runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2007-05-02:
Jo, men det er jo i virkeligheden helt elementært at forklare.
Vi fremlægger jo det her forslag for at skabe en adfærdsændring, og når midlerne til at skabe den adfærdsændring forventes at være de rigtige og have det fornødne omfang, så er det naturligvis også kun rimeligt og fornuftigt at tage højde for og indregne den opnåede adfærdsændring.
Det er sådan set meget, meget logisk.
Det burde det også være for hr. John Dyrby Paulsen.
Jeg vil gerne sige tak til hr. John Dyrby Paulsen for det spørgsmål, for det giver mig lejlighed til at gentage, hvad der åbenbart er så umådelig vanskeligt for Socialdemokraterne at forstå, nemlig at vi ikke ønsker at forringe det samlede erhvervslivs konkurrenceevne.
Man kan foretage en omlægning, man kan foretage en adfærdsregulering, man kan lukke huller, men det provenu, der måtte fremkomme, skal tilbage til de pågældende.
Det er det, der sker ved det her.
Derfor har øvelsen ikke været en generel reduktion af arbejdsindkomst, og øvelsen har heller ikke været at skabe yderligere velfærdsordninger i det danske samfund.
Øvelsen har været at bringe de danske værnsregler i overensstemmelse med EU-retten og sikre os, at aggressive internationale kapitalfonde ikke længere kan spekulere mod den danske statskasse.
Det er det, der er opnået ved det her forslag, hverken mere eller mindre.
Vi henter det hjem, der er tabt, vi overholder skattestoppet, og der er balance.
Så meget kan man nå, hvis man vil og tør tage ansvar.
Det ville Socialdemokraterne også engang, men det er efterhånden ved at være en del år siden.
Kim Christiansen (DF), 2007-05-02:
Jeg vil bare lige sige til hr. Poul Erik Christensen, at når man omtaler Dansk Folkeparti som et socialt ansvarligt parti, er vi selvfølgelig meget glade for det, for det mener vi også selv vi er.
Vi er jo bl.a. en del af det skattestop, som gør, at også den almindelige lønmodtager i Danmark har fået et væsentlig større rådighedsbeløb over den senere årrække, end de eksempelvis havde under SR-regeringen.
Så jeg forstår ikke rigtig sammenhængen i det.
Jeg mener, at vi har påtaget os det ansvar netop ved at medvirke til skattestoppet, for ellers havde vi ikke haft så meget gang i økonomien og så meget gang i hjulene og i privatforbruget, som vi har i Danmark i øjeblikket.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-05-02:
Ja, nu begynder Dansk Folkeparti at have påtaget sig den meget krøllede tankegang, som regeringen har omkring skattestoppet: at hvis man tager noget et sted, så skal det afleveres til nogle, der er naboer til det.
For der, hvor man lukker hullet; der, hvor man henter pengene; der, hvor man laver øget beskatning, er jo ikke bankerne, er jo ikke forsikringsselskaberne.
Altså, man kunne lige så godt have afleveret dem på et fornuftigt sted for de folk, der nu har været ude og lave nogle overenskomster, hvor de opdager, at inden de får pengene hjem, så har hr. Kristian Jensen og hans venner taget stort set 60 pct. af det hele.
Vil Dansk Folkeparti, der den ene gang efter den anden prøver på at vise, at det er et socialt ansvarligt parti, lægge navn til sådan en politik?
Kim Christiansen (DF), 2007-05-02:
Vurderingen er, at det her er en skatteomlægning.
Hvis vi skal holde os inden for skattestoppet, er det her en skatteomlægning inden for erhvervslivet.
Sådan ser jeg på det, uden at jeg i øvrigt er specialist på området.
Det håber jeg at den radikale ordfører tilgiver mig, og jeg er sikker på, at skatteministeren kan redegøre for det
Jeg vil meget gerne og Dansk Folkeparti vil også gerne være med til at give skattelettelser til den øvrige danske befolkning, hvis man kan omlægge nogle skatter inden for det regi, men når man lukker et hul for kapitalfonde, som er en del af erhvervslivet, så må pengene også bruges inden for det kredsløb, der hedder erhverv.
Det finder vi er helt naturligt.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-05-02:
Nu er jeg godt klar over, at hr. Kim Christiansen ikke er ordfører, så derfor vil jeg egentlig mere spørge til noget af politikken i det her.
Det Radikale Venstre stillede et forslag til Dansk Folkeparti om, at de to partier skulle stikke hovederne sammen og lægge et maksimalt pres på regeringen, således at provenuet af det her lovforslag på de godt 5 mia. kr. ikke blev brugt til at aflevere til landets største banker, men blev afleveret til landets hårdt plagede skatteydere.
Tilbuddet lød endda på, at Dansk Folkeparti selv måtte bestemme, hvor på skalaen det skulle være, bare vi kunne presse regeringen til lidt fornuft i stedet for skattestoptænkning.
Hvad er hr. Kim Christiansens tanker om eller vurdering af dette forslag?
Kim Christiansen (DF), 2007-05-02:
Det er jo ikke et mål i sig selv at gå hverken bankers eller forsikringsselskabers ærinder, men det er klart, at når man sænker selskabsskatten med 3 pct., så får de, der hidtil har betalt mest skat, den største besparelse.
Så enkelt er det jo.
I hr. Frank Aaens optik – jeg kan ikke dokumentere det eller modbevise det – er det tilsyneladende forsikringsselskaber og banker, der betaler den største skat i Danmark, og så får de også den største besparelse.
Det er korrekt.
Frank Aaen (EL), 2007-05-02:
Men det ændrer jo ikke ved, at den største portion penge af de næsten 5 mia. kr., der gives i skattelettelse til erhvervslivet, går til pengeinstitutterne, bankerne og forsikringsselskaberne.
Det er den branche, der får mest ud af det, og det er det, jeg ikke forstår, for det er jo sådan set enkelt at tage stilling til.
Hvorfor skal banker og forsikringsselskaber have et milliardbeløb, fordi vi lukker det skattehul, som kapitalfondene har påført os, bl.a. i TDC-sagen?
Kim Christiansen (DF), 2007-05-02:
Normalt er det her slet ikke mit område, men nu udtalte hr. Frank Aaen, at Dansk Folkeparti kunne have forhindret det her i at ske.
Vi kunne have forhindret meget i at ske, det er nu engang den position, partiet sidder i.
Men vi har så også bidraget til, at meget godt har kunnet sket.
Det her synes vi er en af tingene.
For Dansk Folkeparti, og det sagde jeg også i min ordførertale, har det ikke været et mål i sig selv at nedsætte selskabsskatten så meget som muligt.
Men det har været et mål, at det her skulle være provenuneutralt.
Derfor er vi sammen med regeringen nået frem til, at selskabsskatten skal ligge på 25 pct.
Hr. Frank Aaen har så åbenbart set sig fuldstændig gal på forsikringsselskaber og pengeinstitutter.
Nu er der jo altså andre erhverv i Danmark end pensionsselskaber, forsikringsselskaber og banker.
Der er faktisk også en masse mindre, driftige virksomheder, som får gavn af det her til at kunne udvikle deres virksomhed.
Frank Aaen (EL), 2007-05-02:
Nu sagde Dansk Folkepartis ordfører udmærket, at formålet her ikke var at få nedsat selskabsskatten.
Men det ændrer jo ikke ved, at det vil ske, og det ændrer jo ikke ved, at det vil ske ved hjælp af Dansk Folkeparti, og at det kunne være forhindret, hvis Dansk Folkeparti havde sagt nej.
Det, jeg altså ikke kan forstå, er: Hvorfor synes Dansk Folkeparti, det er vigtigt at forære et milliardbeløb til landets banker og forsikringsselskaber, der i forvejen tjener styrtende med penge, i stedet for at bruge pengene på velfærden?
Kim Christiansen (DF), 2007-05-02:
Endnu en gang skal jeg sige, at da Dansk Folkepartis glimrende skatteordfører, hr. Mikkel Dencker, ikke kan være til stede i salen, skal jeg læse hans ordførertale op.
Lovforslaget her er en gennemførelse af den aftale, som regeringen og Dansk Folkeparti indgik den 2. april 2007 om et indgreb mod skattespekulation.
Baggrunden for aftalen er, at man igennem de seneste år har oplevet, at især de såkaldte kapitalfonde har trukket penge ud af Danmark og dermed undgået dansk selskabsbeskatning.
Den udvikling er naturligvis utilfredsstillende, for dermed skrider det finansielle grundlag for vores velfærdssamfund.
Yderligere kan man også frygte, at opbakningen og tilliden til vores skattesystem svækkes, når det er de største selskaber, der har mulighed for at undgå dansk beskatning, mens mindre virksomheder og almindelige borgere, som ikke har mulighed for kreativ skatteplanlægning, må betale, hvad de skal.
Med aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti skulle vi gerne have dæmmet op for den udvikling, sådan at alle kommer til at betale deres rette bidrag til den fælles pengekasse.
Den konkrete aftale indeholder en lang række elementer.
De væsentligste er, at der indføres et loft over de finansieringsudgifter, der kan fradrages.
Renteloftet udformes som en variant af de allerede kendte regler om tynd kapitalisering.
Jeg skal understrege, at det for Dansk Folkeparti ikke har været et mål i sig selv at nedsætte selskabsskatten så meget som muligt, men vi betragter omlægningen inden for selskabsbeskatningen i dette lovforslag som et lukket kredsløb, der skal balancere.
Derfor skal staten ikke have anden provenugevinst, end at det allerede tabte provenu på grund af kapitalfondenes aktiviteter kommer ind igen.
Det er på den baggrund, man skal se vores ønske om, at provenugevinsten på lovforslagets elementer, som ikke vedrører selskabsskattesatsen, tilbageføres til erhvervslivet ved lavere selskabsskat.
I Dansk Folkeparti er vi glade for at stå bag denne aftale, som sikrer en retfærdig skattebetaling for virksomheder.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-02:
Nu skal man altid passe på med at udtale sig om konkurrenceevnen.
Det, man kan se, er jo, at danske virksomheder aldrig har tjent så mange penge, som de gør i øjeblikket.
Det skal vi da selvfølgelig alle sammen være glade for.
Jeg kan ikke se, der er nogen grund til lige nu at sige, at så sænker vi selskabsskatten yderligere med over 5 mia. kr.
Det hænger ikke engang sammen med det skattehul, man gerne vil lukke, så jeg må bare fastholde: Der er såmænd ikke nogen sammenhæng mellem de to ting, og det er ganske unødvendigt at sænke selskabsskatterne, som man har gjort det.
Kim Andersen (V), 2007-05-02:
Jeg vil gerne endnu en gang slå fast, at der ikke er tale om nogen skattelettelse.
Der er tale om, at man i det her forslag er inde og justere på afskrivningsregler, afskrivningstider og fradragsmuligheder, og det giver et provenu, som giver mulighed for at reducere selskabsskatteprocenten.
Hvis ordføreren ikke kan huske, hvad der lå bag, da SR-regeringen i sin tid ønskede at nedsætte selskabsskatteprocenten til 26, så skal jeg fortælle ordføreren, at det var på grund af den stigende internationale konkurrence, som danske virksomheder var udsat for.
Er det ordførerens opfattelse, at den internationale konkurrence for danske virksomheder er blevet mindre de sidste 7-8 år?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-02:
Jamen dengang lå der en masse tanker bag det.
Men det var en del af en større pakke, og vi må bare sige i den her sammenhæng – det har ordføreren jo selv bekræftet under ordførertalen – at det sådan set ikke har noget med at lukke skattehullet at gøre at sænke den danske selskabsskat.
Det er det, man forsøger at pakke det ind i i den her sammenhæng.
Venstre forsøger at pakke det ind i, at det her er lukning af et skattehul, der imødegår kapitalfondenes muligheder i Danmark, og så giver man i øvrigt en betragtelig skattelettelse til dansk erhvervsliv.
Kim Andersen (V), 2007-05-02:
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om han ikke vil redegøre for, hvad der lå bag SR-regeringens tanker, da man tilbage i 1998 havde planer om at reducere selskabsskatteprocenten til stort set samme niveau som det, vi nu taler om i det forslag, der her er til behandling.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-02:
Man kan sige, at vi ikke er tilhængere af at give skattelettelser til dansk erhvervsliv, på ingen måde.
Med hensyn til om den del, man bruger til at lukke skattehullet, er nok,
Basalt set tror jeg faktisk ikke, det er nok.
Men hvis man forestillede sig en sådan opdeling, synes jeg, det kunne være en spændende tanke, og så kunne vi da se på det.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-05-02:
Jeg forstod det sådan, at det ikke var en total afvisning af, at man kunne bruge provenuet til en ændring af f.eks. personskatten.
Jeg vil samtidig spørge den socialdemokratiske ordfører, om man er så meget enig i den måde, man lukker hullet på, at det reelt er brugen af det eventuelle provenu, der er årsagen til, at Socialdemokraterne ikke vil stemme for det.
Hvad nu, hvis de to dele havde været delt?
Nu har vi hørt fra Venstres ordfører, at det ikke er en lukning af skattehullet, så man kunne jo godt forestille sig, at ministeren delte lovforslaget.
Kunne man så stemme for lukningen af skattehullet og imod den måde, man bruger provenuet på?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-02:
Vi har sagt – det gjorde vi i januar 2006 – at vi har tilsluttet os skattestoppet, men at det ikke skal afholde os fra at lukke de skattehuller, der vitterlig er rundtomkring.
Jeg stod selv på talerstolen her i 2006, og der var sådan et tæskehold af Venstrefolk, der spurgte ind til skattehuller og spurgte, hvor de var.
En af de ting, vi sagde, var bl.a. kapitalfondene.
På det tidspunkt blev det nærmest fejet af bordet, så jeg vil godt bekræfte, at skattestoppet i vores øjne ikke er til hinder for, at man lukker skattehuller.
Tværtimod har vi netop påpeget, at det er helt nødvendigt, at vi identificerer skattehullerne og lukker dem så snart som overhovedet muligt.
Hvad man så i givet fald skulle anvende provenuet til, må være op til en forhandling mellem de politiske partier.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-05-02:
Venstres ordfører fortalte jo tydeligt, at man set med Venstres briller overholder skattestoppet, ved at man i princippet afleverer pengene inden for det lukkede rum, hvori de er fundet.
Socialdemokraterne har også et skattestop.
Jeg vil godt høre, om det også er så stramt, at det udelukker muligheden for, at et provenu – hvis det nu måtte være der – kunne afleveres til eksempelvis et øget bundfradrag for lønmodtagere.
Kim Andersen (V), 2007-05-02:
Der er jo noget, som hr. Frank Aaen fuldstændig har misforstået her.
Der er ikke tale om, at der gives nogen tilskud.
Der er heller ikke tale om, at nogle særligt belønnes.
Der er tale om, at vi reducerer selskabsskatteprocenten, og den har så forskellig virkning afhængigt af virksomhedernes bagvedliggende økonomi og de forskellige branchers konstruktioner.
Der er ikke tale om nogen belønning, der er ikke tale om noget tilskud, men der er tale om, at vi opretholder princippet om lighed for loven.
Frank Aaen (EL), 2007-05-02:
Det var vel en slags bekræftelse af – om end et forsøg på at forklare – hvorfor man gør noget efter min opfattelse så dumt, nemlig at man prøver at forhindre kapitalfondene i at stjæle penge fra Danmark, hvilket vi støtter, og så med den anden hånd giver et milliardtilskud til banker, forsikringsselskaber og alle andre finansielle virksomheder.
Hvorfor er der den sammenkobling?
Hvorfor skal bankerne belønnes, fordi vi helt regulært og naturligt griber ind over for kapitalfondene?
Kunne vi ikke få en forklaring på det?
Jamen når man lukker skattehuller, kommer der jo ikke noget provenu; så undgår man jo at tabe provenu.
Vi har altid fået at vide, at det må man gerne, uden at det er en overtrædelse af skattestoppet.
Der er sket det mærkelige, at hver eneste gang man har lukket et hul for at undgå at tabe et provenu, så har man foræret erhvervslivet en skattelettelse ved siden af.
Det er jo det, der gør det, Venstres ordfører står og siger, utroværdigt.
Det er sket hver eneste gang, man har lukket et hul.
Man lukkede TDC-hullet, og så gav man erhvervslivet en skattelettelse.
Nu vil man lukke kapitalfondhullet, og så giver man erhvervslivet en skattelettelse på 4,8 mia. kr., der primært tilfalder landets forsikringsselskaber, banker og andre finansielle virksomheder.
Det er da himmelråbende.
Hvorfor skal bankerne have belønning for, at man straffer kapitalfondene, så de ikke kan snyde i skat?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-02:
Men jeg vil så konstatere, at det åbenbart ikke er det for statsministeren, og jeg må sige, at det er det sådan set heller ikke for mig.
Jeg er enig med statsministeren i, at de her dynamiske effekter skal man passe på med.
Men endnu en gang tak til Venstres ordfører for at være ærlig, nemlig at det klokkeklart er en indregning af de her dynamiske effekter, der redder regeringen og Venstre hjem i det her tilfælde.
Så vil jeg godt spørge ordføreren: Når der nu bliver talt om, at det her skattehul på 2 mia. kr. lukkes, hvorfor tager man så ikke de 2 mia. kr., man nu har lukket for her, og bruger dem til at udvikle det danske velfærdssamfund eller som alternativ, som ordføreren fra De Radikale spurgte om, bruger dem til at komme de almindelige indkomster til gode?
Hvorfor skal de lige nøjagtig komme det danske erhvervsliv til gode og i det her tilfælde specielt bankerne, som tjener nok i forvejen?
Hvorfor er det dem, der skal tilgodeses?
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Det er fuldstændig rigtigt, at det, der ligger i det, arbejdsgruppen siger, er, at man ikke ønsker, at forskellige administrative overtrædelser skal indføres i klippekortordningen.
Vi har så også efterfølgende hørt fra oppositionen, at man godt mener, man kunne tage ruteplaner og andre ting med ind som kliprelaterede.
Det er fuldstændig rigtigt, at det har arbejdsgruppen sagt.
Der vil tre plus tre være et godt udgangspunkt.
Det synes jeg så også man bør henholde sig til, når man nu ønsker at bruge de andre argumenter, som jeg i øvrigt er helt enig i.
Peter Skaarup (DF), 2007-05-02:
Blot for at konstatere, at det jo er noget af det, som de, der organiserer dørmændene, har været fremme med i debatten, og som vi ser som et problem i den nuværende lovgivning.
Jeg vil så spørge hr. Karsten Nonbo, om hr. Karsten Nonbo vil være med til at præcisere det – det kan godt være, at hr. Karsten Nonbo ikke mener, at det er strengt nødvendigt – i form af en beretning i Retsudvalget, hvor vi får fastlagt, at det er sådan, som hr. Karsten Nonbo udmærket redegjorde for.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Det er fuldstændig rigtigt.
Det er kliprelateret, når det har betydning for dyrenes velfærd, fuldstændig korrekt.
Men der er altså også efter min mening meget langt fra at være lavet med henblik på dyrenes velfærd og til at sige, at det har skadet dyrene.
Jeg synes stadig væk, at der er en væsentlig forskel på de to udtalelser.
Jeg holder stadig væk fast i, at jeg synes, at de ting, som arbejdsgruppen har peget på, bør give klip, det er helt fint.
Det drejer sig om klare overtrædelser af loven, som går ud over dyrenes velfærd.
Det kan skade dyrene, men ethvert klip er ikke nødvendigvis en følge af et skadet dyr.
Det vil jeg gerne holde fast i.
Jeg synes, at arbejdsgruppen har gjort et ganske udmærket stykke arbejde, og derfor bakker vi også arbejdsgruppens oplæg op.
Vi synes, det er et udmærket oplæg, og det er det, der ligger til grund for det her lovforslag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-05-02:
Jeg vil overhovedet ikke vurdere de konkrete sager, for jeg har ikke læst dem.
Det synspunkt, jeg kommer med, er selvfølgelig generelt, at hvis det er sådan, at reglerne ikke er tilstrækkelige og man kan læse i avisen om sig selv, så er det naturligvis et retssikkerhedsproblem, som vi skal kigge på.
Per Clausen (EL), 2007-05-02:
Jeg vil prøve at koncentrere mig om, hvor vi så i hvert fald nok er tæt på at være enige.
Fru Birthe Rønn Hornbech siger, at man ikke skal lave reglerne om, fordi der er en, der begår en fejl, og jeg er sådan set enig i, at Bent Jensen i sig selv bør ikke føre til, at vi nødvendigvis laver reglerne om.
Men er fru Birthe Rønn Hornbech ikke enig med mig i, at der har været flere eksempler på mennesker, som lige pludselig har måttet opleve, at PET’s udgave af deres bedrifter i deres ungdom er blevet offentliggjort?
Det er også sket i nogle tilfælde, hvor man efterfølgende ikke har ment, at der var foregået nogen fejl.
Så vi har altså at gøre med et generelt problem, som handler om, at vi giver forskere og journalister adgang til det her materiale – efter Enhedslistens opfattelse meget, meget fornuftigt – i et stort omfang.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-05-02:
Venstre har sympati for nogle af de elementer, der indgår i Enhedslistens forslag til folketingsbeslutning.
Forslaget drejer sig jo, som det også er fremgået af den tidligere debat, bl.a. om, at de, der en gang er blevet registreret i Politiets Efterretningstjenestes arkiver, skal have adgang til egenindsigt.
Det er jo rigtigt, som det er påpeget, at egenindsigt ikke mindst er aktuel, hvis forskere har fået adgang til PET’s arkiver og derefter offentliggør oplysninger om navngivne personer.
Ser vi på strafferetten, er det jo et grundlæggende princip, at en person skal have adgang til at forsvare sig i en straffesag, og at han eller hun har krav på at kende anklagen på forhånd.
Går vi over til forvaltningsretten, må vi konstatere, at selv i de mindste forvaltningsretlige sager har en part krav på høring og krav på at kende myndighedens beslutningsgrundlag og udtalelser hertil, før beslutningen træffes.
Det er jo et grundlæggende retssikkerhedsprincip, som vi i Venstre også finder bør komme dem, der er registreret i PET, til gode, såfremt det kan forudses, at oplysningerne om den enkelte vil blive offentliggjort ved navns nævnelse.
Også her synes vi, at den enkelte bør have adgang til at kende oplysningerne, inden der sker offentliggørelse, af samme grund som inden for de andre områder, nemlig for at den pågældende kan forklare sig og forsvare sig selv.
Det er naturligvis ikke rimeligt, at en person pludselig skal se sit navn i avisen og kunne læse om gamle registreringer, som han eller hun ikke selv kendte til.
På den anden side er jeg altså også nødt til at sige noget helt generelt, nemlig at det ikke nytter ikke noget, at vi ændrer reglerne, hver gang der er nogle, der begår fejl.
Det siger jo ikke nødvendigvis noget om, at der er noget galt med reglerne.
Vi vil selvfølgelig gerne diskutere det forslag her, om der er noget, der halter med retssikkerheden, og om noget skal gøres bedre.
Som det også allerede er nævnt af justitsministeren, gælder det jo så i øvrigt med egenindsigt, at PET kan give adgang og har gjort det i visse tilfælde, men vi vil selvfølgelig gerne se på, om den indsigt har været for begrænset.
Jeg er selvfølgelig også nødt til at sige, at en sådan almen adgang til egenindsigt kan jeg selvfølgelig ikke gå med til.
Så behøver vi jo ikke noget efterretningsvæsen.
Så er det jo fuldstændig et slag i luften at have et efterretningsvæsen, og der er det helt afgørende og helt klart, at Enhedslistens indstilling til dette at have et efterretningsvæsen selvfølgelig er meget anderledes end Venstres.
De øvrige punkter kan vi ikke støtte.
Vi kan henvise til justitsministerens svar her i aften, og vi kan derfor ikke støtte det samlede forslag.
Lene Espersen (KF), 2007-05-02:
Jamen jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det, jeg jo synes er meget væsentligt, og som jeg synes mange af spørgerne sådan glemmer, som er en helt afgørende præmis og forudsætning for, at man kan få adgang til disse typer informationer, er, at der er nogle vilkår, man skal overholde, at der er et fortrolighedshensyn, som man skal tage stilling til, hvis man ønsker den privilegerede adgang til disse oplysninger.
Der har jeg præciseret meget klart, at det er de pågældende myndigheders opgave at sikre og sørge for, hvis de vilkår ikke bliver overholdt, at der bliver taget aktion på det med det samme, og det synes jeg ligesom hr. Simon Emil Ammitzbøll glemmer.
Det virker, som om man bare har adgang, og så kan man gøre med oplysningerne, hvad man vil.
Nej, det kan man ikke.
Der er faktisk regler for det, og der må de pågældende myndigheder så være med til at sikre, at man ikke overtræder de vilkår, hvormed man har fået arkivadgangen.