Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Tak for tre spændende redegørelser.
De nordiske lande er kendt og beundret i store dele af verden for at være progressive på en lang række områder.
Uanset om vi taler uddannelse, velfærd, klima, miljø, gennemsigtighed i magtsystemer eller den næsten ikkeeksisterende korruption, befinder de nordiske lande sig i international verdensklasse.
I de nordiske lande har vi selvfølgelig vores indbyrdes forskelligheder, men Alternativet mener dog, at vi har så mange områder, hvor vi ligner hinanden, at vi faktisk bør samarbejde endnu tættere end i dag.
Vi ser Norden som en oplagt mulighed for at samarbejde, og der er specielt et potentiale for et langt mere visionært samarbejde end det, vi ser i dag.
F.eks. har de nordiske miljøministre netop besluttet at se på mulighederne for en fællesnordisk implementering af FN's bæredygtighedsmål inden for miljøsektoren, og der mener vi at det vil være oplagt, at man ikke kun ser på miljøsektoren, men netop breder det ud og ser på alle 17 verdensmål for at se, hvordan de kan opnå en stærk implementering.
Det vil være et forbillede for resten af verden, hvis vi kan gå foran her.
Apropos klima og miljø har vi allerede en nordisk arbejdsgruppe for globale klimaforhandlinger.
Det er godt, for i de nordiske lande har vi en fælles ambition om at skabe et stærkere samarbejde på netop klimaområdet.
Og sjældent har behovet været større, når vi tænker på, at vi er kort tid fra COP21, og at det er vigtigere end nogen sinde, at mange lande står sammen, så vi opnår en ambitiøs og bindende klimaaftale.
Et andet område, hvor vi ser grobund for et godt og generøst samarbejde, er, når vi taler om borgerinddragelse og demokratiudvikling.
I de nordiske lande ser vi lige nu flere gode eksempler på, at man arbejder seriøst med at skabe et mere inddragende demokrati.
I Finland har de f.eks. et åbent ministerium.
I Island crowdsourcer man en ny grundlov, og i mange kommuner i hele Norden ser vi rigtig mange initiativer, som fremmer borgerinddragelsen.
Det er også en af grundene til, at jeg selv i næste uge i Nordisk Råd fremsætter forslag om oprettelse af et nordisk center for demokratiudvikling og borgerinddragelse.
Det er, for at vi får et center, så vi kan lære af hinanden og opsamle viden og forhåbentlig blive klogere sammen i en nyskabelse i vores demokrati.
Om Østersøsamarbejdet vil jeg kort nævne, at vi bifalder regeringens fokus på klima og miljøbeskyttelse, og vi håber, at det får den opmærksomhed, som det fortjener.
Jeg kan i øvrigt læse mig til, at vækst i bred forstand er prioriteret.
Det er vi ikke uenige i, men det er vigtigt for os, at når man arbejder for vækst, husker man på, at det også handler om vækst for klima og miljø og ikke mindst de mennesker, der bor i regionen.
Med Norden som samlingspunkt står vi stærkere i Arktis, både når det gælder forhandlingerne om fordeling af arealer, men også, når det gælder fastholdelse af miljøkrav og hensyn til klimakrisen.
Som ministerens redegørelse slår fast, er der stor synergi mellem de nordiske landes arktiske strategier, men alligevel ses nordisk samarbejde stadig som et supplement til arbejdet i Arktisk Råd.
Vi så gerne, at man gik fra at se det nordiske samarbejde som et supplement til at se det som en større prioritet i det arktiske samarbejde, fordi vi netop i fællesskab kan lægge pres på de andre lande med hensyn til en bæredygtig udvikling i Arktis både økonomisk, socialt og miljømæssigt.
Når vi taler om Arktis, er det vigtigt for os at have fokus på, at der bor 4 millioner mennesker i Arktis.
Det er vigtigt, at vi fortsætter med at udvise respekt for dem og ikke tilsidesætter deres rettigheder for storpolitiske eller økonomiske interesser.
Derfor er vi også glade for, at en bæredygtig udvikling til gavn for indbyggerne i Arktis er en central del af den strategi, der ligger for perioden 2011-2020.