runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-01-15:
Jeg vil gerne starte med at sige: Af hjertet tillykke!
Det er jo lidt af en historisk dag, kan man sige.
Det er ikke så tit, at SF lykønsker regeringen, men det er jo, fordi det er første gang under Fogh-regeringen, at der bliver fremsat et lovforslag af en ligestillingsminister.
Det er næsten, som om regeringen i dag får taget sin mødom.
Fru Henriette Kjær gjorde det ikke, fru Eva Kjer Hansen gjorde det heller ikke, men nu gør fru ligestillingsminister Karen Jespersen det, og mange, mange tak for det.
Der bliver simpelt hen fremsat et lovforslag, der skal fremme ligestillingen her til lands for første gang i 8 år.
Nej, det skal dog siges, at der er andre ressortministre, der har prøvet at fremsætte noget, som skulle forestille at fremme ligestillingen.
Beskæftigelsesministeren har fremsat forslag om kønsopdelte lønstatistikker.
Det var godt nok en væsentlig forringelse af den eksisterende lovgivning.
Der er også blevet vedtaget en længere barselorlov, som fuldstændig entydigt har forringet kvinders muligheder både i livsløn, i jobkarriere osv., og så er der godt nok også blevet lavet et ligestillingsklagenævn, men det var ifølge et EU-direktiv, så det var ikke rigtig noget frit valg for regeringen; det skulle regeringen indføre.
Og stadig væk har vi jo så ikke noget ligestillingsombud her til lands, og vi mangler også et ligestillingsudvalg her i Folketinget, men det skal nok komme, for nu er starten gået.
Mange tak for det.
I forhold til det her lovforslag har vi hørt flere gange i dag, at det jo bare er en præcisering af en lov fra 1985.
Det er altså 24 år siden, at det her regelsæt blev indført, og nu vil man så også have, at det ligesom skal effektueres for alvor.
Det er meget, meget glædeligt, og SF støtter ubetinget det her lille forslag.
Der er nogle høringssvar, der peger på nogle problemer i forslaget.
Bl.a. finder DJØF det problematisk, at der fortsat er mulighed for at fravige kravet om indstilling af lige mange mænd og kvinder, hvis der foreligger særlige grunde, og disse særlige grunde er imidlertid ikke nærmere præciseret, som DJØF og flere andre i deres høringssvar i øvrigt anfører.
Det kunne vi godt tænke os i SF at vi kunne kigge på i udvalgsbehandlingen.
Så fremfører DJØF også, at det kunne være fint, når der nu i lovforslagets bestemmelse § 13 om indberetning fra ressortministrene hvert andet år i forbindelse med ligestillingsredegørelsen skal fremstilles en oversigt og gives en monitorering af, hvordan det går med ligestillingsarbejdet, at det så ikke kun gælder for de statslige bestyrelser, men også kunne komme til at gælde for de kommunale og regionale udvalg og bestyrelser, så der altså også kommer indberetninger herfra.
Det vil vi også gerne arbejde videre med i udvalgsarbejdet.
Men altså tak for at starten er gået.
Jeg har et om end spinkelt håb om, at det kunne være begyndelsen til noget stort i forhold til at indføre reel ligestilling i Danmark, men jeg må da også sige, at jeg, fordi jeg nu har hørt, at Venstres gruppe er så splittet i spørgsmålet, har mine tvivl.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-15:
Jeg synes helt klart og i høj grad, at vi har ligestilling i Danmark.
Som Enhedslisten også anfører, er der jo stadig områder, hvor vi kan gøre en forskel og gøre mere i kampen for at opnå ligestilling.
Tværtimod mener vi i Dansk Folkeparti, at man skal indstilles på baggrund af ens kompetencer, på grund af det, man kan, og ikke ud fra, om man er mand eller kvinde.
Det mener vi i bund og grund er noget pladder.
Karen Jespersen (V), 2009-01-15:
Jeg vil sige tak til fru Johanne Schmidt-Nielsen for de røde strømper.
Jeg vil, når jeg forlader talerstolen, straks gå ned og give dem videre til fru Johanne Schmidt-Nielsen, for hun har nemlig meget, meget mere brug for dem, end jeg har.
Hun har aldrig været rødstrømpe, og hun er det bestemt heller ikke i dag.
Så længe man har de holdninger, er der i allerhøjeste grad brug for nogle røde strømper for at minde en om, hvad det er for et værdigrundlag det danske samfund bygger på, og hvad det er for et værdigrundlag rødstrømpebevægelsen bygger på, nemlig frie og lige forhold for alle kvinder.
Når det er sagt, vil jeg godt takke for tilslutningen, også fra Enhedslisten, til forslaget her.
Vi kan jo se, at der i løbet af de 20 år, der er gået, siden forslaget første gang blev vedtaget i Folketinget, som fru Lone Dybkjær beskrev det, er sket en ændring i en positiv retning.
Når vi eksempelvis vedtager ændringer og forbedringer for kvinder på krisecentre, drejer det sig jo også om en vigtig del af ligestillingen.
Når jeg mener, at unge enlige mødre på kontanthjælp uden uddannelse er nogle af dem, vi skal have langt større opmærksomhed på, er det, fordi vi kan se, at det er nogle af dem, der har sværest ved at udnytte mulighederne i vores samfund.
Så der er bestemt mange ting at tage fat på, men jeg er selvfølgelig glad for, at der er tilslutning til det lovforslag, vi her behandler.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-01-15:
Jeg ved godt, at vores ligestillingsminister interesserer sig vældig meget mere for islam end for ligestilling.
Jeg har også bemærket, at vores ligestillingsminister bruger enhver given lejlighed til at prædike ligestilling for vores danske muslimer.
Men den prædiken klinger jo ærlig talt temmelig hult, når vi ved, at ministeren altså ikke i al den tid, ministeren har været øverst ansvarlig for ligestillingen i Danmark, har været i stand til at komme på en eneste idé til, hvordan man kan forbedre ligestillingssituationen i Danmark.
Vi har at gøre med en minister, og det skal vi jo altså huske på.
Hun er vores ligestillingsminister, og det betyder, at hun er den øverst ansvarlige for ligestillingen i Danmark.
Alligevel har ministeren ikke formået at komme med et eneste forslag til, hvordan vi forbedrer situationen omkring ligestilling i Danmark.
F.eks. sagde ministeren ikke et kvæk, i forbindelse med at de mange offentligt ansatte var ude at strejke for rent faktisk at få ligeløn i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens svar på dette
: Hvad er årsagen til, at ministeren ikke har været i stand til at fremsætte et eneste forslag i sin tid som ligestillingsminister - før i dag?
Helle Sjelle (KF), 2009-01-15:
Det havde jo været vidunderligt, hvis det her forslag havde været overflødigt, altså hvis det ikke havde været nødvendigt at gøre mere for at skabe ligestilling her i Danmark.
Men jeg vil gerne starte med at slå fast, at det her forslag simpelt hen er nødvendigt.
Det er nødvendigt at gøre en ekstra indsats for at få skabt ligestilling i bl.a. offentlige udvalg.
Der har igennem flere år været problemer med kønssammensætningen i udvalgene, og derfor er vi også positive over for, at ministeren f.eks. nu skal lade en udvalgspost stå åben, hvis indstillende organisationer eller myndigheder ikke indstiller både en mand og en kvinde eller ikke giver en saglig begrundelse for ikke at gøre det.
Det synes vi kun er ganske rimeligt.
Det kan forhåbentlig være med til at skabe en mere effektiv regulering af kønssammensætningen og dermed også mere ligestilling i disse udvalg.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-01-15:
Nu er det her lovforslag jo noget helt andet, og det var lige præcis det her lovforslag, som Folketingets formand, hr. Thor Pedersen, som også er medlem af Venstres gruppe, var ude at kommentere, og han fik i øvrigt opbakning af både hr. Kim Andersen og hr. Preben Rudiengaard i Berlingske Tidende, hvor formanden netop kritiserede det her lovforslag for at være for vidtgående.
Derfor spørger jeg igen, om ordføreren for lige præcis det her lovforslag, L 93, som vi diskuterer nu, personligt er enig med de herrer fra Venstres gruppe eller med ligestillingsministeren om lige præcis det her lovforslag.
Thomas Jensen (S), 2009-01-15:
Jeg kan forstå, at man i den yngre del af Venstres folketingsgruppe har holdt studiekreds om SFI-rapporten, og derfor overrasker det mig, at man ikke er kommet frem til en større erkendelse af, at hvis man virkelig vil forebygge, at folk bliver tvangsudsat, er der ét enkelt område, hvor man kan gå ind og regulere en lov og sørge for, at 30 pct. af dem, der bliver tvangsudsat, ikke bliver tvangsudsat.
Det er ved at gå ind og regulere kontanthjælpsloven.
Karsten Lauritzen (V), 2009-01-15:
Jeg kan så forstå, at der er en indrømmelse fra Socialdemokraternes ordfører på det her område, nemlig at ordføreren jo ikke har ret, når han siger, at det største problem er kontanthjælpsloftet.
Det største problem er ikke kontanthjælpsloftet, det er jeg glad for at ordføreren lige har indrømmet, og det vil jeg bare kvittere for.
Det største problem er altså, at der er 40 pct., som ikke kan finde ud af at forvalte deres privatøkonomi, og det er jo nu engang de her 40 pct.s egen skyld og altså ikke statens ansvar og statens problem.
Derfor sker der så en tvangsudsættelse af dem.
Det er den største gruppe og den største enkeltstående årsag, og det var jeg glad for at ordføreren bekræftede.
Thomas Jensen (S), 2009-01-15:
Jeg tror, at hr. Karsten Lauritzen måske er nået dertil, hvor han har brug for et høreapparat.
Jeg har ikke sagt, at det største problem er kontanthjælpen.
Jeg har sagt, at der, hvor man kan gå ind og regulere for den største gruppe, som bliver sat ud, sådan at de ikke bliver tvangsudsat af deres bolig, er kontanthjælpen.
Det er det, jeg har sagt.
Jeg har kommenteret SFI-rapporten, men jeg siger, at det er ved at regulere kontanthjælpen, man kan sørge for, at 1.000 familier ikke hvert år bliver sat ud.
Så enkelt er det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-01-15:
Det er en lidt besynderlig form for argumentation, som den socialdemokratiske boligordfører må opfinde til lejligheden, for det virker, som om at man, hvis man er omfattet af kontanthjælpsloftet, nærmest helt automatisk ryger ud af sin lejlighed.
Der er jo altså også folk, der er omfattet af kontanthjælpsloftet, som ikke bliver sat ud af deres lejlighed, fordi de har styr på deres økonomi.
Det passer jo ikke med, at vi oplever, at den største del af dem, der bliver sat ud, er folk, der er på arbejdsmarkedet.
Det vidner jo om, at det i høj grad er personer, der har problemer med at styre deres økonomi.
Det er sådan set også det, SFI-rapporten siger, altså at der er problemer med for stor gæld og med at sørge for, at de beløb, der kommer ind hver måned, altså også afspejler sig i ens forbrug.
Så vil hr. Thomas Jensen ikke indrømme, at det her bare er endnu en anledning for Socialdemokratiet til at fremhæve sin modstand mod kontanthjælpsloftet, mere end at det er en reel årsag i forbindelse med det problem, vi behandler?
Thomas Jensen (S), 2009-01-15:
Nu, hvor jeg allerede har bemærket, at der vist er studiekredse om SFI-rapporter i Venstres gruppe, vil jeg henlede opmærksomheden på en anden SFI-rapport, nemlig den, der omhandler, hvorvidt kontanthjælpsloftet virker.
Den synes jeg at man skulle tage at læse.
Er det at bringe folk i arbejde?
Så der er mange gode argumenter for at gå ind og fjerne kontanthjælpsloftet, og det kunne man måske tage op i studiekredsen i Venstres folketingsgruppe.
Derudover vil jeg gentage: Jeg har ikke bekræftet, at kontanthjælpsloftet er den største årsag.
Jeg har sagt, at kontanthjælpsloftet er den enkeltlovgivning, man kan gå hen og regulere på og dermed sørge for, at rigtig mange mennesker - mange børnefamilier, mange skæbner - ikke vil blive tvangsudsat hvert år.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-01-15:
Det kunne være, hr. Thomas Jensen skulle lade sig inspirere og drøfte problemstillingen med nogle af sine gruppekolleger.
Det kunne jo være, at det kunne øge forståelsesniveauet her.
Jeg er jo nødt til at sige, at det bare er en gentagelse af, at Socialdemokratiet ikke bryder sig om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Socialdemokratiet mener, at det er et fornuftigt system, hvor man, hvis man er et ægtepar på kontanthjælp, skal ind at tjene 27.000 kr. om måneden, for at det skal kunne betale sig at komme i arbejde.
Det er det, hr. Thomas Jensen mener at vi skal tilbage til.
Mener hr. Thomas Jensen virkelig ikke, at den bedste socialpolitiske foranstaltning, vi gør, er, at folk kommer i arbejde?
Det gør vi jo altså ved, at det kan betale sig at arbejde, og det må da være det, der er det ultimative udgangspunkt for folk på kontanthjælp.
Men hr. Thomas Jensen forsvarer altså en ordning, der vel entydigt gør det mindre attraktivt at komme på arbejdsmarkedet og fastholder folk på kontanthjælp.
Det burde da være et oplagt tema for en socialdemokratisk studiekreds at analysere det paradoks.
Thomas Jensen (S), 2009-01-15:
Nu er jeg rimelig overbevist om, at forståelsesrammen i Venstres studiekreds om kontanthjælpsloftet sådan er mere ideologisk, end at den ser på, hvordan det virkelig forholder sig ude i virkeligheden.
SFI-rapporten dokumenterer, at kontanthjælpsloftet ikke virker.
Med andre ord: Den får ikke folk i arbejde.
Socialdemokraterne vil gerne have, at folk kommer i arbejde.
Hvis man virkelig vil have folk i arbejde i Danmark, så har nogle af de her folk, der er på kontanthjælp, måske behov for en lidt anden indsats for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Og derfor synes jeg også bare, at man skal se på, hvad konsekvensen af kontanthjælpsloftet er: Det virker ikke, det får ikke folk i arbejde, og det holder folk nede i fattigdom.
Det er med andre ord en af de ordninger, der socialpolitisk er med til at holde folk fast i fattigdom, og jeg tror ikke på, at det får folk i arbejde, at man holder dem fast i fattigdom.
Knud Kristensen (KF), 2009-01-15:
Jeg synes, at hr. Thomas Jensen virkelig kritiserede lovforslaget meget inderligt, og det synes jeg i og for sig ikke er rimeligt.
Er hr. Thomas Jensen ikke enig i, at uanset hvordan man er bemidlet, handler det om, at man lejer en lejlighed, der passer til ens egen økonomi?
Er det ikke det, der er omdrejningspunktet?
Jeg synes, der ligger mange gode elementer i lovforslaget her om, hvordan man netop kan hjælpe den enkelte til at få den lejlighed, som passer til den pågældendes økonomi.
Er det ikke hr. Thomas Jensens indstilling, at det må være den enkeltes ansvar?
Thomas Jensen (S), 2009-01-15:
Hvis den konservative ordfører fulgte med i min ordførertale, vil han også vide, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget - det er en del af satspuljen.
Det, jeg går ind og kritiserer, er, at lovforslaget ikke tager fat om nældens rod, nemlig at se på, hvorfor det egentlig er, at folk kommer i den ulykkelige situation, at de bliver tvangsudsat af deres bolig.
Og der påpeger jeg, at der er nogle socialpolitiske ting omkring kontanthjælpsloftet, som gør, at der er alt, alt for mange, som kommer i den her situation.
Og det er det, jeg er inde at tage fat om for ligesom at skabe en debat, der gør, at vi måske fremadrettet kan komme til at føre en forebyggende politik i Danmark, der ikke bringer folk i den her situation.
Derudover vil jeg sige, at folk selvfølgelig skal betale deres husleje, sådan er det, men man kan også presse folk så langt ud økonomisk, at de simpelt hen stille og roligt ikke har økonomi til at betale deres husleje.
Det kan man gå ind og regulere ved at ændre på kontanthjælpsloftet, og det synes jeg ville være en rigtig god idé at gøre.
Vi har fremsat forslag om det i forbindelse med finansloven - i et ændringsforslag - men det blev ikke vedtaget, fordi Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti ikke bakkede op om det.
Knud Kristensen (KF), 2009-01-15:
Jeg hørte udmærket hr. Thomas Jensens ordførertale.
Af ordførertalen fremgik det faktisk også, at hr. Thomas Jensen og Socialdemokratiet kun støtter lovforslaget, fordi man er med i satspuljeforliget.
Er det virkelig korrekt forstået?
Det vil jeg gerne have at hr. Thomas Jensen lige underbygger.
Thomas Jensen (S), 2009-01-15:
Nej, det er ikke korrekt forstået.
Vi støtter forslaget, fordi det trods alt går ind og giver nogle bedre fremtidsudsigter for de folk, der er kommet i den situation, at de står over for en tvangsudsættelse.
Man kan med andre ord sørge for, at der er nogle, der ikke ender med at blive tvangsudsat, og det er selvfølgelig positivt, ingen tvivl om det.
Men vi skal gå skridtet tilbage og se på, hvorfor folk bliver tvangsudsat, og der har vi jo i længere tid diskuteret kontanthjælpsloftet.
Det er ét område at gå ind på.
Der er også starthjælpen, der er 450-timers-reglen, der er flere steder, vi kan gå ind og sørge for, at folk ikke bliver tvangsudsat eller kommer i den situation, hvor de ikke kan betale deres husleje og derfor skal tvangsudsættes.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-15:
Altså, der er jo tradition for, at den blå blok altid tager rapporter med, men tit er det jo sådan, at de glemmer at læse rigtigt.
Så jeg vil bare lige læse op og høre, om ordføreren vil bekræfte, at ordføreren også har læst de ting, som står her.
Jeg læser op fra side 11 i SFI's rapport »Hvorfor lejere bliver sat ud af deres bolig«: »Der er dog en overrepræsentation af lejere, der modtager kontanthjælp«.
På side 21 står der: »Endelig er kontanthjælpsmodtagere en særligt sårbar gruppe.
De er både overrepræsenterede blandt udsatte lejere og har en lavere indkomst end lejere generelt.«
Thomas Jensen (S), 2009-01-15:
Ja, jeg er selvfølgelig enig i det, der bliver læst op, og det viser jo med al tydelighed, at hvis man laver en tværpolitisk studiekreds, vil det måske gå op for selv Venstres ordfører og de øvrige medlemmer af Venstres gruppe, som er i Folketingssalen i dag, at det rent faktisk er omkring kontanthjælpsloftet, vi kan gå ind og ændre på de her tvangsudsættelser.
Så jeg siger tak til SF's ordfører og vil bide mig fast i, at vi kan gå ind og skabe en bedre hverdag for folk, som har problemer med at betale huslejen, hvis ellers der er en vilje og et hjerte hos Venstres Folketingsgruppe.
Karsten Lauritzen (V), 2009-01-15:
Jeg vil sige til ordføreren for Socialdemokraterne, at det jo ikke er Venstres politik, der er noget i vejen med.
Det er Socialdemokraternes, for der er simpelt hen ikke sammenhæng i det, som Socialdemokraternes ordfører for det her lovforslag siger.
Ordføreren sagde, sådan som jeg hørte det, og nu kan vi jo få det gentaget, at det største problem er kontanthjælpsloftet.
Men faktum er jo, og det har vi jo også hørt ordføreren bekræfte - jeg ved ikke, om det var en fejl, at ordføreren kom til at bekræfte det - at ifølge Socialforskningsinstituttet og deres undersøgelse er 40 pct. af dem, som bliver udsat, ude på arbejdsmarkedet, og det vil sige, at det så er personer, som ikke kan finde ud af at forvalte deres privatøkonomi.
Det er den største gruppe af dem, som bliver udsat, og dermed er det største problem så, at der er en del mennesker, som ikke kan finde ud af at forvalte deres privatøkonomi, og altså ikke kontanthjælpsloftet, som er en mindre årsag.
Er det korrekt opfattet?
Thomas Jensen (S), 2009-01-15:
For Socialdemokraterne er det jo vigtigt, at man forebygger, at folk overhovedet kommer en økonomisk situation, hvor de ikke har råd til at betale huslejen og derfor bliver sat ud.
Erling Bonnesen (V), 2009-01-15:
Tak for det.
Med lovforslag nr. L 94 fastsættes der regler om afholdelsen af folkeafstemninger om grundlovsændringer.
Lovforslaget sikrer det retlige grundlag for den folkeafstemning, der skal afholdes, når Folketinget forventes endeligt at vedtage lovforslaget om ændring af tronfølgeloven, som er fremsat under behandlingen her i Folketinget, samt for fremtidige folkeafstemninger om grundlovsændringer.
Lovforslaget indebærer, at folketingsvalglovens regler om folkeafstemninger i det væsentlige kommer til at gælde for folkeafstemninger om grundlovsændringer.
Thomas Jensen (S), 2009-01-15:
Socialdemokraternes ordfører på lovforslaget, fru Lene Hansen, er desværre forhindret i at deltage i dag, så jeg har påtaget mig at oplæse ordførerens tale.
Den 2. juni 2006 vedtog det daværende Folketing et forslag fremsat af statsministeren om ændring af tronfølgeloven, der skal sikre fuld ligestilling mellem kønnene i arvefølgen til tronen.
Tronfølgeloven har grundlovsrang, og derfor skal ændringen vedtages i uændret form af det nu siddende Folketing.
Forslaget om ændring af tronfølgeloven blev derfor fremsat igen den 7. oktober 2008.
Hvis det vedtages, skal det ifølge grundlovens § 88 sendes til folkeafstemning inden for 6 måneder, og forslaget vedtages kun, hvis 40 pct. af samtlige stemmeberettigede stemmer for.
Reglerne for, hvordan en folkeafstemning gennemføres, er beskrevet i lov om valg til Folketinget, men folkeafstemninger, der angår grundlovsændringer, er ikke omfattet af disse regler.
I grundlovens § 88 står der, at reglerne for gennemførelse af en folkeafstemning, der vedrører en grundlovsændring, fastlægges ved lov.
Det er så det, som dette lovforslag går ud på, nemlig at fastsætte de nærmere regler for at gennemføre en folkeafstemning, der angår en grundlovsændring.
Det foreslås, at de regler, der er beskrevet i folketingsvalglovens kapitel 12 om folkeafstemninger, også finder anvendelse på folkeafstemninger om grundlovsændringer efter grundlovens § 88.
De regler, der i fremtiden også skal gælde for folkeafstemninger, der vedrører grundlovsændringer, er altså i vidt omfang de samme som folketingsvalglovens almindelige bestemmelser om folkeafstemninger.
Dermed vil der i det væsentligste gælde de samme regler for folkeafstemninger om grundlovsændringer i alle dele af riget.
Det foreslås, at loven træder i kraft den 1. marts 2009, fordi afstemningen om tronfølgeloven planlægges afholdt samme dag som valget til Europa-Parlamentet, der afholdes den 7. juni, og man skal efter folketingsvalglovens bestemmelser kunne brevstemme 3 måneder før.
Det foreslås endvidere, at loven finder anvendelse på folkeafstemninger, der afholdes den 1. marts 2009 eller senere, uanset at der i forvejen er truffet beslutning om tidspunktet for folkeafstemningen. Socialdemokraterne finder ikke anledning til at kritisere dette lovforslag; vi støtter de ændringer, der er lagt op til, og finder dem hensigtsmæssige.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-01-15:
Hvis man ønsker en stor, spændende og livlig debat her i Folketinget om det her lovforslag, så er det måske det forkerte lovforslag, man i dag har valgt at satse på skulle have en underholdningsværdi.
Dansk Folkeparti er naturligvis positivt indstillet over for at stemme ja til det her forslag.
Så Dansk Folkeparti kan tilslutte sig forslaget, og jeg synes også, at det i den anledning er værd at præcisere, at de høringsparter, som vi har sendt det til, både Danske Regioner og kommunerne, som jo står for selve valghandlingen, ikke har haft anledning til at komme med indvendinger imod det fremsatte lovforslag, og det har Dansk Folkeparti heller ikke.
Vi kan støtte lovforslaget.
Flemming Bonne (SF), 2009-01-15:
Formålet med lovforslaget er at fastsætte de regler, der skal gælde for en folkeafstemning, der skal afholdes, for at en grundlovsændring vedtaget af Folketinget kan træde i kraft.
Den konkrete anledning til forslaget er lovforslaget om ændring af tronfølgeloven, som blev fremsat den 7. oktober 2008.
Ifølge grundlovens § 88 skal de nærmere regler for folkeafstemningen fastsættes ved lov, og det er det, der sker med L 94.
Lovforslaget indebærer, at folketingsvalglovens regler om folkeafstemninger i det væsentlige også kommer til at gælde for folkeafstemninger om grundlovsændringer.
I øvrigt planlægges afstemningen om tronfølgeloven at skulle finde sted sammen med stemmeafgivning til europaparlamentsvalg den 7. juni i indeværende år.
Ændringen i tronfølgeloven skal sikre ligestilling i kongehuset, således at majestætens førstefødte er tronfølger uanset køn.
SF har ingen bemærkninger til lovforslaget, men vil dog fremhæve timingen, idet sammenfaldet med europaparlamentsvalget formentlig vil have en gavnlig virkning på den samlede stemmeprocent, og det glæder vi os til.
Henriette Kjær (KF), 2009-01-15:
Vi konservative kan naturligvis også støtte denne lov, for der er behov for, at vi får moderniseret reglerne, så de passer til de afstemningsmetoder, vi bruger i dag.
Det er jo lang tid siden, vi har haft en ændring af grundloven - her af tronfølgeloven - og heldigvis for det.
Det er ikke noget, vi går rundt og vil have hver anden dag.
Men naturligvis skal reglerne tilpasses, så det bliver nemt og smidigt at afholde den her afstemning ude i kommunerne.
Så fuld opbakning fra Det Konservative Folkeparti.