runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Når man sådan kigger på de faktiske forhold, må vi jo bare konstatere, at med den nyligt gennemførte kommunalreform har VK-regeringen jo faktisk gjort ord til handling, netop ved at vise stor tillid, ved at give kommunerne rigtig mange opgaver - faktisk har de aldrig haft så mange opgaver før, som de har nu - og dermed må vi også sige, at det billede, som ordføreren fra Det Radikale Venstre her fremstiller om centralisme, jo sådan set ikke er i overensstemmelse med fakta.
Opgaverne ligger meget decentralt nu.
Så er det også meget velkendt, og det er jo for så vidt meget udmærket, at De Radikale tit prøver at trække frem, at vi skal vise økonomisk ansvarlighed, og det er jo ikke ret lang tid siden, at der også var en radikal partileder, der tit svang håndtasken.
Nu er håndtasken måske væk, og så er spørgsmålet, om Det Radikale Venstre har forladt økonomisk ansvarlighed, og så bare siger: O.k., kør som I vil.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Med hensyn til det første må man sige, at det jo er rigtigt, at kommunalreformen har flyttet opgaver.
Det, man kan diskutere, er, om kommunalreformen også har givet øget decentral indflydelse, for i kølvandet af en række opgaveflytninger er der jo desværre også opbygget et kontrolapparat, der aldrig nogen sinde i danmarkshistorien har været større.
Det er meget, meget uheldigt, og jeg tror ikke, man skal lede ret længe efter samfundsforskere, der kan bekræfte, at der i dag er en mere centralistisk styring, end der har været tidligere.
Og så er det jo ikke nok, at man flytter opgaverne, hvis man alligevel vil bestemme over, hvordan de udføres.
Vi er godt klar over, at der sidder nogle i den kreds af partier, jeg nævnte før, der har den tankegang, men vi er skuffede over, at Venstre er en del af det, for det burde de ikke være.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Hvis vi sådan ser lidt på det med bureaukratiet, er det jo også velkendt, og det er også tit kommet fra Det Radikale Venstre, at hvis der kommer en enkeltsag et eller andet sted fra lokalt, skal der gøres noget ved den.
Man har sågar også haft brug for at kalde i samråd og sige, at det skal der gøres noget ved.
Det er så den ene uge.
Man kræver faktisk flere regler.
Så ugen efter begynder man at sige, at det nu faktisk er for meget, og det er så det, vi hører i denne uge.
Men hører jeg den radikale ordfører sige, at vi faktisk herfra også skal fastholde de lokale politikere mere på det ansvar, som de rent faktisk har.
Er det det, jeg hører, at Det Radikale Venstre lægger op til og faktisk vil støtte op om?
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Naturligvis er det rygraden i radikal politik, at man påtager sig det ansvar, som man er blevet givet de forskellige steder, hvor man sidder, også i kommunalbestyrelser.
Vores pointe i den her diskussion er jo lige præcis, at hvis man vil opretholde ansvar og ansvarlighed også hos kommunalpolitikere, er det nødvendigt, at de bliver mødt med tillid og ikke med mistillid, som der ligger i de her forslag.
Jeg vil gerne rette hr. Erling Bonnesen, når han indledningsvis siger, at Det Radikale Venstre deltager i den der form for populistisk tilgang til lovgivningen, der hedder, at der dukker en sag op om morgenen, op ad formiddagen forlanger vi handling, og om aftenen skal ministeren have grebet ind.
Det tror jeg ikke at hr. Erling Bonnesen kan føre statistisk bevis for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Det kan jo ikke være overraskende, at Dansk Folkeparti kan tilslutte sig dette lovforslag, i og med at det som sagt er en del af udmøntningen at den del af finanslovaftalen for 2008, som vedrører justeringer af aftalesystemet i den kommunale økonomi.
Som Venstres ordfører var inde på, giver det sådan set velfærdsministeren hjemmel til at nedsætte kommunernes tilskud ved en kombination af både individuelle og kollektive nedsættelser af tilskudsbeløbet, hvis den samlede beskatning stiger.
Og det betyder selvfølgelig, at vi nu faktisk er i den situation, at vi ved, hvad der sker, hvis kommunerne lader skatten stige.
Hvis man kigger lidt tilbage på danmarkshistorien, vil man sådan kunne se, at spørgsmålet en gang om året har været fremme: Hvad vil der nu ske, hvis man ikke overholder den her del af aftalen?
Hvad vil Thors hammer betyde?
Hvad vil konsekvenserne være - hvor meget vil være individuelt, og hvor meget vil være kollektivt?
Med det her lovforslag får vi faktisk mulighed for helt konkret at vide det på forhånd, i og med at det jo klart står beskrevet, hvad konsekvensen bliver af, at kommunerne lader skatten stige ud over det, som er tilladt.
Og det er jo sådan, som det blev sagt tidligere, at 75 pct. af den samlede skattestigning, nettoprovenuet, vil blive inddraget i år et, og i kommende år vil det så blive 50 pct. af merprovenuet, der vil blive inddraget.
Den resterende del af merprovenuet vil jo så blive inddraget kollektivt, og det betyder, at de kommuner, som ikke har lod i det, selvfølgelig vil stå med lommesmerterne fra andres skattestigninger.
Det, der også er værd at nævne i det her lovforslag, er, at der også er mulighed for, at regeringen kan fastsætte en ramme for kommunale skatteforhøjelser.
Det betyder så, at rammen faktisk godt kan blive større - man kan også sige, hvis man vil være negativ, at den kan blive mindre - men det er i hvert fald sådan, at lovforslaget her ikke er en indikator for, hvor høj rammen skal være, men at rammen stadig væk skal forhandles i de aftaler, som år efter år bliver indgået mellem KL og regeringen.
Så Dansk Folkeparti er positive over for forslaget, og vi kan støtte det.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-24:
Det her lovforslag, L 172, er ligesom de to næste, L 173 og L 174, tænkt som redskaber, som parterne bag finansloven foreslår at man kan anvende i aftalesystemet mellem Kommunernes Landsforening og regeringen.
Ny Alliance er med i finanslovaftalen for 2008, og vi støtter selvsagt, at det her er redskaber, som man tager i brug.
Vi kan støtte lovforslaget.
Da jeg ikke kan være her under behandlingen af L 173 og L 174, vil jeg gerne sige, at vi også støtter disse to lovforslag.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
I lyset af den debat, der har været, efter at finansloven blev vedtaget, vil jeg spørge, om Ny Alliance på nogen måde har haft overvejelser i retning af at fortryde at være medvirkende til at lægge op til disse indgreb, som ligger i det her lovforslag og i de næste to lovforslag, som jeg kan forstå at ordføreren ikke har tid til at deltage i debatten om.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-24:
Vi har selvfølgelig haft anledning til at fortryde ganske mange ting, men ikke dette her.
Jeg vil sige, at vi grundlæggende har den opfattelse, at når der indgås aftaler, skal aftalerne holdes, og så skal der være nogle konsekvenser, hvis de ikke bliver det.
Jeg mener også, at skiftende finansministre har søgt efter redskaber på det her område, og her har man fundet et.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Er det sådan, at Ny Alliance kan overføre princippet om, at når man har indgået aftaler, så skal de overholdes.
Gælder det princip også over for decentrale skolebestyrelser, daginstitutionsbestyrelser, ledere de selv samme steder osv.?
De har jo netop i deres budget for 2007 fået at vide, at de her har et budget, og hvis de ikke bruger det fuldt ud - og det kan jo være meget fornuftigt - så kan de spare noget op, som de kan anvende det efterfølgende år.
Det får de nu trukket tæppet væk under.
Synes hr. Jørgen Poulsen, at det er at overholde en aftale?
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-24:
Principielt synes vi jo, at aftaler skal overholdes, og at det, som gælder forlæns, også skal gælde baglæns.
Men når ordføreren fra De Radikale kommer ind på den problematik, vil jeg sige, at vi ikke sammenkæder den med det med Kommunernes Landsforening.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Jeg har noteret mig, at der var sådan en meget god gennemgang af lovforslaget, og så tænkte jeg, at jeg lige ville benytte mig af chancen til at stille et spørgsmål til hr. Hans Kristian Skibby.
Sagen er jo den, at man meget rimeligt har lagt op til at tage udgangspunkt i 2008, og hvis der så er nogle kommuner, der tidligere har valgt at sætte skatten ned, men som nu gerne vil op på det niveau, de havde som udgangspunkt, bliver de ikke straffet for det.
Det virker jo sådan rimeligt og positivt.
Men sagen er jo den, at hvis vi så kigger på, hvad niveauet er i 2008, og der så lige pludselig er nogle, der sætter skatten op til det, de havde før, må det samlede skattetryk jo alt andet lige stige, og så har vi altså et brud på skattestoppet.
Hvilke mekanismer er det så at Dansk Folkeparti forestiller sig skal træde i kraft?
Skal man, ligesom man har gjort i indeværende år, så kompensere på den statslige bundskat, eller hvordan skal man forholde sig til det?
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Jamen der har vi jo under forhandlingerne en intens forhandlingsperiode, hvor KL med Finansministeriet gennemgår nøgletal, og der bliver aftalt DUT-ordninger og det ene og det andet, hvor der bliver taget højde for de her forskellige forhold, og så bliver der aftalt en sum under ét.
Og der er det selvfølgelig KL og kommunerne, som i fællesskab skal sørge for at leve op til det beløb.
Per Clausen (EL), 2008-04-24:
Jeg forstod på hr. Mike Legarth, at han ville forsvare det kommunale selvstyre.
Det lyder godt.
Der var kun et enkelt lille forbehold.
Det er nemlig staten, der bestemmer - selvfølgelig - hvor mange penge staten vil overføre til kommunerne, men det er også staten, der på decimal bestemmer, hvor meget kommunerne må opkræve i skat, og så spørger jeg bare: Hvad er der så tilbage af det kommunale selvstyre?
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Jeg synes, der er et ekstremt højt niveau af selvstyre i kommunerne, men de har jo fået en ramme, de har fået et beløb til rådighed, og det er i henhold til det, at de agerer.
Og når hr. Per Clausen siger staten, så er det jo et flertal på Christiansborg og dermed et flertal af borgerne, der har bestemt, at det skal være sådan.
Så det kan jo ikke blive mere demokratisk.
Per Clausen (EL), 2008-04-24:
Nej, der er da ikke nogen tvivl om, at beslutningerne er truffet på demokratisk vis, men jeg spurgte bare, hvor det kommunale selvstyre bliver af, når kommunerne ingen mulighed har for at øge deres indtægter med henblik på at løfte nogle behov, som enten kan hænge sammen med, at man faktisk i den kommune synes, man vil have et højere serviceniveau, end hr. Mike Legarth mener er passende, eller fordi man er løbet ind i nogle strukturelle problemer, der gør, at man har brug for flere penge.
Jeg kan altså ikke se, at der er meget kommunalt selvstyre tilbage, når man ikke har mulighed for selv at have indflydelse på, hvilke indtægter man har.
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Jeg synes, der er meget stort selvstyre i kommunerne.
Der kan disponeres for meget store beløb.
Jeg kan f.eks. nævne Kolding Kommune, hvor jeg selv er byrådsmedlem.
Vi har et bruttobudget på 4 mia. kr., og der er masser af muligheder for at prioritere inden for den ramme.
Jeg kan f.eks. nævne Københavns Kommune, som i forhold til en anden, sammenlignelig kommune får godt 460 mio. kr. mindre ud af indsatsen end gennemsnittet andre steder, og sådan er der en masse tiltag, der gør, at det er meget vigtigt, at der bliver prioriteret rigtigt i de enkelte kommuner.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Jeg vil gerne stille spørgsmålet en gang til: Hvis nu summen ikke er stor nok, hvem er det så, der er ansvarlig for det fordelingspolitiske, således at man sikrer, at alle kommuner er i stand til at yde en fornuftig velfærd, således at vi ikke kører med første-, anden- og tredjeklasses kommuner?
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Jeg går egentlig ud fra, at det er hr. Erling Bonnesen bekendt, at man i mange, mange år med start i 1980'erne og op gennem 1990'erne har haft et aftalesystem, som har baseret sig på frivillighed og tillid, og som stort set har været i stand til at holde de to balancer, der er meget, meget interessante, nemlig at når kommunerne og dengang også amterne står for en stor del af den offentlige økonomi, har det naturligvis stor betydning, at de kan føre en ansvarlig økonomisk politik, men at den principielle frihed til at lade skatteprocenterne afspejle et lokalt valgt serviceniveau, altså hjerteblodet i et kommunalt selvstyre, samtidig er fastholdt.
Det er jo det, Venstre nu er i gang med at afvikle, og derfor kan det jo ikke hjælpe noget, at man henviser til, at man selv har sagt mange gange, at man hæger om det kommunale selvstyre, hvis man i gerning og i handling gør det modsatte.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Er det den radikale ordførers konklusion, at man op gennem de sidste mange år stort set har overholdt aftalerne?
Det hænger jo ikke ret meget sammen med den tidligere radikale leders svingen med håndtasken.
Også dengang De Radikale selv var med i regering, blev der jo svunget godt og grundigt med håndtasken og banket på plads, netop i et forsøg på at få aftalerne overholdt.
Det lykkedes ikke helt.
Jeg har også tit hørt Det Radikale Venstre tale meget for, at man skal udvise økonomisk ansvarlighed.
Jeg kan forstå, at det synspunkt har man forladt nu, så vi må konstatere, at nu er der altså lagt op til fri bane for kommunale skattestigninger.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Jamen hvis det er den måde, man i Venstres gruppe drager konklusioner på på baggrund af det, der er sagt i dag, kan jeg godt forstå, man er nået frem til de indgreb, man laver her, for så er der en fuldstændig manglende sammenhæng mellem det, der bliver sagt, og det, man konkluderer.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at kommunernes og tidligere også amternes økonomi ikke skal indgå i en samfundsøkonomisk ansvarlig sammenhæng.
Det skal de, og hr. Erling Bonnesen ved også udmærket godt, at det står Det Radikale Venstre for.
Det, jeg har sagt, er, at hvis man på forhånd tror, at folk er uansvarlige, og ikke har tillid til dem, fremmer man en sådan adfærd.
Hvis man derimod tror, at folk er ansvarlige, og viser dem tillid, fremmer man også ansvarlighed, og vi vil gerne fremme, at man er ansvarlig i kommunerne, for det tror vi er den bedste tilgang til spørgsmålet.
Men det gør man altså ikke ved at begynde at styre i en lang række detaljer, hvordan og hvorledes tingene skal fungere i den enkelte kommunalbestyrelse.
Det er at udvise mistillid, og det er rystende for os at opleve, at det parti, som var en hæderkronet forsvarer af, at man havde frihed lokalt, fuldstændig har forladt det synspunkt.
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Jeg vil ikke trække debatten i langdrag, men jeg har et enkelt spørgsmål til ordføreren.
Kolding Kommune valgte sidste år at sænke personskatten med 2 promille, men hævede til gengæld grundskylden og dækningsafgiften, så man skaffede sig et plus på 37 mio. kr.
Hvad synes Det Radikale Venstre om sådan en manipulation?
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Jeg vil i hvert fald ikke kalde det manipulation.
Det må man jo selv om.
Jeg synes da bestemt, at det er en kommunal afgørelse, og jeg går ud fra, at det flertal, som har gjort det, har haft ganske gode grunde til at gøre det.
Jeg kan forstå, at hr. Mike Legarth ikke har været med i det flertal, som har gjort den gerning.
Jeg har jo før oplevet, at der findes folketingsmedlemmer, som har en vis tendens til, hvis de kommer i mindretal i deres kommunalbestyrelse, at der skal tages hævn herinde i Folketingssalen.
Det synes jeg ikke er særlig smukt.
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Så vil jeg lige gentage det spørgsmål, som Venstres ordfører fremsatte: Hvor meget må skatten stige, hvis det var Det Radikale Venstre, der skulle sætte dagsordenen?
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
At den radikale ordfører tolker politikken efter sin helt egen frie fantasi, må stå for den radikale ordførers egen regning.
Jeg har i løbet af dagens debat tydeligt markeret, at i Venstre hæger vi om det kommunale selvstyre, og jeg vil også gerne slå fast, at kommunernes skatteudskrivningsret jo ikke er fjernet; den er der jo fortsat.
Men det er meget vigtigt, at de skattemekanismer, vi nu lægger op til at få vedtaget, også bliver overholdt efterfølgende.
Det redegjorde jeg for i min ordførertale, og dermed skulle tingene jo være bragt på plads.
Men det er sådan set meget interessant at fornemme det, der jo faktisk lå i den radikale ordførers fremstilling i hans egen ordførertale, nemlig at man ikke ønsker de skattemekanismer.
Så må der være lagt op til, at kommunerne får lidt fri adgang til igen at begynde at hæve skatterne, så spørgsmålet er helt konkret: Hvor meget ville kommunerne fremover få lov til at hæve skatterne, hvis det var sådan, at De Radikale havde magt, som de har agt?
Er der frit løb, eller hvordan er det?
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Det er fuldstændig afhængigt af den opgaveportefølje, man lægger hos kommunerne, og de aftaler, som indgås på frivillig basis med Kommunernes Landsforening - naturligvis - som man har haft det i mange, mange år.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Ordføreren har fuldstændig ret i det referat af, hvad der står i lovteksten, ingen tvivl om det.
Det er lige præcis det, der står.
Men det, der ikke står så meget om i lovteksten, er jo det forhold, at hvis man har en kommune, som tidligere har sat skatten ned og dermed har erhvervet sig retten til uden straffeaktion at sætte skatten op til samme niveau, vil det samlede skattetryk jo alt andet lige stige på grund af den her kommune - medmindre der så er nogle andre, der sætter skatten ned, men det ved vi jo ikke.
Hvis vi nu antager det teoretiske eksempel, at alle kommuner holder skatten i ro på nær nogle enkelte kommuner, som tidligere har sat skatten ned - og de så sætter den op til det tidligere niveau - så er det jo, at det samlede skattetryk stiger, og så må det være et brud på skattestoppet.
Skal man så ind og kompensere på statslige skatter?
Hvordan vil man håndtere det?
Det står altså overhovedet ikke beskrevet i lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Jo, men altså, hør nu her: Det er jo faktisk et lovforslag, vi har til behandling her; det er ikke en finanslovdiskussion, og det er ikke finansordførerne, som står for debatten her i dag, selv om vi godt nok tidligere har haft finansministeren på som minister.
Det her er et lovforslag, som tager klart udgangspunkt i de forskellige praksis, som der har været, og som der er nu, hvor man både tager hensyn til de ikkesammenlagte kommuner, som har sat skatten ned fra og med budgetår 2003, og de kommuner, som har kunnet sætte skatten ned og har gjort det - aktivt har sat skatten ned fra og med skatteåret 2008.
Det er det, som det her lovforslag tager udgangspunkt i, og jeg skal ikke gå ind og diskutere, hvad der ligger uden for lovforslagets præmisser.
Jeg skal sådan set kun som ordfører tage stilling til det enkelte lovforslag, og det er sådan set det, jeg gør, og det håber jeg så sandelig også at andre ordførere har gjort i den her debat.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
En ting står klart nu, hvor vi er ca. midtvejs i behandlingen af de her tre lovforslag, nemlig at der er en grundlæggende forskel på opfattelsen af, hvordan man regulerer forholdet mellem stat og kommune.
Det må jeg blot konstatere, og jeg er nok lidt rystet over, at vi er så langt fra hinanden.
Venstres ordfører bliver ved med at fremhæve, at vi i dag står med danmarkshistoriens største budgetter.
Ja, det gør vi, men vi står altså også med danmarkshistoriens største fusion nogensinde, og det er en fusion, hvor man med rette kan stille spørgsmål ved, om den er fuldt finansieret.
Det er jo et af de problemer, som vi forholder os til.
Som jeg tidligere sagde, da vi diskuterede L 172, er dagens tre regeringsforslag på det kommunale område gennemsyret af det, George Orwell kaldte newspeak, i deres besyngning af ønsket om at understøtte det kommunale aftalesystem.
Det her forslag handler på ingen måde om at støtte kommunerne.
Det handler om diktater, så man er sikker på, at kommunerne lever op til de økonomiske rammer, som regeringen og Dansk Folkeparti har lagt - i øvrigt ivrigt sekunderet af nyliberalisterne i Ny Alliance.
Ud over at det her lovforslag samt de to andre forslag, som vi diskuterer her i dag, er udtryk for en utrolig mistillid til det kommunale selvstyre, er det også udtænkt utrolig fjernt fra den kommunale virkelighed, for tror man virkelig, at kommunalbestyrelsesmedlemmernes højeste ønske er at sætte skatten op?
Som byrådsmedlem gennem 25 år har mit og mine byrådskollegaers arbejde på tværs af partierne altid været gennemsyret af ønsket om at skabe gode, billige og effektive løsninger.
Det tilsiger al sund fornuft.
Men også den budgetklemme, der er blevet lagt, er blevet stadig større igennem de sidste 5-10 år.
Derudover er det en hån mod kommunerne at lægge dem i lænker og tage dem som gidsler netop nu, hvor kommunalreformen og de mange nye opgaver har sat økonomien endnu mere under pres.
De stordriftsfordele, som måtte komme, er for det første for nogles vedkommende stadig væk fugle på taget, og hvis de ellers kommer og man på længere sigt kan høste frugterne, er det for det andet tvivlsomt, hvor mange man kan høste.
Jeg vil afslutningsvis blot sige, at de stadig tilbagevendende indgreb, som vi har fået i forhold til den kommunale skatteudskrivningsret, efterhånden begynder at ligne en tendens, så vi formentlig om få år får den kommunale skatteprocent dikteret direkte fra Finansministeriet på samme måde, som vi ser det i regionerne.
Vi må stille os selv spørgsmålet, om det er det, vi vil.
Efter SF's mening har den kommunale skatteudskrivning altid været en af hovedhjørnestenene i det danske decentrale kommunestyre.
Det ansvarliggør, og det giver det kommunale selvstyre mening samt mulighed for lokale prioriteringer, hvis det altså får lov til at fungere.
Som i så mange andre forhold bliver vi nødt til at sige, at vi får det, vi betaler for; velfærden koster penge og skal finansieres.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Det er rimelig tydeligt, at SF ikke ønsker de her skattemekanismer, og det er jo så SF's holdning.
Så er spørgsmålet jo rimelig enkelt: Hvor meget må kommuneskatterne få lov til at stige, hvis SF havde magt, som de har agt, for så er der jo fri bane?
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Det, som vi anfægter, er måden, som aftalerne blevet dikteret på.
Det er ikke aftaler, der indgås mellem ligeværdige parter.
Det bliver vi nødt til at forholde os til.
Jeg er sikker på, at den dag, vi rammer det rigtige aftalesystem - og opfattelsen er, at man laver aftaler mellem ligeværdige parter, og at den økonomiske ramme og rammerne i det hele taget matcher de krav, befolkningen har til serviceniveauet osv. - regulerer tingene sig selv.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Vi har under de foregående punkter været inde på, hvordan aftalerne bliver bragt til veje, nemlig at det er en reel forhandling, men her har SF jo et andet synspunkt.
Lad os nu lige prøve at holde fast i det med skatterne og lave det tankeeksperiment, at det nu er på plads, hvad enten der er efter lidt mere forhandling eller lidt mindre forhandling; vi kommer så til det afgørende punkt, og så vil jeg gentage spørgsmålet: Hvor meget må kommuneskatterne få lov til at stige?
Jeg kan forstå, at SF ikke ønsker de her skattemekanismer, og så er der sådan set netop fri bane til at hæve skatterne.
Skal der bare gives fuldstændig frit løb, eller hvad er meningen?