runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2011-10-06:
Jamen nu spurgte jeg, fordi jeg var lidt interesseret i fru Pia Kjærsgaards mening og Dansk Folkepartis holdning til det her spørgsmål, ikke hvad fru Pia Kjærsgaard mener om den nye regering.
Det er derfor, jeg spørger, og ud fra en ærlig interesse for efterlønnen, som jo er indholdet i spørgsmålet.
Jeg har stadig en tro på, at man kunne redde efterlønnen, og derfor vil jeg gerne spørge endnu en gang: Hvis nu ordningen om grænsebommene alligevel falder bort – og jeg har forstået, at det var en del af prisen, altså at det var gevinsten for Dansk Folkeparti for at acceptere at stemme for at fjerne dele af efterlønnen – er det så alligevel muligt at lave en bred aftale, f.eks. fra Enhedslisten til Dansk Folkeparti?
Jeg erkender, det er bredt at favne, men kunne vi lave en aftale, hvor vi bevarer efterlønnen alligevel?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Jamen den bliver da vedtaget, man behøver ikke sige »hvis«.
Den bliver vedtaget, for Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti har fuldstændig kapituleret, fuldstændig.
Den bliver da vedtaget, sådan er det.
Det tror jeg også Enhedslisten allerede har indstillet sig på.
Jeg må så bare sige, at Dansk Folkeparti står ved aftaler.
Naturligvis gør vi det, og det er så også sagt til det nye parlamentariske grundlag: Har man indgået en aftale, så holder man den.
Det, der er den helt store afgørende ændring fra før valget og til nu, er, at Dansk Folkeparti fremlagde inden valget, hvordan situationen så ud omkring tilbagetrækningsreformen, og vælgerne fik lov at tage stilling.
Det, der er det store problem, er, at Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti sagde noget helt andet.
De ville overhovedet ikke være med til at ændre noget.
Der var endda en af ordførerne, der sagde, at det blev over hans lig, hvis han skulle stemme for efterlønsreformen, men det kommer han til – det var hr. Henrik Sass Larsen.
Sådan har der været fantastisk mange, meget, meget bastante udtalelser, som man ikke kan løbe fra, og det er vælgerbedrag, løftebrud ud over alle grænser.
Men jeg vil bede alle de folketingsmedlemmer, som praler lidt med, at nu kigger de mere på 3F's interesser, at det nu er dem, der skal fremhæves her i Folketinget, om at gå til 3F og sige: Brug nogle af jeres penge, hvis I ellers har flere af medlemmernes tilbage, og ryk endnu flere annoncer ind om løftebrud.
Men så skal altså være fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Villy Søvndal, der står der.
Christian Juhl (EL), 2011-10-06:
Det er jo nok svært at skjule, at både jeg og fru Kjærsgaard har en vis egeninteresse i efterlønnen.
Jeg vil i hvert fald gerne på egne vegne sige, at jeg føler mig noget hærget efter et langt liv på arbejdsmarkedet.
Kan fru Kjærsgaard bekræfte, at Dansk Folkeparti er positivt stemt over for den stadig væk eksisterende efterlønsordning?
Og når fru Kjærsgaard siger, at hun ikke vil være med til at gøre det dyrere for danskerne, gælder det så også de danskere, som måtte miste retten til efterløn, hvis tilbagetrækningsreformen bliver vedtaget?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Jeg må lige gøre opmærksom på, at der faktisk foreligger en aftale med Socialdemokratiet, indgået af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti – jeg kan ikke lige huske, om Liberal Alliance var med – men der foreligger i hvert fald en aftale om flere praktikpladser.
Det gik vi til valg på, det var jo fint.
Jeg var til talrige møder, hvor jeg netop fremhævede, at Socialdemokratiet er med, og det var der ikke nogen socialdemokratiske folketingskandidater, som opponerede imod.
Det var en aftale.
Vi har faktisk gjort en ganske god indsats, og vi gør gerne en ny.
Vi ser gerne, hvad den nye regering og dens parlamentariske grundlag kommer med, det bliver meget, meget spændende.
Lad os se.
Det, der hele tiden er problemet, er finansieringen.
Lad os lige se, hvis der skal skaffes flere praktikpladser, hvordan finansieringen så bliver.
Det er svært at lade være med at grine.
Når fru Marianne Jelved siger, at jeg er fortørnet, må jeg sige: Hold da op, hvor er fru Marianne Jelved vred.
Men når der står reformer, er der da mange andre reformer, som jeg tror kommer på dagsordenen.
Der har været nævnt mange; førtidspensionsreformen for bare at tage et enkelt eksempel, og jeg ved, at regeringen inden valget fremlagde et forslag til en vækstpakke, som Dansk Folkeparti i store træk kunne tilslutte sig, undtagen den ene del, som S og SF af en eller anden mærkelig grund godt kunne tilslutte sig, nemlig skattelettelser til boligejerne.
Der var masser af forslag.
Men jeg kan ikke lade være med at sige: Jeg bliver spurgt om, hvad vi vil.
Det er fint nok.
Vi har brugt hele formiddagen på at spørge om, hvad den nytiltrådte regering egentlig vil.
Det har vi overhovedet ikke fået noget som helst svar på.
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Fru Pia Kjærsgaard er fortørnet over mange ting, men fru Pia Kjærsgaard har dog også været med til at fremsætte et forslag til vedtagelse her i Folketinget, hvor der står: »Løsningen på Danmarks økonomiske udfordringer er reformer og mådehold.«
Og jeg citerer fra lidt længere nede i teksten: »Derfor skal den aftalte tilbagetrækningsreform gennemføres uændret.«
Det er det eneste bud fra VKO og Liberal Alliance på, hvad der skal til for at rette op på Danmarks økonomi.
Det er det eneste bud, der er i det her forslag til vedtagelse.
Der står i den redegørelse, som Finansministeriet lavede i forbindelse med VK's 2020-plan, som kom, inden vi fik valg, at der fortsat frem til 2050 vil være et strukturelt underskud.
Her står der, at man skal undgå en gældskrise.
Hvilket svar har fru Pia Kjærsgaard på de økonomiske udfordringer?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Der tror jeg at jeg simpelt hen er nødt til at rette en misforståelse med det samme: Der kommer et lovkatalog.
Det lyder, som om Venstre ikke rigtig har forstået det.
Jo, jo, der kommer et lovkatalog.
Vi har jo haft et folketingsvalg, som Venstres daværende statsminister jo timede således, at det blev afholdt kort tid før Folketingets åbning.
Og hvad betyder det rent praktisk?
Altså, det kan næsten ikke være det, vi skal tale om, men lad os så bare gøre det her til sidst.
Det betyder rent praktisk, at først har vi åbningsdebatten, og derefter kommer så den nye regering, naturligvis, med et lovkatalog, som baserer sig på de ting, som er indeholdt i vores regeringsgrundlag, og så kommer finansloven.
De har brugt alle pengene, og der er et stort underskud næste år, så der er masser at tage fat på.
Det, vi gør, er at tage fat på det under de værdier, der hedder: frihed for den enkelte; lige muligheder for alle; fællesskab, respekt og tolerance.
Det er de værdier, som vi inviterer til et bredt samarbejde om at udfolde for at sikre, at Danmark klarer sig bedre frem i tiden.
Erling Bonnesen (V), 2011-10-06:
Jamen det er jo helt komisk.
Igen ser vi så, at den socialdemokratiske ordfører hellere vil tale om Venstres politik, end han vil tale om sin egen, og det er jo af gode grunde, for man har jo ikke nogen.
Derfor er det jo helt tydeligt; vi har nu fået et tydeligt svar på det, jeg spurgte om før, nemlig: Hvor skal vi hen, du?
Der er ingen svar, og det er så også derfor, det er helt tydeligt, hvorfor vi ikke får noget lovkatalog, for man kan jo ikke skrive det, når man ikke aner det, og derfor får vi et blankt stykke papir.
I Folketinget bliver vi sendt hjem for at holde ekstra ferie.
Det er sandelig noget af en start, og jeg kan godt forstå, at man er nervøs rundt omkring i samfundet og siger: Hvad skal vi egentlig gøre og gribe i?
Vi har haft fat i mange forskellige ting.
Så til allersidst
: Giv os nu bare lige nogle få overvejelser om, hvad Socialdemokraterne selv vil gøre, når nu den socialdemokratiske ordfører flere gange understreger den sociale afbalancering i forhold til millionærerne.
Så kort og godt: Kom nu med lidt af det.
Lidt overvejelser må der jo være.
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Det er så det krav, kan jeg forstå, der er fra Venstres side, at det i hvert fald skal sikres, at de skal have det bedst muligt.
Så må det være det grundlag, som Venstre kommer ind til de forhandlinger på.
Det, vi siger, er, at det skal være socialt afbalanceret.
Og der spørger man: Hvad mener I med det?
Ja, det er jo logisk, hvad vi mener med det, og det kan måske også være svært at forstå, hvis man er liberalist.
Socialt afbalanceret betyder jo, at vi ikke skal have flere skævheder.
Vi er i gang med at rette op på de skævheder, som den tidligere regering synes fuldstændig at have glemt i sin egen selvros.
Altså, man fristes til at spørge: Har Venstre slet ikke talt med en eneste vælger i valgkampen?
Det kunne jo være, at det var, fordi man har tømt kassen og skabt flere skævheder i Danmark.
Det kunne være, at det var derfor, at danskerne ikke ville have mere VKO.
Erling Bonnesen (V), 2011-10-06:
Nu forstår jeg, hvorfor vi ikke har fået noget lovkatalog – man aner jo kort og godt ikke, hvad man skal skrive i det.
Man har jo sådan nærmest lyst til at spørge, som det er gjort tidligere: Hvor skal vi hen, du?
Det er jo næsten det spørgsmål, man som befolkning må stille til regeringen nu, i hvert fald hvis vi kigger på skatteområdet.
Derfor vil jeg godt følge op på det spørgsmål, som fru Louise Schack Elholm havde fat i lige præcis om skatten, for der sejler det jo tilsyneladende.
Altså, en ting er jo, at man måske ikke lige er færdig med alle detaljer, men man må da i det mindste have gjort sig nogle overvejelser om, hvad det er man fra Socialdemokraternes side vil lægge ind i de her drøftelser, man så vil tage i forbindelse med den skattereform, som kommer.
Altså, kort og godt: Hvad er den sociale afbalancering udtryk for?
Hvad ligger der i det?
Skal vi betale mere i skat eller mindre i skat?
Nu må vi have nogle klare svar, ellers må vi jo spørge igen: Hvor skal vi hen, du?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Hertil må vi sige, at alt kan indgå i de konkrete forhandlinger med Danske Regioner.
Vi må spørge regionerne: I har lagt et puslespil, er der nogle ting, I vil ændre?
Noget af det, som vi kommer til forhandlingerne med, er at sige, at vi vil sikre, at der er en bedre akutfunktion for alle danskere, end der var som følge af den tidligere regerings planer.
Derfor vil vi sige til Danske Regioner: Hvordan kan vi gøre det?
Hvordan kan I se puslespillet hænge sammen?
Det må være mest rimeligt, at dem, der har ansvaret for det, også er dem, der er med til at aftale, hvordan det så skal ske i praksis, ellers tror jeg, det alligevel ville være bedre at nedlægge Danske Regioner.
Vi vil godt bevare dem, fordi vi tror på, at det regionale demokrati gør en forskel i Danmark, når vi skal rette op på de mange ting ud over den store regning, det store hul i kassen, fra den tidligere regering.
Stine Brix (EL), 2011-10-06:
Jeg vil så prøve at spørge lidt mere konkret, for jeg har jo bemærket, at ordførerens forgænger på posten og den forhenværende gruppeformand og den nuværende statsminister har sagt meget klart, at man ønsker at bevare akutmodtagelsen i Svendborg
: Indgår det som en del af forhandlingen med Danske Regioner, at man gerne vil sikre en akutmodtagelse på sygehuset i Svendborg?
Marianne Jelved (RV), 2011-10-06:
Der står endda meget præcise målsætninger for den økonomiske politik.
De er så præcise, at alverdens økonomer uden for dette hus har anerkendt den økonomiske politik, der her er nedfældet.
Så der er altså andre end fru Pia Kjærsgaard, der læser det her, som kan læse.
Derfor spørger jeg igen: Hvilke andre initiativer end en kvikstartspakke, eller hvad sådan noget skal hedde, plus tilbagetrækningsreformen har fru Pia Kjærsgaard på bordet for at løse de udfordringer, som vi står over for?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Jeg må jo bare sige til fru Marianne Jelved, at Dansk Folkeparti i den 10-årig periode, hvor vi har siddet med omkring bordet og har haft flertallet sammen med Venstre og De Konservative, har taget et meget, meget stort økonomisk ansvar, hvilket jo også bevirkede, at vi fik orden på økonomien.
Så kom der en finanskrise, hvor vi tog et endnu større ansvar, som vi fik mange verbale tæsk for.
Det har vi taget med ophøjet ro, fordi vi er et økonomisk ansvarligt parti.
Jeg synes bare, det er helt utroligt, at man bliver bebrejdet af fru Marianne Jelved, som burde vide bedre, og af Det Radikale Venstre og sikkert også af S og SF, at man ikke sådan lige kommer med en færdig plan, når det, vi kan opleve, er, at lovkataloget fra regeringen og ikke bare de der overordnede vendinger, som står i det der regeringsgrundlag, kommer en gang til november.
Folketinget har fri i næste uge.
Så skal man møde op her i den mundtlige spørgetid på onsdag, men resten af ugen er der ikke rigtig noget at lave, og ugen efter er der efterårsfri.
Gud ved, hvornår vi skal til at arbejde med de forslag, som der var så mange af under valgkampen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-10-06:
I dag i salen har fru Pia Kjærsgaard godt kunnet lide at tale om det tårn, som andre mennesker sidder i, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Pia Kjærsgaard, om hun selv kunne tænke sig at komme ned fra det elfenbenstårn, hvor fru Pia Kjærsgaard og DF har befundet sig i 10 år.
Vi ser et uddannelsessnobberi på erhvervsskolerne, hvor DF sammen med V og K ikke har villet gøre en aktiv indsats for at få praktikpladser til de 10.000 unge, som ved denne regerings tiltrædelse mangler praktikpladser.
Derfor vil vi gerne høre, om fru Pia Kjærsgaard vil støtte regeringens forslag om at indføre sociale klausuler, så de mange unge kan få sig en praktikplads og gøre deres uddannelse færdig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Nu er det jo altså ikke mig, der er regeringschef.
Det ikke mig, der bestemmer, hvem der skal indkaldes til forhandlinger.
Det må regeringen og Enhedslisten ligesom afklare internt, i stedet for at man står her og fortæller, hvem der skal indkaldes.
Vi har for længst fundet ud af den, og vi befinder os egentlig ret godt.
Jeg tror også, at man vil kunne se og høre på os, at det her egentlig nok er lidt sundt.
Vi er en frisk opposition.
Jeg skal love, at vi vil give kamp til stregen, det er hundrede procent sikkert.
Men prøv lige at finde ud af det selv.
Det er da meget naturligt, når Enhedslisten nu er regeringens parlamentariske grundlag, at det er Enhedslisten, man indgår alle store forlig og aftaler med, naturligvis.
Sådan bør det være.
Om Enhedslisten så samtidig ved en eller anden finanslovforhandling ovre i Finansministeriet vil kræve det, der står i deres partiprogram om, at militæret og politiet skal afskaffes, må man jo finde ud af internt.
Jeg kan se, at der er mange forslag, som Enhedslisten kan komme med.
Det er bare et af dem.
Det vil være overraskende, men man ved aldrig.
Jeg vil godt hilse at sige, at hvis man sætter hårdt mod hårdt, kan man få mange ting igennem.
Duk op på mit kontor en dag.
Så skal jeg nok fortællle jer, hvordan det gøres.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg vil jo ikke kritisere hr. Jesper Petersen og SF for at have en drøm om at lave aftaler med Dansk Folkeparti, hvis de har det.
Vi foretrækker, at de gør det sammen med Enhedslisten, også fordi det jo sådan set er sikkerheden for, at man ikke får en skattereform, der skaber øget ulighed i Danmark, hvorimod Dansk Folkeparti gang på gang har støttet skatteændringer i dette land, der har ført til øget ulighed i samfundet.
Det, der nu står klart, er, at Dansk Folkeparti aktivt abejder for at skabe ulighed.
Af samme grund skal de selvfølgelig holdes ude af forhandlinger om en skatteaftale, for den skal laves med Enhedslisten, der arbejder for at skabe større lighed.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Nu fik jeg lige at vide, at jeg ikke havde noget som helst at skulle have sagt.
Det er sådan lidt i modstrid med det, som hr. Jesper Petersen lige stod og sagde, for han ville egentlig rigtig, rigtig gerne have Dansk Folkeparti med i en skattereform, selv om vi ikke kender den skattereform.
Prøv lige at finde ud af, hvad det egentlig er oppositionen gerne vil på bare en lillebitte smule sigt, det vil være velegnet – bare en lillebitte smule.
Når vi så snakker om topskattelettelser, er det jo sådan set et angreb fra min side på de partier, som i allerhøjeste grad i valgkampen har lovet, at det bliver der overhovedet ikke noget af.
Og hvad sker der?
Det gør der alligevel.
Vi har et forlig, vi har en aftale, og en ting er hundrende procent sikkert, og det er, at man overholder aftaler i Folketinget.
Det vil jeg også anbefale – det vil være sundt – at den nye regering plus støtteparti erkender og indretter sig efter.
Rigtig god fornøjelse med forhandlingerne.
Vi glæder os allerede til at kommentere, være med osv. og se, hvad der kommer ud af det.
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Det kan man også finde i regeringsgrundlaget.
Vi vil nu tage kontakt til de danske regioner og gå i dialog med dem for at finde ud af, hvordan vi kan styrke den akutte behandlingsfunktion, hvordan vi kan styrke behandlingen af de akutte tilfælde, for vi vil selvfølgelig ikke acceptere, at der er for langt til at få en akut behandling.
Derfor er det den nye regerings politik, at det skal vi finde en løsning på, og det vil vi naturligvis gøre sammen med Danske Regioner.
Det kan jo godt være, at man skal styrke akutberedskabet forskellige steder, men hvordan det skal ske, må være en naturlig følge af det første, nemlig at vi vil bevare det regionale demokrati, og så må det også være sammen med dem, som planlægger det, at vi finder frem til en styrkelse af det.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Jeg kan forstå, at valgresultatet har været så chokerende for fru Pia Kjærsgaard, at hun ligesom har fortrængt det, for ellers ville hun jo vide, at det ikke er hende, der bestemmer, hvordan finanslovforhandlingerne kommer til at foregå; det er ikke hende, der skriver køreplanen, og det er heller ikke hende, der afgør, hvad der kommer med i finansloven.
Derfor ved hun i grunden ikke så meget om, hvad der bliver vedtaget, og hvad der ikke bliver vedtaget.
Et enkelt spørgsmål til fru Pia Kjærsgaard: Skal jeg forstå det, hun siger, sådan, at hun er meget forarget over de lettelser i topskatten, som den nuværende regering kunne tænkes at indføre, men at hun helhjertet støtter de lettelser, hun selv har stemt for, inklusive dem, der ikke er trådt i kraft?
Altså, forskellen på, om topskattelettelser er gode eller dårlige, er, om fru Pia Kjærsgaard stemmer for eller ej.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Altså, det er jo det, vi venter på.
Man kan jo ikke stå og sige noget som helst på baggrund af det der katalog, som man står og vifter med, da man ikke har noget som helst andet.
Altså, man må lige vænne sig til, når man skal i regering, også som ordfører for nu et regeringsparti, at finde ud af, hvordan forholdene egentlig er i Folketinget og i regeringen.
Man må fremlægge en plan, man må fremvise, hvad det er, man vil, og så kan man gå til partierne.
Man kan gå til Venstre, man kan gå til Dansk Folkeparti; det er sådan set de eneste partier, som kan være med til at skaffe regeringen et flertal for et eller andet.
Det, jeg bare skal understrege meget tydeligt, og som jeg sagde tre gange i min ordførertale, er: Vi vil ikke være med til at gøre det dyrere at være dansker.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Sådan hænger det jo sammen.
Det ved fru Pia Kjærsgaard jo godt.
Hvis man faktisk var villig til at skifte mening om det, kunne situationen jo være en helt anden.
Og det betyder bare, at det, fru Pia Kjærsgaard har gang i, er rent spil for galleriet.
Så har jeg bare en anden ting.
Jeg ved ikke, om det skyldes bekymring for millionærerne, eller hvad det handler om, men i hvert fald er der også en form for kritik i fru Pia Kjærsgaards indlæg om, at millionærskatten ikke fremgår meget tydeligt med fed skrift og i egen boks osv. af regeringsgrundlaget.
Også her vil jeg meget gerne vide, om det betyder, at Dansk Folkeparti faktisk er klar til at lave en skattereform, hvor man øger skatten på de højeste indkomster i det her land for f.eks. til gengæld at lette den for de laveste indkomster.
Det betyder sådan set ret meget.
Indtil nu har det jo bare været sådan, at Dansk Folkeparti konsekvent har stemt for regeringens skattepolitik, der ikke var finansieret, og hvor man pøsede penge ud til de mest velstillede i det her land.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Nej, det vil vi ikke, og jeg tror faktisk, at Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiet skal erklære sig godt tilfredse med det svar.
Det kunne jo være fristende at sige ja.
Hold da op, så ville man i den røde regering være endnu mere på den, end man er.
Men det gør vi naturligvis ikke, for vi overholder aftaler.
Jeg kan ikke rigtig se det med det der flertal.
Hvis nu hr. Jesper Petersen så gerne vil have, at man ikke skal gennemføre tilbagetrækningsreformen, at man virkelig skal gøre op med dagpengesystemet igen og ikke have den korte periode, men virkelig forlænge den, og hvis man vil fjerne topskattelettelserne, som skal til udbetaling, jamen hvor er det så lige, at man skal rette blikket hen?
Det er da mod den nuværende regering og dens parlamentariske grundlag, Enhedslisten.
Hvem er det, der sidder og holder igen?
Jo, det er Det Radikale Venstre.
Men det er da regeringens problem og ikke Dansk Folkepartis problem.
Jesper Petersen (SF), 2011-10-06:
Jeg forstår på fru Pia Kjærsgaard, at hun er meget skuffet over de mange gode ting, der er i regeringsgrundlaget, hvor man investerer i folkeskolen, i sundhed, i at sætte gang i beskæftigelsen osv.
Enten er hun uenig, eller også går det bare ikke stærkt nok.
I hvert fald er det en meget skuffet fru Pia Kjærsgaard, vi hører nu.
Noget af det, der sådan er brok over, er, at dagpengeperioden ikke bliver forlænget nok – er det sådan, jeg skal forstå det, for man forlænger den jo faktisk, så folk ikke ryger ud af systemet næste år den 1. juli – at de topskattelettelser, som Dansk Folkeparti besluttede i den gamle skattereform, jo må gennemføres, fordi der ikke er flertal for andet, og endelig, at der bliver gennemført en reform af efterlønnen, som der, så vidt jeg husker, sådan set også er indgået aftale med Dansk Folkeparti om.
Så jeg vil bare lige høre – og det her er sådan set ret vigtigt – om Dansk Folkeparti vil springe fra de forlig om skattereformen, der indebærer de topskattelettelser, som fru Pia Kjærsgaard selv taler om.
Vil hun springe fra efterlønsaftalen, så der ikke længere er flertal for den?
For så synes jeg, at vi har en meget interessant position i dansk politik.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-10-06:
Jeg synes ikke, at fru Ellen Trane Nørby er sur.
Jeg synes nærmere, at fru Ellen Trane Nørby er sådan lige lovlig optimistisk, for mon ikke de tusindvis af danskere, der mangler et arbejde, eller de 10.000 unge, der mangler en praktikplads, synes, det er lige frisk nok at kalde Danmark for et land i topform efter 10 år med borgerligt styre.
Ordføreren sagde i sin tale, at det er vigtigt, der er incitamenter til at arbejde, og at det skal kunne betale sig at arbejde, så jeg vil stille ordføreren et spørgsmål: Mener Venstres ordfører virkelig, at årsagen til, at man nu forventer, der vil være omkring 200.000 arbejdsløse næste år, er, at de arbejdsløse ikke er motiverede, at de ikke gider, eller er problemet, at der mangler arbejdspladser i Danmark?
Hvad er årsagen til arbejdsløsheden?
Er det manglende incitamenter, manglende motivation hos de ledige, eller at man ikke har formået at skabe arbejdspladser i Danmark?
Ellen Trane Nørby (V), 2011-10-06:
Vi vil, som jeg har sagt flere gange, være konstruktive og konsekvente som oppositionsparti.
Vi vil samarbejde om det, det giver mening at samarbejde om, men vi kommer ikke til at samarbejde om at sætte skatter og afgifter op for danskerne.
Det kommer vi ikke til at samarbejde om.
Derfor er det jo væsentligt, hvad man samarbejder om, og at man ikke kun bliver ved med at køre på, at vi skal samarbejde.
Lad os da nu få nogle svar fra den nye regering om, hvad det er, man helt konkret ønsker, der skal samarbejdes om, så skal vi nok møde op, når vi bliver inviteret til forhandlinger.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-10-06:
Så vil jeg godt spørge, hvordan fru Ellen Trane Nørby vil holde Venstres løfter, eftersom der nu ikke er 90 mandater bag dem.
Vi i Radikale Venstre håber i hvert fald, at man vil være med til at samarbejde bredt og indgå kompromiser, sådan som et samarbejde fordrer.