runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2015-01-22:
Det er så bare ikke det, der sker i dag, for i dag ser man jo, at det stadig væk er muligt for en hel masse unge, som egentlig ikke har en stærk motivation til at gå videre på en længere uddannelse bagefter, alligevel at ryge ind i gymnasiet af en hel række andre årsager, som de måske ikke rigtig har tænkt igennem.
Det er måske, fordi de vil være sammen med kammeraterne osv., og de står uforberedte over for de faglige krav, der stilles, og har svært ved at klare dem.
Det er en skidt udvikling, som man ikke løser ved at give den form for ekstra rådgivning i folkeskolen.
Der skal selvfølgelig være nogle klare faglige krav, men der skal ikke være de samme klare faglige krav til alle.
Det er ikke alle, der skal have matematik på A-niveau, som jeg har sagt før.
Så derfor vil jeg bede ordføreren om at gentænke sit forslag og så tænke over, om det ikke er rimeligt, at der stilles faglige krav på forskellige niveauer, alt efter om man skal være pædagog, eller om man skal være civilingeniør.
Lotte Rod (RV), 2015-01-22:
Nej, det vil vi ikke.
Tværtimod mener vi, at vores uddannelsesparathedsvurdering spiller en vigtig rolle for, at man ikke kun kigger på karaktererne, men også på, om den unge er motiveret til at tage den uddannelse, vedkommende ønsker.
Marie Krarup (DF), 2015-01-22:
Ordføreren mener, at Dansk Folkepartis forslag vil udelukke unge fra uddannelse og dermed gøre det sværere at bryde den sociale arv.
Det er jo lige præcis det modsatte, det her vil gøre, for det vil give mulighed for at fange unge på det niveau, hvor de er.
Sådan som det er i dag, går en meget stor del, som ikke kan klare gymnasiet, i gymnasiet.
Så får de en elendig karakter, og så kommer de ud som ufaglærte unge, der ikke kan bruge deres uddannelse til noget som helst.
Det havde da været meget bedre, hvis de var kommet ind på en uddannelse, der svarede til deres evner og ambitioner, og de så var kommet videre på den professionsbacheloruddannelse, der i højere grad havde svaret til deres evner.
Det, der sker på gymnasierne, hvor vi også ser, at den sociale arv slår hårdere og hårdere igennem, er lige præcis, at dem, der kan klare kravet, klarer sig supergodt, og at dem, der ikke kan, falder helt igennem.
Den her uddannelse vil lige præcis forsøge at løse det problem.
Så mit modspørgsmål er: Hvordan vil ordføreren så løse problemet med, at der kommer så mange ind i gymnasiet, som reelt ikke kan klare det?
Vil man sænke niveauet i gymnasiet?
Lotte Rod (RV), 2015-01-22:
Tak for det.
Vi har jo ikke så mange ting i undergrunden, vi kan hive op og tjene fedt på, så det er de kloge hoveder og hænder, vi skal leve af, og det er derfor, at vi som regering satser så massivt på uddannelse.
Som radikal er jeg drevet af, at uddannelse skal åbne døre.
Det er et af de vigtige elementer i vores gymnasieudspil, hvor vi vil styrke studieretningerne og sammenhængen med de videregående uddannelser.
Det at åbne døre var også en af drivkræfterne bag vores erhvervsskolereform, både med udbredelsen af eux, hvor man får både svendebrev og studiekompetencer, og med mange åbninger for alle de andre erhvervsuddannelser på mindst 3 år.
Jeg er meget enig i det, som ministeren sagde, om, at vores ungdomsuddannelser enten skal være erhvervskompetencegivende eller studiekompetencegivende.
Derfor er jeg heller ikke specielt begejstret for det her forslag fra Dansk Folkeparti, for i mine øjne lukker det døre.
Jeg har en ven på Twitter, der hedder Morten Moesgaard, og som kæmper for, at vi herinde hæver vores debatniveau, ved at vi bliver lidt bedre til at være nysgerrige efter at høre om hinandens holdninger, og derfor vil jeg prøve i ægte Moesgaardstil ikke bare at skyde Dansk Folkepartis forslag ned, men forsøge at være nysgerrig og finde ud af, hvorfor Dansk Folkeparti egentlig mener det, de gør.
Så jeg er nysgerrig efter at høre Dansk Folkeparti uddybe, om det er, fordi man vil gøre gymnasierne til eliteskoler igen.
Hvad er det, partiet er drevet af i det ønske, og hvad tænker Dansk Folkeparti om, at det her forslag jo så især vil udelukke unge fra uddannelsesfremmede hjem fra at tage en gymnasieuddannelse og dermed vil gøre, at vi bliver endnu dårligere til at bryde den sociale arv?
Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
Vi vil gerne anerkende Dansk Folkeparti for at udtrykke det, man mener, meget tydeligt, og så håber vi i det hele taget, at vi kan tage diskussionerne ved forhandlingsbordet.
Marie Krarup (DF), 2015-01-22:
Jeg siger jo ikke, at det faglige niveau skal hæves overalt i alle ungdomssuddannelser.
Jeg siger, at på gymnasiet skal det faglige niveau hæves.
Der skal også være andre ungdomsuddannelser, hvor man ikke behøver at have det allerhøjeste faglige niveau.
Og i gymnasiet er det faglige niveau faldet.
Det tyder alt på, og det er ikke kun min mavefornemmelse.
Det er som sagt også spørgeundersøgelser.
Men det, der er sket, er, at alle i dag går i gymnasiet.
Gymnasiet er jo næsten blevet en forlængelse af folkeskolen, og det er det, der er problemet.
Vi skal have en mellemting, og det er her, jeg foreslår, at hvad angår hf, der i forvejen på en måde bruges som den her mellemting, skal vi klart og ærligt melde ud, at det er en mellemting, og at det så ikke har de samme adgangsgivende funktioner som gymnasiet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-01-22:
Det er bare for at forstå det ret.
For det er jo trods alt en ret vigtig præmis, som fru Marie Krarup lægger til grund for det hele, altså at vi skal forstå det sådan, at vores unge mennesker ikke lærer det, de plejede at lære, og at det hele er i frit fald.
Jeg kan så forstå, at baggrunden er, at nogle universitetsfolk siger, at for det mindretal, der går videre på universitetet, er der nogle problemer med det faglige niveau.
Men en helt overordnet vurdering af det faglige niveau i vores gymnasiale uddannelser må jo så bero på fru Marie Krarups egen mavefornemmelse.
Eller er der andre tal?
Marie Krarup (DF), 2015-01-22:
Det er meget svært at måle, og jeg har gang på gang bedt EVA om at lave en kvalitativ undersøgelse af det faglige niveau i gymnasiet.
Det er meget vanskeligt at måle.
Derfor kan man sige, at der ikke er nogen hårde statistiske undersøgelser.
Der er spørgeundersøgelser, hvor man har spurgt universitetslektorerne, hvordan niveauet er i dag, i forhold til hvordan det var for 15 år siden før gymnasiereformen.
Og flertallet af dem siger, at det faglige niveau er faldet.
Mange universitetsuddannelser har oprettet ekstrauddannelser, for når folk kommer ind – f.eks. på DTU eller cand. polit. – har man været nødt til at give dem ekstra kurser, hvad man ikke var tidligere.
Så der er tale om et fagligt fald bredt set.
Men det her er jo ikke noget, der skal rette op på det faglige niveau overalt.
Det her skal rette op, så vi kan få det højeste faglige niveau i gymnasiet og det klassiske HF.
Men der er er da også nogle, der skal have lov at slippe for at have matematik på A-niveau.
Det er da ikke alle, der har brug for det.
Hvis man skal ud at være pædagog, synes jeg, det er noget pjat, at man skal have latin og matematik på A-niveau.
Det skal man selvfølgelig ikke.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-01-22:
Tak for det.
Og tak for præciseringen af, at der bare skydes et ekstra led ind.
Som jeg forstår ordføreren, er grundpræmissen for hele den her omvæltning af vores ungdomsuddannelsessystem, at det faglige niveau i vores gymnasiale uddannelser er i frit fald – hvis jeg forstår ordføreren ret.
Er der nogle officielle tal, der understøtter det?
Lotte Rod (RV), 2015-01-22:
Jo, det giver jo sig selv med de optagelseskrav, der er til de forskellige uddannelser.
Men jeg synes sådan set, det er en styrke, at vi har de fire forskellige gymnasiale uddannelser, som vi har, hvor man også har mulighed for at tone sin studieretning ud fra det, som man er motiveret for, og det, som man gerne vil læse videre på.
Marie Krarup (DF), 2015-01-22:
Det er f.eks. videnskabsteori, det er at skrive lange opgaver på et højt niveau, det er måske litteraturhistorie, verdenshistorie og græsk og latin, altså, det er ikke nødvendigt.
For dem, der har evnerne, er det selvfølgelig fint.
Det gør jo ikke noget, at man er overuddannet, når man skal passe børn, men det er bare ikke nødvendigt, og man kan sagtens være pædagog uden at kunne de ting.
Så hvis man tvinger de mennesker, der skal være pædagoger, ind i de her meget akademiske uddannelser, vil der være nogle af dem, der ikke vil kunne klare det, og så vil vi se en niveausænkning, og det er jo det, vi har set i gymnasiet.
Lotte Rod (RV), 2015-01-22:
Hvad er det, man lærer i gymnasiet, som fru Marie Krarup ikke synes er relevant, hvis man skal være pædagog?
Marie Krarup (DF), 2015-01-22:
Jeg mener, at vi skal gennemgå alle professionsbacheloruddannelserne og så sige: Er der virkelig behov for en studentereksamen, som forbereder til et akademisk niveau, for at man kan gå på den og den professionsbacheloruddannelse?
Sådan er der en hel række forskellige uddannelser, som har forskellige behov, og det er det, man skal se i øjnene i stedet for at sige one size fits all, for det gør den ikke.
Lotte Rod (RV), 2015-01-22:
Derfor er jeg nysgerrig efter at vide, hvorfor det er, at pædagoger eller lærere ikke skal i gymnasiet.
Måske vil ordføreren uddybe det lidt?
Daniel Rugholm (KF), 2015-01-22:
Tak for det.
I Konservative Folkeparti mener vi ikke, at der p.t. er behov for flere uddannelsestilbud til unge, der ønsker en ungdomsuddannelse.
Derudover er vi i gang med at implementere en erhvervsuddannelsesreform, som vi mangler at mærke effekten af – en reform, som jo skal styrke alternativet til det almene gymnasium og få flere til at vælge f.eks. en erhvervsuddannelse.
Vi står også midt i implementeringen af en folkeskolereform, som gerne skulle have en effekt i forhold til nogle af de problematikker, som forslagsstillerne bruger i argumentationen for den her nye uddannelse.
Mange af de gode elementer i f.eks. folkeskolereformen handler jo netop om at styrke uddannelsesparatheden og overgangen til ungdomsuddannelserne.
Så vi ser frem til de fortsatte forhandlinger om netop det her område i de kommende både timer, dage og uger, men vi kan ikke støtte forslaget.
Og så kommer man i salen til at høre noget, som man nok aldrig har hørt fra talerstolen før og sikkert heller ikke kommer til igen, men jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige, at de også er imod.
Det glemte ordføreren fra De Radikale, og derfor har jeg lovet at sige, at Enhedslisten heller ikke kan støtte forslaget.
Marie Krarup (DF), 2015-01-22:
Det kunne for øvrigt godt være, at jeg skulle lade være med at stille spørgsmålet nu, når ordføreren læser højt for en anden.
Ja, undskyld, jeg trækker mit spørgsmål, for ordføreren læser højt for en anden.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-01-22:
Tak for det.
Ministeren har på fornemste vis redegjort for ambitionerne hos Socialdemokraterne og i regeringen om at udvikle og fastholde et hf – også for vores unge mennesker, der i dag fungerer godt – men hvor vi jo samtidig arbejder målrettet både via et udvalg, der skal kigge på at gøre det bedre, men også i de forhandlinger, vi sidder i lige nu.
Jeg synes, det er vigtigt, når vi beder vores unge mennesker tage en ungdomsuddannelse, at den så åbner flest mulige døre, at den giver muligheder i de unge menneskers liv.
Sådan som jeg læser forslaget her, vil jeg frygte, at det vil give flere dobbeltuddannelser, flere barrierer i vores uddannelsessystem.
Og samtidig frygter jeg, at det sænker niveauet på nogle af de korte og mellemlange uddannelser, som i dag har et heldigvis højt ambitionsniveau, som vi har været fælles om at sætte her i Folketinget.
Så i forhold til indholdet har jeg svært ved at se det fornuftige i forslaget.
Samtidig, selv hvis jeg var enig i hele indholdet, ville jeg synes, det var en mærkværdig timing, når vi lige nu sidder omkring et forhandlingsbord, alle Folketingets partier, med det mål at gøre vores gode gymnasier endnu bedre.
Det vil jeg meget gerne tage ved forhandlingsbordet, ligesom jeg også meget gerne vil gøre vores hf-spor endnu bedre, og det har regeringen også lagt op til.
Så både i forhold til timing og i forhold til indhold må Socialdemokraterne sige nej tak til det her forslag.
Christine Antorini (S), 2015-01-22:
Men svaret giver jo sig selv.
Selvfølgelig er det forskellige ting, man skal kunne, men det, som er vigtigt med en ungdomsuddannelse, uanset om det er de gymnasiale uddannelser eller en erhvervsuddannelse eller den nye eux, hvor man får en dobbelt uddannelse med både en erhvervsuddannelse og en hf oveni, er, at den bredt skal give adgang til en række videregående uddannelser, ikke sådan at alle skal kunne det samme eller skal have det samme, og det afspejler de forskellige ungdomsuddannelser også.
Men det at lave en ny forberedelsesskole, som slet ikke giver noget ekstra, men tværtimod gør det sværere i forhold til at fortsætte på en videregående uddannelse, har vi simpelt hen svært ved at se der er behov for.
Det er jo sådan, at hvis man tager en erhvervsuddannelse, har man også muligheden for, at man kan fortsætte på en akademiuddannelse, så der er nogle spor i dag, hvor det ikke er det akademiske, som er drivkraften i det.
Så det er også af den grund, at vi har svært ved at se formålet med den her forberedelsesskole.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-22:
Det er jo præcis det samme antal, som der var i 2013.
Der blev det også opgjort til, at 12 pct. var praktikanter på renoveringssagerne i den almene sektor.
Så hvad er baggrunden for, at man har behov for et nyt instrument, når man allerede kan nå de 12 pct. med den eksisterende model?
Carsten Hansen (S), 2015-01-22:
Jeg vil godt sige til hr. Peter Juel Jensen – og det sagde jeg jo også, men det kan nogle gange knibe med hørelsen – at det var i forbindelse med det pågældende byggeri, den pågældende arbejdsopgave, der bliver udbudt.
Men har man lærlinge i forvejen, tager man dem med hen på byggeriet, og så sikrer man, at der er beskæftigelse der, og så kan det være, at man skal antage en lærling til noget andet.
Men det er faktisk sådan, at man jo opgør det i timer i forbindelse byggeriet, altså hvor meget det er.
Og der har vi fastsat et krav på omkring 12 pct. – en vejledende ting, hvor vi følger op på det for at se, om man nu også sikrer det fornødne antal lærlinge i forbindelse med de her mange, mange renoveringer.
Jeg kan jo ikke bebrejde hr. Peter Juel Jensen, at han ikke ved det, men det er faktisk 53.000 lejemål og dermed over 14.000 voksne mennesker, der kommer i beskæftigelse.
Og vi vil også gerne have mange flere praktikpladser.
Peter Juel Jensen (V), 2015-01-22:
Men det vil så sige, at selv om vi nu efterhånden har haft en times debat om noget, som de partier, der bakker op omkring det her, har stået og sagt vil føre til flere praktikpladser, er det ikke sikkert, at det vil gøre det, for hvis man blot har en lærling et andet sted i sin virksomhed, altså som arbejder et andet sted, så kommer der ikke flere praktikpladser ud af det her.
Og det var blot det, jeg ville have ministeren til at sige: at det her i bund og grund er ren og skær symbolpolitik.
Carsten Hansen (S), 2015-01-22:
Det, vi taler om, og det ved hr. Peter Juel Jensen jo også godt, er, hvor mange der medgår, hvor mange mandeår eller årsværk eller hvordan man nu gør det op under byggeriet.
Det handler om mandetimer under byggeriet, og det kan være både det ene eller andet, for jeg synes ikke, at man skal gå yderligere i straffeaktion over for firmaer, der gør det godt i forvejen og som har lærlinge.
Det er selvfølgelig allerbedst, at man laver frivillige aftaler, men der er mulighed for at lave klausuler, så vi sikrer, at der kommer lærlinge med.
Nu svinger det lidt og går en lille smule op og ned, også alt efter hvor mange byggerier der er i gang og sådan nogle ting.
Men jeg vil godt sige, at så vidt jeg husker, lå man en lille smule under; man lå på en 10-11 pct.
Det skal ikke forhindre mig i at rose den almene sektor for at gøre det godt, men vi vil bare sikre, at der kommer flere, også de steder, hvor man ikke kan få lavet frivillige aftaler.
De findes desværre, og vi vil sikre, at der også her kommer lærlinge- og praktikpladser.
Det har været vigtigt for en bred kreds i Folketinget.
Jeg må konstatere, at Venstre ikke har lyst til at sikre flere lærlingeog praktikpladser.
Jeg vil godt sige, at når jeg mødes med boligorganisationer udeomkring i hele landet, også med BL centralt, så ser de jo også for sig, at det er en vigtig opgave, at de bidrager til, at der er fagligt veluddannede folk, der kan varetage både vedligeholdelsen, renoveringen og opførelsen af nyt alment boligbyggeri.
Det har man taget som en forpligtelse.
Så er der nogle steder, hvor man ikke er gået langt nok.
Dem vil vi, et bredt politisk flertal, gerne sikre at der kommer flere af, så ja, man får ekstra opgaver.
Det er jeg enig med hr. Ole Birk Olesen i, men jeg tror ikke, det er i strid med, hvad de almene boligorganisationer ser sig selv i, og vi er et stort flertal, som ønsker flere lære- og praktikpladser, så derfor bliver det her en naturlig del af udbuddet, både i forhold til renovering og nybyggeri fremadrettet.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-22:
Men hvis man nu har en boligorganisation, som i dag fokuserer al sin energi på at få bygget de bedst mulige og billigst mulige boliger til folk i området, så de kan bo godt, og den her organisation så også får lov til at bruge sine midler på andre ting, f.eks. at sikre et bestemt antal praktikpladser, når der bygges for boligorganisationen – og det er jo så et nyt formål – vil ministeren så ikke medgive, at der er lidt færre ressourcer tilovers til det, som var det hidtidige formål, nemlig at sørge for, at der kommer boliger til rådighed for folk?
Carsten Hansen (S), 2015-01-22:
Jeg vil medgive, at der ikke tidligere har været hjemmel til at stille de her krav, men et bredt politisk flertal ønsker at stille krav, fordi vi kan se, at vi mangler lære- og praktikpladser.
I dag laver man frivillige aftaler.
Det vil vi gerne fortsætte med, men de steder, hvor man ikke kan få taget sig sammen til at få gjort det af den ene eller den anden årsag eller der er uenighed, er det sådan, at vi giver nogle yderligere instrumenter til, at vi kan få skabt det nødvendige antal lære- og praktikpladser.
Det er jeg glad for, men jeg medgiver, at det er en ny ting, at det nu er hjemlet i loven, at man kan stille kravet.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-22:
De almennyttige boligorganisationer har i dag ved lov defineret nogle kerneaktiviteter.
Vil ministeren medgive, at når man udvider med en ny kerneaktivitet, som nu har et uddannelsesformål, så er der lidt færre ressourcer tilbage til det, der var de hidtidige kerneaktiviteter?
Altså, jo flere nye opgaver man overøser boligorganisationerne med, jo færre midler kan de så reservere til det, der er kerneaktiviteten i dag.
Er det ikke rigtigt?
Peter Juel Jensen (V), 2015-01-22:
Tak, og tak til ministeren.
Ministeren begyndte sit indlæg med at sige, at ministeren har stor erfaring med det her område, og at ministeren har arbejdet med det i mange år.
Kommer de her uddannelsesklausuler, som er indeholdt i det her lovforslag, til at betyde, at når en arbejdsgiver byder på en opgave, så skal arbejdsgiveren ud at ansætte to lærlinge – eller hvor mange der nu skal ansættes – til opgaven, eller er det i orden, at arbejdsgiveren blot har lærlinge ansat i sit firma?
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-22:
Men det pudsige er jo, at man ikke har større ambitioner, end man havde i 2013.
Ifølge BL's høringssvar var der 12 pct. praktikanter på renoveringssagerne i den almene sektor, og sidste år var man nede på 11,2 pct.
Vi må sige, at det er meget tæt på de 12 pct., så man må jo have en formodning om, at man kan nå derop med frivillige partnerskabsaftaler.
Så hvad er baggrunden for, at man indfører et nyt instrument?
Er det, fordi det i højere grad skal skubbe de frivillige partnerskabsaftaler i baggrunden?
Marie Krarup (DF), 2015-01-22:
Det er rettet mod de videregående uddannelser, men det er rettet mod de kortere videregående uddannelser, sådan at dem, der skal på universitetet, selvfølgelig skal igennem en af de gymnasiale uddannelser, som vi har i dag, eller det klassiske hf, men dem, der ikke skal på en akademisk uddannelse, men på en kort eller mellemlang videregående uddannelse, behøver ikke have alle de akademiserende tillæg, som der er i ungdomsuddannelserne i dag, og som er meget vanskelige for en meget stor del af dem, der går på ungdomsuddannelserne, at klare.
Det er en måde at forsøge at komme dem i møde, som har ønske om mere uddannelse, men ikke magter det akademiske, og det er i realiteten sådan, som hf også allerede bliver brugt til en vis grad.
Så derfor er mit spørgsmål igen: Er det ikke rigtigt, at man skal kunne forskellige ting, hvis man skal være pædagog, og hvis man skal læse klassisk filologi på universitetet?
Christine Antorini (S), 2015-01-22:
Det ved spørgeren godt at ministeren ikke mener, for der er jo en grund til, at vi har alene fire gymnasiale uddannelser.
Det er forskellige niveauer, man kan vælge studieretninger på, og det, der kendetegner f.eks. hf i dag, er, at der er flere fag i dag, der er på lidt lavere niveau, end hvis man tager en af de 3-årige gymnasiale uddannelser.
Det giver jo også mening, fordi hf er en 2-årig uddannelse.
Det er jo også derfor, vi kan se, at der er relativt mange af dem, der søger gymnasialt suppleringskursus, som kommer fra hf, og her giver det jo mening, fordi det netop er lidt lavere niveauer, deres fag er på, så hvis de vil ind på universitetet, hvor der er et højere niveaukrav, har de mulighed for at supplere.
Så der er jo allerede de forskelle i dag.
Det, vi ikke kan se, er behovet for Dansk Folkepartis forslag, hvori det decideret understreges, at skolen ikke er rettet mod de videregående uddannelser, men skal fungere som ren forberedelsesskole.
Vi kan simpelt hen ikke se meningen med det.
Marie Krarup (DF), 2015-01-22:
Tak, og tak for bemærkningerne, som jeg også får mulighed for at svare mere på bagefter.
Men her kommer lige det første spørgsmål: Vil ministeren ikke mene, at der er forskel på den forberedelse, der er nødvendig på en ungdomsuddannelse for dem, der skal på universitetet og studere, og så dem, der skal have en kortere videregående uddannelse, f.eks. være pædagog eller politibetjent?
Vil ministeren ikke mene, at man skal forberedes til de uddannelser på forskellig måde?
Eller mener ministeren, at det er én stor grød, og at alle skal gå i den samme skole og have den samme forberedelse på ungdomsuddannelsen?
Carsten Hansen (S), 2015-01-22:
I forhold til renoveringsopgaver er det jo sådan, at der er det boligforeningen, der har fået muligheden for at stille et krav om sociale klausuler i udbuddet.
Og det skal boligforeningen jo gøre op med sig selv, når vi taler renovering.
Så det er deres valg.
Man har faktisk muligheden for, hvis man ikke kan blive enige om det, at stille det som et krav.
Det er vigtigt at få understreget.
Må jeg så ikke bare lige en gang til læse op af BL's høringssvar, hvor der står, at BL ikke afviser, at det i nogle situationer kan være fordelagtigt at bruge sociale klausuler, men at man efter BL's opfattelse skal være opmærksom på, at klausulerne ikke bliver en sovepude, og at det ved brug af sociale klausuler er vigtigt at følge op, i forhold til at det er de rigtige personer.
Det vil sige, at BL heller ikke afviser det instrument, men i deres høringssvar henviser til, at det bedste er de frivillige aftaler.
Det tror jeg kredsen her, der er enige om det her, bakker op om.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-22:
Mit råd gik såmænd bare på at gøre lidt mere ud af rosedelen, for her har vi jo faktisk et område, hvor man har været ekstraordinært god til at skaffe praktikpladser, og alligevel føler det her område sig jo nu straffet – og det er ikke bare noget, jeg siger, det er også noget, de selv føler; de føler sig straffet.
De får ikke ros for at have gjort det godt.
I stedet for at få ros for at være førende på området i forhold til praktikpladser får de et hav af regler og bureaukrati lagt ned over sig.
Det er sådan set bare det, der er min bekymring.
Men vil det så også sige, at hvis man ved en større renoveringsopgaver mener det er mere hensigtsmæssigt at lave en frivillig aftale, så kan man sige nej tak til kommunen?