skubbet arbejdspladser ned syd for grænsen, og her vil man altså yderligere skubbe arbejdspladser ud af landet.
Bare ordføreren kunne forklare mig, hvad den dybere filosofi i den politik er.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Først vil jeg lige gå lidt i rette med spørgerens præmis, nemlig at regeringen fører en politik, som gør, at arbejdspladser rykker ud af landet.
Altså, der må vi lige nuancere lidt, for Danmark står i en meget presset økonomisk situation – det gjorde vi også under den tidligere statsminister – og det, vi er meget optaget af i regeringen, er jo at genskabe fremdriften i dansk økonomi.
Derfor kan vi ikke forhindre, at arbejdspladser flytter ud over den danske grænse, men vi skal sikre, at vores afgiftspolitik, vores skattepolitik og vores beskæftigelsespolitik sørger for at understøtte beskæftigelsen.
Det må være målsætningen.
Så vil jeg sige: Jo, skatter og afgifter har jo som regel nogle afledte negative effekter, og det har det her lovforslag også.
Ja, det kan vi godt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-11-13:
Tak for det.
Nu har regeringen jo ført en politik igennem godt et år, der har bevirket, at den ene arbejdsplads efter den anden er presset ud af Danmark, altså en forringet beskæftigelsesmæssig situation her i Danmark, og det vil det her forslag også betyde.
Virksomheder i den grafiske branche, trykkerier, vil simpelt hen forsvinde, og andre vil gå ned i antal medarbejdere, hvis det her forslag gennemføres.
Kan ordføreren ikke se, at det har en negativ beskæftigelsesmæssig effekt?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-13:
Det forstår jeg ikke, fordi begrundelsen for, at partierne ikke skulle betale reklameafgift, var, at det ville vanskeliggøre deres informationsarbejde, og det ville dermed vanskeliggøre demokratiets udfoldelsesmuligheder.
Det ville have den effekt, at vælgerne ville få vanskeligere ved at orientere sig i det politiske landskab.
Det her vil medføre mindre konkurrence, ikke mere konkurrence, og det vil medføre mere uigennemsigtighed, ikke mindre uigennemsigtighed, og det vil alt andet lige medføre højere priser – måske ikke lige så slemt som i Østrig, men det er det, der er en overhængende risiko for.
Vil Det Radikale Venstre være villig til at gå ind, hvis det her lovforslag måtte blive vedtaget, og være garant for, at man, hvis det medfører mindre konkurrence, så vil tage afgiften op til revision og ændre den?
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Ja, det er lige før, at der ikke er øje tørt heroppe, når man tænker på, hvordan spørgeren forbinder Radikale Venstre med begrebet markedssyn.
Jeg er jo fuldstændig enig i, at vores udgangspunkt er markedet, et velfungerende marked, hvor der er en god og gedigen konkurrence, som også gør, at den enkelte udbyder er pristager, hvis man kan sige det sådan, så der ikke er monopoltilstande osv.; jeg kunne blive ved.
Men det er også derfor, Radikale Venstre er meget optaget af, at der er gennemsigtighed på markedet, at der ikke er noget, der obstruerer gennemsigtigheden, at der er et fair marked på dagligvareområdet, at vi så at sige sikrer den gennemsigtighed.
Det er også derfor, vi gerne vil have mere konkurrence.
Med det her lovforslag laver vi en regulering, men den får ikke nogen signifikant effekt i forhold til, at forbrugerne stadig kan orientere sig om varerne, og hvad de koster osv.
Så markedet består fortsat, og det synes jeg er en rigtig god ting som radikal.
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for, at spørgeren også udtrykker et forbehold i forbindelse med sammenligningen med Østrig.
Så vidt, så godt.
For det andet er vi jo meget bevidste om, at hvis det var, at der ikke var substitutionsmuligheder for erhvervet, for udbyderne, til at kunne gå på andre platforme og annoncere for deres varer, så er det korrekt, så ville det hæmme konkurrencesituationen.
Der er jo heldigvis rigtig mange, ja, oceaner af muligheder for, at der kan substitueres, således at man bruger andre medieplatforme.
Så jeg tror ikke på, at det har nogen stor effekt på priskonkurrenceevnen.
Det andet er så, om vi, når vi så har gennemført det lovforslag, så tager provenuet og siger, at så er vi ligeglade.
Nej, det er vi selvfølgelig ikke.
Vi vil hele tiden følge med i, hvordan det går.
Det gælder i øvrigt også på andre områder, og det vil jeg da også selv være med til at sikre.
Så jeg vil gerne sige klart, at det jo er vigtigt, at vi hele tiden evaluerer de lovforslag, vi gennemfører.
Jamen som sagt vil skatter og afgifter have nogle effekter på markedet.
Det vil have nogle effekter på beskæftigelsen, og når man sætter skatter og afgifter op, vil det som regel have en negativ effekt.
Så det er ikke et spørgsmål, om man anerkender det eller ej, synes jeg.
Det, det handler om, er jo at sikre, at man så fører en politik, som samlet set øger beskæftigelsen, som regeringens politik gør.
Når man så også skal have et socialpolitisk sigte, hvor pengene går til den grønne check, kan man så isoleret set leve med, at man har nogle marginale negative effekter på arbejdsudbuddet?
Ja, hvis det holdes op imod de større effekter, regeringens politik som helhed har.
Og det har den jo.
Med de tal, som jeg står med her, skønnes det, at det vil have en negativ effekt på 50 helårspersoner.
Så vi har altså en uenighed, hvad angår spørgerens tal.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-13:
Nu er hr. Nadeem Farooq jo repræsentant for et parti, der som det eneste i regeringen ikke er socialistisk, men bekender sig til en socialliberal baggrund, og derfor vil jeg spørge hr. Nadeem Farooq, om han og Det Radikale Venstre ikke mener, at vi også lever i en markedsøkonomi, og at det dermed er vigtigt, at forbrugerne uændret kan orientere sig om de forskellige mærker og priser, der er på markedet, og dermed træffe kvalificerede og oplyste valg og dermed søge hen, hvor priserne er lavest, og hvor servicen er bedst, og dermed drive konkurrencen frem.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-13:
Forslag om afgift på husstandsomdelte reklamer er en del af finanslovaftalen fra 2012 mellem regeringen og Enhedslisten og vil træde i kraft i det nye år.
En afgift på husstandsomdelte reklamer vil bidrage til at nedbringe mængderne af papiraffald, hvilket vil trække i retning af bedre miljø, og samtidig giver reklameafgiften et provenu, som regeringen prioriterer, til at fremme regeringens socialpolitik i form af grøn check.
I lovforslaget foreslås en afgiftssats på 3 kr. pr. kilo reklamer, som husstandsomdeles i 2013 – en afgift, som vil stige til 4 kr. pr. kilo i 2014.
Samtidig foreslås en lavere afgiftssats for reklamer, som er påtrykt miljømærket Blomsten, på 2 kr. pr. kilo husstandsomdelte reklamer.
Den differentiering synes jeg er god, og den har også et miljømæssigt sigte.
Hvis man ser på forskellen på de to satser, vil man se, at de tager afsæt i det, man kalder de eksterne omkostninger, og det er så udtryk for de miljømæssige omkostninger, der er forbundet med produktionen af den enkelte tryksag.
Så der er både noget fiskalt, altså noget prioritering af at sikre noget provenu til statskassen, som så at sige skal forfølge andre regeringers målsætninger, og så er der nogle miljømæssige argumenter for det her.
Så samlet set er det et forslag, som Det Radikale Venstre kan støtte.
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Med Dansk Folkepartis støtte har den tidligere regering gennem 10 år ført en økonomisk politik, som vi i bagklogskabens ulideligt klare lys må sige om, at der var mulighed for at have kunnet gjort det bedre.
Jeg ved ikke, om det er forbigået hr. Mikkel Denckers opfattelsesevne, at der rent faktisk har været en kæmpe boligboble, som også var politisk betinget.
Det har betydet, at mange hårdtarbejdende danske lønmodtagerfamilier har købt et hus til alt, alt for høj en pris, og nu sidder de og er teknisk insolvente i det hus.
Tak for kaffe til Dansk Folkeparti.
Jeg synes, at hr. Mikkel Dencker skulle sætte sig ned og læse en økonomisk vurdering af de sidste års økonomiske udvikling i Danmark og så måske gribe lidt i egen barm og se på, hvad Dansk Folkeparti rent faktisk har været med til at skabe for et morads.
At sende 130.000 private danske arbejdspladser ud af landet på 2½ år under hr. Lars Løkke Rasmussens statsministertid synes jeg simpelt hen er beskæmmende.
Men jeg er glad for og jeg er stolt over at bidrage til at støtte op om en regering, som har sat en stopper for den blødning og det tab af danske arbejdspladser, og som fremover skal sikre, at der sættes gang i beskæftigelsen, og som med finansloven for 2003 sikrer, at mere end 20.000 danskere kommer i beskæftigelse.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-11-14:
Ja, nu var jeg godt klar over, hvad ministeren ville svare.
For den 8. oktober i år, da sagen rent faktisk kom frem i Midtjylllands Avis – for det hidrører jo fra, at jeg er blevet opmærksom på problematikken fra en konkret sag fra Silkeborg – skrev jeg med det samme til forsvarsministeren og til ministeren for by, bolig og landdistrikter og spurgte ind til, hvad ministrenes holdning til det her var, og om det var muligt at få løst den her problematik.
Jeg fik en pæn e-mail, kan jeg så sige, fra ministersekretariatet ovre hos ministeren for by, bolig og landdistrikter om, at det ville man se på.
Og så skete der sådan set ikke særlig meget.
Når jeg så ellers jævnligt har ringet over og forespurgt om, hvad der skete, har jeg fået at vide, at ja, der var vistnok en sag på vej.
Men der skete ikke særlig meget.
Så må jeg bare konstatere, at da jeg så fredag i sidste uge inden kl. 12.00 stillede de her to spørgsmål – det, som ministeren svarer på nu, og det efterfølgende spørgsmål – kom der åbenbart skred i sagerne, for nu kunne jeg i tirsdags få et brev tilbage fra ministeren, og jeg kvitterer for brevet, hvor der takkes for den e-mail, som jo er sendt over en måned tidligere, og hvor det så gøres klart, at ministeren vil arbejde for, at der skal være en sidestilling mellem de fysisk og psykisk handicappede.
Det fremgår dog ikke af brevet, hvornår den sidestilling skal ske, og det er jo relevant, ikke bare for den konkrete sag, men også hvis der kommer lignende sager op.
Så det håber jeg at ministeren kan oplyse hernede i Folketingssalen.