runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bente Dahl (RV), 2007-05-16:
I ganske mange år, helt siden 1920, har det været et enigt Folketing, der har bakket op om, at det danske mindretal i Sydslesvig får en behandling efter løftet »I skal ikke blive glemt«, som er blevet gentaget i nyere tid også af Venstreministre.
Det danske mindretal fungerer i den danske kultur og hverdag, som gives praktiske rammer med de institutioner, der er, bl.a. kirken, skoler og biblioteker m.m.
I sit svar til mig på spørgsmål nr. S 4043 tager ministeren en delmængde af de danske institutioner ud af helheden og sammenligner sydslesvigske tal med dem fra nord for grænsen.
Hvornår vil det ske for skolerne og bibliotekerne? kan man jo spørge sig.
Så er mit spørgsmål: Hvad er begrundelsen for, at ministeren nu i sit svar på mit spørgsmål løfter det politiske ansvar, som bør være i Folketinget også for de danske kirker i Sydslesvig, over på en forening, DSUK, Danske Sømandsog Udlandskirker, som nu skal overlades ansvaret for at prioritere præstestillingerne?
Søren Gade (V), 2007-05-16:
Nej, nu vil jeg bare sige, at jeg gerne vil tage stærkt afstand fra den, hvad skal vi sige, hetz, der nu bliver ført mod professor Bent Jensen.
Professor Bent Jensen er en af de fremmeste forskere i koldkrigsperioden, og han var det også, dengang det ikke interesserede andre end lige præcis Bent Jensen.
Jeg føler mig helt overbevist om, at bestyrelsen ude i centeret har ansat den bedst kvalificerede, og det viste sig så at være professor Bent Jensen.
Jeg har ikke hørt nogen anfægte professor Bent Jensens store viden om og interesse for netop koldkrigsperioden, og jeg vil meget gerne tage afstand fra, at det her skulle være en form for propaganda fra min ringe person eller fra andre.
Det er rigtigt, at centeret ligger et sted ovre hos mig, hvor det, hvad skal vi sige, måske ikke umiddelbart synes at høre hjemme – jeg er ikke videnskabsminister, og jeg bliver det sikkert heller ikke – men jeg har et helt klart regelsæt for bestyrelsen, og det regelsæt sikrer altså, at der er en armslængdes afstand både til bestyrelsen og til professor Bent Jensen.
Jeg hverken kan eller vil som sagt blande mig i, hvad centeret foretager sig.
Det tror jeg ville give anledning til flere spørgsmål her i salen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bente Dahl (RV), 2007-05-16:
»Vil ministeren oplyse baggrunden for, at der ikke længere skal være knyttet et særskilt antal præstestillinger til Dansk Kirke i Sydslesvig?«
Ministerens svar på spørgsmål nr. S 4043, hvoraf det ikke fremgår, hvorfor ændringen sker.
Rasmus Prehn (S), 2007-05-16:
... så jeg vil gerne have forsvarsministeren til klart og entydigt at tilkendegive, at den slags forskningsprojekter fremover bør ligge i regi af det forskningsrådgivende system.
Vi hører forsvarsministeren tale utrolig meget om en uafhængig bestyrelse og om armslængdeprincippet.
Jeg kan godt forstå, at forsvarsministeren har ualmindelig meget lyst til at løbe fra ansvaret for, at Bent Jensen er blevet ansat til det her – og hvem ville ikke have lyst til det, efter at man har set, hvad der er sket?
Det er en professor, som jo bruger skatteydernes penge til ikke at udføre forskning, men til simpelt hen at lave propaganda.
Enhver ville løbe fra det.
Der synes jeg det ville være rart at få forsvarsministeren til klart her i Folketingssalen at tilkendegive, at det selvfølgelig var en fejl at gå uden om det allerede eksisterende forskningsrådgivningssystem, som Venstre i øvrigt selv har stemt for.
Hvis man havde valgt den mere ordinære model, ville det nemlig have betydet, at man havde fået den mest kvalificerede forsker frem for den forsker, man var mest politisk enig med ...
Bertel Haarder (V), 2007-05-16:
Jeg vil til enhver tid lytte til, hvad DSUK, altså Danske Sømands- og Udlandskirker, vil give mig af råd.
Men i øjeblikket er det altså sådan, at antallet af stillinger i Sydslesvig ikke er anført på finansloven, derimod er der i anmærkningerne til finansloven anført en oversigt over den forventede fordeling af tilskuddene.
Og det er for at give Folketinget en beskrivelse af, hvordan det forventes at være.
Når det ikke længere fremgår af selve finanslovens tekst, er det naturligvis for at give DSUK en mulighed for at give råd med hensyn til prioritering og med hensyn til, hvordan man får mest mulig kirke for pengene.
Troels Ravn (S), 2007-05-22:
Afviste asylansøgere skal rejse hjem, når forholdene tillader det, og det står klokkeklart, også i det forslag, som hr. Jesper Langballe omtalte, som Socialdemokraterne tidligere har fremsat.
Hr. Jesper Langballe taler om en uværdig debat, jamen det er jo så hr. Jesper Langballes opfattelse.
Men jeg tror, der er en grund til, at mennesker sidder på et dansk asylcenter i mange år og ikke rejser hjem, og den grund er, at det ikke er muligt at rejse hjem, at man udsætter sig selv og sin familie for vold og forfølgelse.
Og det har jeg faktisk ret meget respekt for og forsøger så at handle i forhold til det rent politisk og fremsætter så forslaget om, at man skal uddanne sig, man skal arbejde, og så skal man rejse hjem, når forholdene tillader det.
Forholdene i Irak i dag gør, at de her afviste asylansøgere ikke kan rejse hjem.
Socialdemokraterne er ikke indstillet på at give opholdstilladelse, men vi er indstillet på, at de i den tid, de er her, skal have lov til at arbejde og uddanne sig.
Det kan sagtens lade sig gøre, men der skal selvfølgelig en lovændring til.
Det sker i den situation, hvor man altså sidder som afvist asylansøger år efter år, og hvor situationen bliver mere og mere tilspidset i Irak.
Situationen er den, at man ikke kan rejse hjem.
Det håber vi jo at man kan på et tidspunkt, men indtil da skal man have lov til at uddanne sig og arbejde, så man har nogle kvalifikationer, og så man på et tidspunkt kan rejse hjem som et helt menneske.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-22:
Jeg må sige, at den her debat er en gang goddag mand økseskaft, som er på et niveau, der efter min mening ikke er Folketinget værdig.
Hr. Troels Ravn og alle mulige andre ordførere fra oppositionen bliver til stadighed informeret af os andre om, hvor store forskelle der er i Irak, at der er steder, der er fuldstændig fredelige, f.eks. Nordirak, hvor der overhovedet ikke er noget borgerkrigslignende eller bare noget, der ligner uro, og så bliver hr. Troels Ravn ved med at sige: Jeg ved bare, at man siger fra Forsvarets Efterretningstjeneste, at man ikke kan vende tilbage til Irak.
Jamen hvad er det da for noget?
Altså, det er jo en fuldstændig argumentresistens.
Hr. Troels Ravn har jo tidligere fremsat et beslutningsforslag om, at afviste asylansøgere, som ikke vil vende hjem, skal ud og integreres i det danske samfund, og jeg kan forstå – det vil jeg gerne spørge hr. Troels Ravn om – at det vil blive linjen, den dag vi får en SR-re gering, altså det vil blive sådan, at afviste asylansøgere skal ud og integreres, de skal ikke rejse hjem.
Har jeg ret i det?
Troels Ravn (S), 2007-05-22:
I den situation, som de afviste asylansøgere fra Irak og fra andre lande sidder i på de danske asylcentre, altså hvor de ikke kan rejse hjem, fordi forholdene i deres hjemlande ikke er til det, og fordi der ikke er en hjemsendelsesaftale, er det Socialdemokraternes opfattelse, at så må vi sørge for at give dem en meningsfuld tilværelse, mens de er her.
De kan ikke rejse hjem.
Jeg hørte godt, at fru Irene Simonsen talte om turisme i Nordirak.
Jeg har hørt Forsvarets Efterretningstjeneste, altså Forsvarsministeriets egen sagkundskab, udtale, at der er borgerkrigslignende tilstande i Irak.
Vi ved også, at i Nordirak er der eksempler på mennesker, der rejser hjem og bliver udsat for forfølgelse og voldelige overgreb.
I sådan en situation kan vi naturligvis ikke som et anstændigt parlament bakke op om forslaget her og sende folk hjem.
Irene Simonsen (V), 2007-05-22:
Jeg synes, hr. Troels Ravn blander noget sammen, for Nordirak siger jo ikke, at de ikke gerne vil have dem, der rejser frivilligt hjem.
De siger bare, at de ikke kan tage en tvangstilbagetagelsesaftale nu, fordi de har nok i at håndtere de internt fordrevne.
Men dem, der rejser frivilligt hjem med hjælp, vil de da hellere end gerne have, for dem har de da brug for netop til genopbygning af infrastruktur.
Det var blot en faktuel oplysning, som jeg håber hr. Troels Ravn så hører.
Men så hører jeg også hr. Troels Ravn sige, at de ikke skal vende hjem, før de kan.
Kan de ikke vende hjem, når de har fået et afslag på asyl?
Er det ikke et afslag på, at man ikke er individuelt forfulgt?
Jesper Langballe (DF), 2007-05-22:
Når forholdene tillader det.
Jamen når nu vi har forsøgt på at forklare hr. Troels Ravn, som dog selv kunne gøre sig den ulejlighed at sætte sig lidt ind i tingene, at det tillader forholdene i en række store, store områder, især i Nordirak, skal jeg så forstå hr. Troels Ravn sådan, at vi ikke kan sende folk tilbage til de der fredelige områder, hvis der samtidig er områder, hvorfra vi har afviste asylansøgere, som vi ikke kan sende tilbage?
Troels Ravn (S), 2007-05-22:
Socialdemokraterne lægger meget vægt på, at vi har fået underretning om, at myndighederne i Irak ikke vil tage imod de her afviste flygtninge.
Og det er altså vigtigt for os, for det forslag, vi står med her, er efter Socialdemokraternes mening pistolpolitik, og det er ganske urimeligt at forsøge at tvinge mennesker i den her situation til at rejse hjem.
Jeg accepterer og er godt klar over, at det jo er regeringens sædvanlige politik – noget for noget – men for Socialdemokraterne er det her altså meningsløs principfasthed.
Vi foreslår, at vi venter til den dag, de her afviste asylansøgere kan rejse hjem, og der er fred og ro i deres hjemland.
Så skal de rejse hjem, men indtil da skal de have en ordentlig tilværelse.
Irene Simonsen (V), 2007-05-22:
For det første siger man, der ikke er roligt i Nordirak.
Hvis man læser i rapporterne, står der forbavsende lidt om Nordirak.
Men det, der står, er, at deres største problem er de internt fordrevne og dermed infrastrukturen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-22:
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ikke hr. Troels Ravn har forstået de advarsler, der er kommet fra UNHCR på det her område, om den stadig forværrede situation i Irak og den i øvrigt slemme situation, der er for de irakiske asylansøgere rundtomkring og ikke mindst i Danmark; om ikke hr. Troels Ravn er åben over for at følge anbefalingerne fra UNHCR om, at vi, når vi taler om de irakiske asylansøgere, der har ventet så længe, skal give dem asyl eller en anden form for opholdstilladelse i Danmark.
Irene Simonsen (V), 2007-05-22:
Det er jo netop vurderet af juristerne at det skal, ellers kunne vi jo bare have bedt ministeren om at ændre på det bestående uden at fremsætte et lovforslag.
Men de har krævet et nyt lovforslag, så det er derfor, det bliver fremsat.
Fru Anne Baastrup var vist ikke i salen, da jeg indledte min ordførertale og også svarede på spørgsmålet: Nej, jeg synes ikke, det er god skik.
Men set i relation til at alternativet er, at der er nogle mennesker, der skal vente yderligere på at få et tilbud om hjælp, synes jeg, at det skulle fremsættes nu, samtidig med at det jo ikke er et lovforslag, der indeholder jura.
Der er stort set ikke juristeri i det her.
Det er jo ikke sådan, at vi skal have ret og jurister indover for at tjekke og have god tid til at diskutere, om det nu er formuleret rigtigt i forhold til jura.
Men generelt, nej, jeg synes ikke, det er god skik, men det er så en nødvendighed denne gang.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-22:
Nu er mindretallet jo efterhånden vant til at blive behandlet meget, meget dårligt her i Folketinget fra flertallets side.
Jeg vil bare spørge: Hvilken konkret bestemmelse er nødvendig, hvis man ønsker, at disse asylansøgere skal have mulighed for at opkvalificere sig i Danmark?
Er der noget som helst i den her lovgivning, som er nødvendig, hvis man her i Danmark skal opkvalificeres i overensstemmelse med noget af det, som angiveligt skulle være det positive i det her lovforslag?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-22:
Nu forholdt hr. Troels Ravn sig ikke til UNHCR's anbefalinger.
De kommer jo ikke ud af ingenting, UNHCR's anbefalinger kommer jo på baggrund af den generelle situation, hvor mere end 4 millioner irakere faktisk er flygtet eller internt fordrevne.
Det er en situation, som gør, at et land som Danmark bør prøve at se, hvordan vi kan hjælpe.
UNHCR siger: En del af hjælpen er jo, at de – og vi snakker om 565 mennesker – får en opholdstilladelse i Danmark, ellers kommer de jo i den situation, som hr. Troels Ravn heller ikke, så vidt jeg har forstået, er tilhænger af, nemlig at de i endnu flere år befinder sig i et fuldstændigt ingenmandsland, fordi de ikke kan blive en del af det danske samfund, og fordi de ikke kan rejse hjem.
Troels Ravn (S), 2007-05-22:
Det, der er væsentligt her, er jo, at myndighederne i Irak afviser at tage imod de her flygtninge.
Som forholdene er i dag også i Nordirak, så er der begrundet bekymring for, at man som flygtning, der vender tilbage, kan blive udsat for forfølgelse, voldelige overgreb.
Endelig er det jo altså et samlet land, Irak, og det gælder altså, at Forsvarets Efterretningstjeneste har udarbejdet rapporten om, at der er borgerkrigslignende tilstande og Nordirak altså ikke er et fredfyldt og roligt sted, heller ikke i dag.
Henriette Kjær (KF), 2007-05-22:
Jeg forstår slet ikke spørgsmålet.
Altså, vi har sagt, vi vil have en afklaring netop på grund af den diskussion, der har været her i Folketinget, fordi det selvfølgelig ikke er så hensigtsmæssigt – skal vi sige det sådan – at komme med et lovforslag så sent i samlingen.
Derfor har vi sagt, at nu bliver vi nødt til at få forhandlingerne afsluttet, så der kan komme et forslag til Folketinget.
Det har været vores budskab.
Det er da interessant, så klog hr. Morten Østergaard er på, hvilke krav vi er kommet med.
Vi har da hele tiden synes, det var en god udmelding, statsministeren var kommet med, om, at der skulle ske en opkvalificering af de afviste asylansøgere.
Statsministeren nævnte, at det skulle være irakerne, det her skulle gælde for.
Troels Ravn (S), 2007-05-22:
Naturligvis accepterer Socialdemokraterne, når der bliver givet afslag på asyl, det er meget, meget vigtigt at få understreget her.
Vi accepterer Flygtningenævnets afgørelser.
Og jeg mener faktisk, det er en smule useriøst at påstå det, man påstod om canadiere, og der blev nævnt en nation mere.
Den her sag er for alvorlig til at bringe useriøse vinkler ind.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-22:
Jeg håber, at jeg så ikke skal reagere på den røde lampe, der blinker her.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-22:
Jeg vil godt høre, om fru Irene Simonsen mener, at det er i overensstemmelse med god behandling af Folketinget, at der bliver fremsat et lovforslag så sent i folketingssamlingen, at førstebehandlingen finder sted, før høringssvarene er kommet, og at det hele i øvrigt på ingen måde lever op til de almindelige kvalitetskrav, som Justitsministeriets vejledning om god lovgivningsskik tilkendegiver.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-22:
Der er ligesom to spørgsmål i spil, som jeg synes hr. Morten Østergaard faktisk ikke fik helt ordentlige svar på.
For det første må jeg om proceduren sige, at jeg egentlig ikke forstår, at det er så svært.
Man har siddet fra den 27. marts til den 16. maj og hygget sig bag lukkede døre.
Det Konservative Folkeparti kunne lige bruge Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre til noget, man skulle true DF med for at få lidt småindrømmelser, hvis ellers man fik noget.
Henriette Kjær (KF), 2007-05-22:
Først vil jeg sige, at det jo er direkte forkert, at det her kun omhandler irakerne.
Der står ikke noget i overskriften om det.
Et lovforslags navn – titlen – skal jo dække indholdet af lovforslaget, og der står: »Kontraktordning for afviste asylansøgere, der samarbejder om udrejse«.
Det er også nævnt objektivt hele vejen hen i lovforslaget, og så beskriver man, hvordan man starter med irakerne, fordi det der af praktiske årsager er muligt at begynde på en ordning nu.
Så jeg bliver altså nødt til at afvise hr. Morten Østergaards påstand – den er direkte forkert.
Så har jeg jo i mit tidligere svar netop svaret hr. Morten Østergaard på, at det ikke er hensigtsmæssigt og det ikke er noget, der skal ske for ofte, at lovforslag får den her forhastede behandling i salen.
Morten Østergaard (RV), 2007-05-22:
Ja altså, jeg skal ikke gøre mig specielt klog.
Jeg orienterer mig om, hvad Det Konservative Folkeparti på det område her udtaler i ny og næ, og det er jo derfra, indtrykket er kommet.
Der vil jeg bare bede om så at få bekræftet, at det i forhold til det konkrete lovforslag her ingen umiddelbar effekt får for andre end irakere.
Det kan vi i hvert fald så holde op imod, hvad fru Henriette Kjær tidligere har sagt over for offentligheden.
Men når vi så kommer til det her med processen og proceduren, synes fru Henriette Kjær så, det er rimeligt, at vi står her og nu har så ganske få dage – vi har en førstebehandling i dag, en betænkningsafgivelse om 2 dage – til at behandle noget, som jeg ved ligger fru Henriette Kjær og Det Konservative Folkeparti meget på sinde, og som man har forhandlet gennem uger bag lukkede døre uden rigtig at kunne komme nogen vegne?
Er det ikke at lade hånt om det folkestyre, som jeg forstår også Det Konservative Folkeparti i ny og næ i hvert fald giver indtryk af at værdsætte?
Det er jo ingen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti i ny og næ over for offentligheden udtrykker ønske om gerne at ville hjælpe de afviste irakiske asylansøgere mere, end der ligesom kan findes fodslag for hos Venstre og hos Dansk Folkeparti.
Sådan var det også med de forhandlinger, som jo er ført alene af de partier og bag lukkede døre, men hvor man på et tidspunkt i offentligheden blev bekendt med, at Det Konservative Folkeparti nu ønskede en afklaring og satte foden ned.
Som jeg har forstået det, så var det bl.a. noget med, at det ikke måtte være en særlov for irakere.
Det, der bare undrer mig, er: Hvor er det lige, at Det Konservative Folkeparti så fik noget?
Hvad er det for nogle særlige ting, der er kommet igennem, som har gjort, at Det Konservative Folkeparti alligevel løftede foden igen og sagde, at så er det godt nok, for det kommer jo i hvert fald kun til at få effekt for irakere, og derfor er spørgsmålet: Har Det Konservative Folkeparti fået noget som helst ud af den her aftale?
Henriette Kjær (KF), 2007-05-22:
Det kunne være interessant at vide, om Socialdemokraterne overhovedet kan acceptere, at der er nogle, der får afslag på asyl.
Jeg tror, at selv hvis der var en canadier eller en amerikaner, der fik afslag, så ville hr. Troels Ravn kunne argumentere for, hvor forfærdeligt det ville være at sende vedkommende tilbage, og det synes jeg altså er meget paradoksalt, og det kræver efterhånden en forklaring.
For det lyder, som om Socialdemokraterne mener, at der stort set for alle vil kunne argumenteres for, at der skal gives asyl i Danmark.
Men jeg vil også lige vende mig mod til noget andet, hr. Troels Ravn har sagt i sin ordførertale, nemlig at det her lovforslag kun omhandler irakere, og jeg vil gerne vide, hvor det står henne.
Troels Ravn (S), 2007-05-22:
Jo, men jeg har flere gange under min ordførertale påpeget, at det er skuffende, at De Konservative ellers ikke er til sinds at følge op på de udtalelser, som eksempelvis fru Henriette Kjær ofte kommer med i pressen, som efter min opfattelse sætter De Konservative i det lys, at man gerne vil være sådan en kende mere human, en kende mere ordentlig end i alt fald Dansk Folkeparti, men når det kommer til stykket og der skal handles og tages beslutninger, så falder man bogstaveligt talt til patten og følger Dansk Folkeparti, så Dansk Folkeparti får lov til at bestemme slagets gang.
Og det er altså beslutninger, der på ingen måde er til gavn og nytte for den her gruppe mennesker, vi taler om i dag.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-22:
Jeg vil så spørge hr. Troels Ravn: Er hr. Troels Ravn så ikke enig med mig i, at det lidt udstiller Det Konservative Folkepartis holdning til det her lovforslag, at man råbte op forinden og så lander på det her, som er en fuldstændig afskrift af, hvad Dansk Folkeparti har ønsket?
Troels Ravn (S), 2007-05-22:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er et meget væsentligt høringssvar.
Og Socialdemokraterne lytter også til, hvad UNHCR udtaler, men vi vil ikke binde vores udlændingepolitik, vores flygtningepolitik op på anbefalinger fra UNHCR.
Men det er udtalelser, der selvfølgelig indgår som meget væsentlige udtalelser i det samlede billede.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-22:
Nu har jeg fuld forståelse for, at hr. Troels Ravn på grund af den her meget korte frist, vi har haft, ikke har haft lejlighed til at læse Dansk Flygtningehjælps høringssvar, som er ganske, ganske kort.
Jeg vil bare spørge, om hr. Troels Ravn ikke er enig med mig i, at når UNHCR siger, at hvis det pågældende lands myndigheder afviser muligheden for hjemsendelse af afviste asylansøgere og i visse tilfælde endda, f.eks. Central- og Sydirak, for så vidt angår UNHCR, reelt anbefaler at anerkende de pågældende som flygtninge, så giver det ikke nogen mening at knytte tilbud om opkvalificering til en kontrakt om frivillig udrejse.
Er hr. Troels Ravn ikke fuldstændig enig med Dansk Flygtningehjælp om det?
Troels Ravn (S), 2007-05-22:
Vi har jo selv besøgt centrene, og vi har selv mødt menneskene og kender til lidelserne.
Der er jo en grund til, at de mennesker sidder her, ja, helt op til på niende år, og der har vi altså en forpligtelse til at gå ind og skabe nogle forhold, så de her mennesker kan blive bygget op.
Og som sagt, som afvist asylansøger skal man rejse hjem, når forholdene i hjemlandet tillader det, men indtil da skal man have mulighed for arbejde og uddannelse.
Irene Simonsen (V), 2007-05-22:
Nu skal jeg sådan set næsten gå lidt på kompromis med det, jeg plejer at sige, for jeg blander aldrig religion og politik sammen, men der ville så kun være en mulighed tilbage, og det var at lovgive om, at de alle skulle sendes til Paradis.
Jesper Langballe (DF), 2007-05-22:
Hr. Steen Gade gjorde jo i sin korte bemærkning opmærksom på, at der er mange internt fordrevne i det i øvrigt fredelige Nordirak.
Det har han jo fuldstændig ret i, og det er et problem, der yderligere belaster et land, som Saddam Hussein har lemlæstet, og som påkalder sig hjælp fra den rige del af verden.
Men da jeg så hørte hr. Steen Gade sige, at de her folk, som vi sender hjem nu, kunne komme i værtshusslagsmål med internt fordrevne, og at det frembød en forfærdelig fare ved hjemvendelsen, gispede jeg alligevel lidt, og jeg tænkte det ved mig selv, som jeg nu vil spørge fru Irene Simonsen om: Har vi i grunden grebet det her fuldstændig forkert an?
Burde det være sådan, at den lov, integrationsministeren i dag forelægger, sagde, at så længe vi ikke kan garantere hjemsendte afviste asylansøgere, at de ikke undervejs får lungebetændelse eller får en tagsten i hovedet eller glider i en bananskal, er det helt uforsvarligt at sende dem hjem?
Burde vi egentlig ikke, som hr. Steen Gade sagde, sige til de afviste asylansøgere: Nu vil vi uddanne jer, men I skal slet ikke rejse hjem?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-22:
Jo, men så synes jeg nok, det er værd at tage med, at i England er der i dag 22.300 irakiske flygtninge bare for ligesom at sætte det, vi snakker om, lidt i relief.
Men nu ville fru Irene Simonsen ikke forholde sig til UNHCR's anbefalinger, altså om vi rent faktisk skal give folk asyl eller en anden form for opholdstilladelse i Danmark.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om fru Irene Simonsen kan bekræfte, at der i dag er over 4 mio. irakiske flygtninge, hvoraf ca. 1,2 mio. er internt fordrevne i Irak, og at langt, langt de fleste, et antal, der ligner 2,5 mio. irakere, er i de omkringliggende lande – i nogle af verdens fattigste lande.
I den situation har vi en regering, som siger til 565 irakiske asylansøgere: Der er kun én vej, og den går hjem til Irak.
I en situation, hvor der er over 4 mio. irakiske flygtninge i verden, er det så noget, man kan få god samvittighed over?