runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Mikkelsen (RV), 2011-11-29:
Det er jo en lidt mærkelig ordførertale at skulle op at holde i dag, da man i princippet ikke helt ved, hvordan og hvorledes drøftelserne om bloktilskuddet til Færøerne ender.
Normalt er der forud for dette lovforslag en drøftelse med det færøske landsstyre, men på baggrund af det færøske valg den 29. oktober og de efterfølgende landsstyreforhandlinger har den her procedure naturligvis været svær at opretholde.
Det har vi i Radikale Venstre stor forståelse for, og derfor har vi også forståelse for, at lovforslaget i dag ikke er mere tydeligt end det, der foreligger.
Vi ser ikke nogen anledning til at komme med kritik af det, men jeg vil godt benytte lejligheden til at ønske det nye landsstyre tillykke med valget.
Hos os i Radikale Venstre har vi bemærket det færøske ønske om at få det nuværende bloktilskud reguleret og hævet, og som ordfører var jeg i første omgang kritisk stillet over for dette, for det var jo et færøsk ønske i 2002, at man fastholdt bloktilskuddet nominelt på de 615,5 mio. danske kroner årligt.
Og man kan sige, at på denne måde bliver man jo med inflationens hjælp mere og mere økonomisk uafhængig af Danmark.
Men såfremt drøftelserne med den danske regering viser, at man fra færøsk side ikke længere ønsker at holde fast ved den politik, står vi naturligvis i en anden situation.
Vi er i Radikale Venstre åbne over for dialog, men som i alle andre forhandlinger i øjeblikket skal man naturligvis have for øje, at den danske økonomi er temmelig trængt.
Sådan er det.
Vi har i Radikale Venstre således ingen indvendinger mod lovforslaget, men vi glæder os til, at det bliver konkretiseret.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-11-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne takke hr. Sjúrður Skaale for en nyttig og spændende og forklarende ordførertale, og så vil jeg gerne stille spørgsmålet: Hvordan har debatten om en pristalsregulering præget valgkampen på Færøerne her i efteråret?
Per Clausen (EL), 2011-11-29:
Jeg vil godt takke hr. Sjúrður Skaale for hans indlæg, og jeg er sådan set også enig med ham i, at hans konklusion må blive den, den bliver.
Men jeg vil godt spørge: Er der nogen forklaring på, at der har bredt sig dette ønske på Færøerne om at få øget bloktilskuddet fra den danske stat?
Er det, fordi man har nogle særlige sociale opgaver, man skal have løftet, og som man har svært ved at løfte ved at opkræve ekstra penge i skat på Færøerne?
Ida Damborg (SF), 2011-11-29:
Da SF's sædvanlige ordfører på dette område, hr. Holger K. Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne oplyse følgende: Lovforslaget handler om, at tilskuddet til Færøernes hjemmestyre fastsættes til 615,5 mio. kr. i 2012.
Og ligesom de øvrige ordførere kan SF konstatere, at der i modsætning til de tidligere år ikke foreligger nogen aftale mellem regeringen og Færøernes hjemmestyre om niveauet for tilskuddet.
Det skyldes jo, som det også tidligere blev bekendtgjort herfra, at der var valg til Lagtinget den 29. oktober, og at der den 14. november er dannet et nyt landsstyre.
Det betyder jo, at lovforslaget er fremsat uden den sædvanlige aftale mellem regeringen og Færøernes hjemmestyre for at muliggøre en ikrafttræden af loven den 1. januar 2012, ligesom der tages hensyn til dannelsen af et nyt landsstyre på Færøerne samt Folketingets og Lagtingets behandling af lovforslaget.
SF kan således støtte lovforslaget og afventer hjemmestyrets endelige udtalelse inden lovforslagets tredje behandling i Folketinget.
Edmund Joensen (SP), 2011-11-29:
Lovforslaget, nr. L 38, omhandler tilskuddet til Færøerne for 2012, og det vil jeg gerne knytte et par kommentarer til.
Som alle ved, er det for Færøerne et meget vigtigt lovforslag, ikke mindst i en tid med betydelige økonomiske udfordringer for øerne.
I forbindelse med fastsættelsen af tilskuddet for 2012 har Færøernes landsstyre anmodet regeringen om en drøftelse vedrørende en pristalsregulering for 2012.
Efter min mening bør regeringen selvfølgelig efterkomme landsstyrets ønske.
Pristalsreguleringen blev suspenderet i 2002 i en politisk aftale mellem landsstyret og regeringen.
Sambandspartiet var imod aftalen, og partiet har lige siden argumenteret for en genindførelse af reguleringen.
Som bekendt mister ethvert tilskud sin realværdi uden en pristalsregulering, og det giver jo ingen mening.
Her mener jeg, at regeringen og landsstyret i fællesskab skal behandle spørgsmålet og komme til en fælles konklusion.
Som sagt håber jeg, at regeringen vil være åben for landsstyrets ønske om en genindførelse af pristalsreguleringen af tilskuddet til Færøerne, og det er også mit håb, at regeringen vil gå positivt ind og lytte til landsstyrets tanker og begrundelser.
Per Stig Møller (KF), 2011-11-29:
Vi kan naturligvis også tilslutte os lovforslaget.
Da der skal være nogle forhandlinger om det nye ønske fra landsstyret om at se på beløbet, det reelle beløb, slutbeløbet for 2012, vil vi afvente de forhandlinger, der finder sted mellem regeringen og hjemmestyret og landsstyret, og så må vi tage stilling til det før tredje behandling.
For nu at sikre, at hr. Skaale får svar på sit spørgsmål – for det kommer jo her om et øjeblik alligevel – vil jeg sige, at vi må se på det, men hr. Skaale giver indtryk af, at den tidligere regering simpelt hen imod Lagtingets vilje fastfrøs beløbet på 615 mio. kr.
Det er jo ikke sandt.
Der var jo, som det også fremgår af lovforslaget, en aftale om at fastfryse det, fordi der havde man præcis også de overvejelser på Færøerne, at man ikke ville have så mange penge i bloktilskud, fordi man ville gøre sig mere uafhængig, sådan som hr. Per Clausen var inde på.
Det var ikke et diktat, man kom ud for.
Nu er der så kommet et nyt resultat af det sidste valg, og det betyder, at man nu har fremsat et nyt ønske, og det skal selvfølgelig forhandles med regeringen, og så må vi se på resultatet.
Villum Christensen (LA), 2011-11-29:
Vi er sådan set også enige i, at man ikke både kan blæse og have mel i munden.
Liberal Alliance har ingen indvendinger mod, at staten under de nuværende omstændigheder i 2012 yder et tilskud til Færøernes hjemmestyre på 615,5 mio. kr.
Per Clausen (EL), 2011-11-29:
Det burde jo være vores Færøordfører, hr. Finn Sørensen, der stod her, men han har desværre ikke haft mulighed for at være her i dag, så jeg må tage den her opgave på mig.
Jeg vil starte med at sige, at Enhedslisten ser positivt på det lovforslag, der ligger her.
Det er klart, at vi selvfølgelig skal vedtage at leve op til de aftaler og forpligtelser, som vi har.
Jeg vil også sige, at vi har været meget glade for, meget tilfredse med og meget enige i de beslutninger, som man har truffet på Færøerne siden 2002 om at undlade at regulere støtten, ud fra det synspunkt, at vi sådan set deler i hvert fald en del af det færøske politiske livs grundopfattelse, nemlig at det ville være en rigtig god idé at sikre en så stor uafhængighed som muligt for Færøerne, og det handler det her jo bl.a. om.
Det har jo undertiden også givet anledning til diskussioner her i Folketingssalen, om man skulle skrue beløbet ned.
Så der vil jeg sige, at vi har været meget tilfredse med den udvikling, der har været i de sidste knap 10 år.
Vi kan nu forstå, at forhandlingerne med Færøerne ikke er afsluttet på nuværende tidspunkt, og det kan man næppe bebrejde nogen, for det skyldes vel det tidspunkt, de forskellige valg har været afholdt på, men jeg vil godt for god ordens skyld sige, at vi synes, at det beløb, som man lægger sig fast på, er et rigtigt beløb.
Men vi ser positivt på det lovforslag, der ligger her.
Ida Damborg (SF), 2011-11-29:
SF har ikke specifikt taget det spørgsmål op til diskussion i vores gruppe, men SF er jo et ansvarligt regeringsparti, som har rigtig, rigtig svært ved at finde millioner til noget som helst.
Men vi vil selvfølgelig se velvilligt på det og glæde os til en forhandling med det færøske landsstyre.
Per Stig Møller (KF), 2011-11-29:
Jamen den præcision glæder mig.
Så er vi jo enige om historiefremstillingen.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-29:
Den radikale ordfører henviser lidt til, at der i øjeblikket er et stort underskud på statens budget.
Det er vi jo alle sammen bekendt med, men ud fra det, jeg havde hørt hidtil, havde jeg sådan en eller anden tro på, at det ville man klare og vende bøtten ved bl.a. kickstart og andet, og det er jo sådan set heller ikke landbruget, der har lavet det store hul.
Når man så også prøver at lægge det lidt sammen med den radikale historie, hvor man tidligere tog meget vare på og havde interesse for de helt små brug, som det her jo sådan set handler om, så undrer det mig lidt, at De Radikale kan stå på mål for det her, fordi man i hvert fald netto forringer rammevilkårene for landbruget og specielt for de helt små enkeltmandsbrug, hvor der ikke er nogen medhjælpere, og fordi det jo også lige præcis får en indflydelse på dyrevelfærden.
Så jeg vil da godt spørge den radikale ordfører: Har det indgået i De Radikales overvejelser, at man kunne have tilbageført det her provenu til erhvervet, sådan at man ikke forringede rammevilkårene for dem?
For det er sådan set at skubbe til en udvikling, hvor de sidste små brug lukker ned, og det har jo sådan set ikke noget med radikal politik at gøre, så det undrer mig meget.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-29:
Altså, jeg kan forstå på ministeren, at det er et meget lille beløb, som stort set ikke betyder noget i det store billede.
Men det gør det stadig væk for den enkelte landmand.
For den enkelte landmand, der modtager det her, betyder det rigtig meget.
Så derfor synes jeg ikke, det er helt korrekt af ministeren at latterliggøre det på den måde.
Men når ministeren ikke vil svare på spørgsmålet, vil jeg gerne spørge: Hvilke initiativer vil ministeren tage for at forbedre vores konkurrencevilkår inden for dansk landbrug?
Hvilke initiativer vil ministeren helt konkret tage?
Jeg tænker også her på almindeligt konventionelt landbrug.
Vi har hørt masser af forslag og ideer til, hvordan man kan svække konkurrenceevnen, både med hensyn til kvælstofudvaskning og øget beskatning.
Men hvad vil ministeren gøre for at forbedre konkurrencevilkårene for dansk landbrug?
Mette Gjerskov (S), 2011-11-29:
Altså, jeg har stor forståelse for, at oppositionen skal kritisere regeringen og tydeliggøre konsekvenserne af en regerings politik.
Men at sige, at det her forslag til 9 mio. kr. svækker dansk landbrugs konkurrenceevne, når dansk landbrug modtager mellem 7 og 8 mia. kr. årligt af skatteydernes penge, synes jeg simpelt hen er at skyde over målet.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-29:
Ministeren lægger her op til et forslag, som svækker konkurrenceevnen og dansk landbrug generelt, selv om man i det her eksempel altid kan sige, at det ikke er i den helt store målestok.
Men ministeren lægger også op til, at der skal laves en landbrugskommission.
Hvorfor er det, at ministeren ikke vurderer, at landbrugskommissionen skal diskutere det her punkt, inden man tager det her skridt?
Mette Gjerskov (S), 2011-11-29:
Det fremgik ikke for mig fuldstændig tydeligt, hvad det var, ordføreren egentlig sammenlignede med; om det var økologisk versus konventionelt, eller hvad det var.
Jeg kan bare sige, at jeg er stærkt optaget af, at dansk landbrug skal have en fremtid.
Jeg er stærkt optaget af, at Danmark skal have en fødevareeksport.
Det er et meget, meget vigtigt bidrag til dansk økonomi.
Derfor har jeg lagt mig i selen for at sikre, at der også er økonomi i den grønne fremtid, ved at få skaffet penge på finansloven til en økologisk omstilling; ved at omlægge en masse af den landbrugsstøtte, vi har, til en grøn omstilling, sådan at dansk landbrug kan komme nænsomt over i en mere bæredygtig fremtid, og at den bæredygtige fremtid skal give vækst og eksport og beskæftigelse på landet, men også salg ud af landet af danske varer.
Det tror jeg faktisk er det bedste for landbruget, og så må sådan en ordning her altså ryge.
Nu er enhver, der står på den her talerstol, jo i den situation, at når der bliver stillet et spørgsmål, er det faktisk også det, man bliver bedt om at svare på.
Jeg blev stillet et spørgsmål, der handlede om kontanthjælp og om udviklingsbistand.
Det var sådan set ikke mig, der blandede det ind i diskussionen.
Det var hr. Erling Bonnesen fra Venstre.
Det synes jeg er vigtigt at holde fast i.
Jeg arbejder døgnet rundt for dansk landbrug og med dansk landbrug.
Jeg tror på, at landbrugets fremtid er en grøn omstilling, hvor de producerer – bæredygtigt – nogle varer, som verden vil efterspørge.
Det vil jeg hellere fokusere på, og jeg vil investere i den grønne fremtid med alle de mange millioner kroner, der er fundet frem til økologi på den her finanslov, og med alle de andre forslag, jeg vil prøve at få igennem i EU for at give dansk landbrug en fremtid.
Det er sådan set det, der er mit job som fødevareminister.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-29:
Det var egentlig ikke meningen, at jeg ville have taget ordet, men jeg synes bare, at det virker påfaldende, at fødevareministeren egentlig går ind her og blander en hel del andet ind i debatten i stedet for at koncentrere sig om landbruget.
Så fjerner man nogle af de muligheder, som den lille landmand har – hvis vi skal bruge den terminologi, for jeg ved godt, at der inden for landbruget er stor forskel på, hvor mange dyr de har – bl.a. muligheden for at få tilskud til en vikarordning, når landmanden ligger syg.
Og så ser man stort på dyrevelfærden ude ved landmanden.
Det er utroligt, at man skal høre det fra en socialdemokratisk fødevareminister.
Jeg har den opfattelse, at fødevareministeren ikke er til for landbruget, men for alt muligt andet, og bare skal tryne landbruget.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-29:
Jeg synes, det er meget, meget usympatisk at hævde, at mennesker, som får kontanthjælp, bare ligger hjemme på sofaen, fordi de ikke gider at lave noget.
Det synes jeg er meget, meget usympatisk.
Vi er ikke ude på at træde på nogen lille dansker, men vi er ude på at lave et retfærdigt system, som finansierer det for de mennesker i Danmark, der har det allerværst, og som finansierer det for de mennesker ude i verden, som har det allerallerværst.
Og det er altså ikke vores vurdering, at de her 9 mio. kr. er det, der får det til at vælte læsset noget som helst sted i dansk landbrug.
Jeg vil lige minde om, at vi har skaffet over 100 mio. kr. til økologifremme, som også er til den lille landmand – både den lille og den store.
Og så vil jeg gerne betakke mig for overhovedet at blive rodet ind i et spørgsmål om, hvorvidt arbejdsløse mennesker har ret til den hjælp, de får, eller ej.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-29:
Jamen det er jo meget godt, at fødevareministeren står her og siger, at nu skal vi have økologi.
Jeg har ikke noget imod økologi, men man skal lige huske på, at de der grupper, der blev talt om lige før, da fødevareministeren sagde, at nu gør vi noget for de dårligt stillede i Danmark og i hele verden – som om Danmark kan løse hele verdens problemer – jo netop er de grupper, der har behov for at få fødevarer, man kan betale.
Og vi ved godt, at fødevareministerens perspektiv er, at fødevareministeren forventer, at man kan få meget mere for de økologiske varer, men det er jo ikke tilfældet.
Og det er jo lidt af et problem, at man for at tilgodese en gruppe rammer en anden gruppe hårdt, der alligevel ikke kan producere de varer, som fødevareministeren ønsker, for det har de andre grupper, som fødevareministeren gerne vil tilgodese, ikke råd til at betale for.
Det er sådan lidt et paradoks, vi er inde i.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-29:
Jamen jeg vil sige til fødevareministeren, at det er fuldstændig fantastisk at skulle høre fra en socialdemokrat, at man er stolt over at træde på den lille dansker og kradse penge op af lommerne på den lille, hårdtarbejdende dansker – i den her situation den lille landmand, der arbejder helt alene på sin lille bedrift.
Og de penge, man kradser ind der, vil man så give til andre danskere, så de bedre kan ligge hjemme på sofaen i stedet for at bestille noget, eller sende pengene ud af landet.
Og det skulle man høre fra en socialdemokrat.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-29:
Jeg er enig i, at det her kommer til at betyde noget for den enkelte landmand.
Det, jeg svarede på lige før, var, om det ødelægger hele landbrugets konkurrenceevne.
Det var det, jeg mente at det ikke gør.
Hvis jeg skal svare på, hvordan hele landbrugets konkurrenceevne skal sikres en fremtid, vil jeg gerne henvise til, at vi har en debat på torsdag her i salen, og der er jeg sikker på at ordføreren gerne vil være med.
Der har vi flere timer til at debattere netop det emne.
Det vil jeg vældig gerne, for jeg er stærkt optaget af landbrugets konkurrenceevne.
Jeg er stærkt optaget af, at landbruget skal være bæredygtigt, både miljømæssigt og økonomisk.
Lene Espersen (KF), 2011-11-29:
Jeg vil gerne spørge fødevareministeren om, hvad det egentlig er, der argumenterer det her lovforslag igennem, for
indtil videre har jeg i den strøm af ord, der er kommet fra ministeren, hørt tre forskellige argumenter for, hvorfor dette lovforslag absolut skal piskes igennem med de konsekvenser, det har for de små landbrug.
Er det, fordi ministeren er dybt forarget over, at der er en særordning for en bestemt gruppe mennesker, så den skal sandelig afskaffes?
For sådan hørte jeg egentlig ministeren, nemlig at selv om vi havde alle penge i hele verden, var ministeren faktisk modstander af, at der var en særordning for de små landmænd.
Hvis argumentet er, at pengene skal bruges på dem, der i forvejen ikke arbejder, at de skal have lidt mere i understøttelse og kontanthjælp, jamen så brug da det argument. Eller hvis argumentet er det, som fru Camilla Hersom startede med, men ikke sluttede med, nemlig at der mangler penge i statskassen, så brug det argument.
Men alle tre argumenter samtidig er måske lige lovlig meget.
Så kan ministeren ikke komme med et argument for, hvorfor den her ordning skal væk, når vi ved, at det forringer vilkårene for de små bedrifter, at det forringer beskæftigelsen, og at det forringer dyrevelfærden?
Mette Gjerskov (S), 2011-11-29:
Jeg vil altid bakke op om de innovative landmænd på både de små og de store brug, og jeg medgiver gerne, at det ofte også er på små brug, at den der kreativitet kommer frem.
Det er på de små bedrifter, det er på de økologiske bedrifter, vi ser f.eks. gårdbutikkerne – ikke, at gårdbutikker alene er svaret på dansk landbrugs problemer, men de er jo med til at udvikle den der dialog, man har med forbrugeren, altså det, at producenten og forbrugeren får talt sammen i butikken.
Jeg tror, der sker noget spændende i lige præcis det møde.
Så det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg er rigtig glad for, at Dansk Folkeparti gerne vil tage en dialog om det her forslag, og vi vil altid gerne tage en dialog.
Jeg vil dog ikke stille nogen ting i udsigt, men sige, at det her jo er en del af finansloven.
Så hvis man ændrer ting i finansloven, skal man finde den finansiering.
Og jeg kan se, at skatteministeren nikker, så jeg tror, at jeg er på rette spor, hvad det angår.
Men dialog vil vi altid meget gerne, og det er også positivt med dialogen her.
Tak for det.
René Christensen (DF), 2011-11-29:
Jeg er jo glad for, at ministeren siger, at man holder fast i, at man også værdsætter de her mindre brugs nye måder at tænke på i forhold til fødevaresektoren: Hvad er det for nogle produkter, som forbrugerne ønsker ude de forskellige steder?
Der sker jo rigtig mange spændende ting i Danmark på det område lige i øjeblikket.
Derfor synes jeg bare, det er så ærgerligt, at man kommer med det her lille forslag, som bare sender de helt forkerte signaler.
Jeg hæfter mig også ved, at ministeren kvitterede for, Dansk Folkeparti havde strakt hånden frem, og lagde op til, at vi her efter førstebehandlingen kan få en lille dialog om, om der kunne blive en lille smule tilbage til der, hvor det omhandler dyr og dyrevelfærd.
Det ser jeg selvfølgelig frem til at vi kan få en kort drøftelse af, inden vi skal tredjebehandle det her forslag.
Og så er jeg glad for, at ministeren fortsat vil bakke op om de innovative landmænd på små brug i Danmark.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-29:
Jeg vil i hvert fald meget, meget gerne være med til at motivere både store og mindre brug til at lave bedre varer, kvalitetsfødevarer, nye og spændende ting, men jeg mener sådan set ikke, at jeg gør det ved at bruge skatteborgernes penge til pasning af dyrene.
Så vil jeg hellere lave en ordning, som handler om innovation, ordninger, som handler om at fremme – sådan som vi nu f.eks. gør det med økologi – nye produkter, produktudvikling, miljøteknologi.
Alle de der ting har vi jo rent faktisk sat penge af til, og det er det, vi mener peger fremad, og det er for den sags skyld både for store og små brug.
Jeg har ikke voldsomme præferencer i den anledning, andet end at det er vigtigt, at man tænker nyt, for dansk landbrug har stået for stille for længe.
Der er brug for nytænkning, hvis vi skal kunne afsætte varerne på et internationalt marked.
Så kom vi over til det fjerde argument, som er, at jeg sådan set ikke mener, at vi for at løse et dyrevelfærdsproblem skal have skattebetalte mennesker til at passe folks dyr.
Det mener jeg sådan set ikke er løsningen på dyrevelfærd i det her land.
Lene Espersen (KF), 2011-11-29:
Jamen jeg er da meget glad for, at jeg fik lejlighed til at stille det spørgsmål, for det viser i hvert fald, at ministeren sådan set er meget ærlig om, at det bare er argumenter, der er opfundet til lejligheden, der bliver fyret af fra Folketingets talerstol i dag, og som passer ind i både den ene argumentation og den anden argumentation, og ikke en gennemtænkt politisk tanke om, hvad det er, man vil med dansk landbrug, og hvorfor det lige præcis er den her ordning, som det rammer.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-29:
Jeg synes sådan set ellers, at det var tre meget gode argumenter, fru Lene Espersen kom med.
Altså, riget fattes penge,vi skal vende hver en femogtyveøre, vi giver ud.
Det er et meget godt argument for at gå alle udgifter igennem.
Jeg tror, alle danskere på et eller andet tidspunkt i deres liv har prøvet at skulle gå budgettet igennem.
Vi har været inde at kigge på udgiftsposter helt nede på 100.000 kr., kan jeg fortælle, så det er et meget vigtigt argument.
Det er også et vigtigt argument, at det her er en ordning, der bliver mindre og mindre brug for, at det er tydeligt, at det er den vej, det går.
Det er også et rimelig godt argument, at det her er en særregel for landbruget, og at landbruget beder om at blive behandlet som den øvrige industri.
Det bliver de med den her regel, og det synes jeg faktisk også er et godt argument.
Det var ikke mig, der blandede kontanthjælpsmodtagere og udviklingsbistand ind i den her diskussion, det var Venstres ordfører, men det svarer jeg jo også gerne på, hvis det kommer.
René Christensen (DF), 2011-11-29:
Tak, og også tak til ministeren.
Det, jeg vil spørge ministeren om, er, om det stadig væk er Socialdemokratiets holdning, at vi i Danmark også skal kigge på de små brug, altså den her nye underskov, der er kommet inden for landbrugssektoren.
Det er i hvert fald noget, som ministeren tidligere har sagt er utrolig spændende, altså det her nye med, at man begynder at dyrke grønsager, der kommer lidt tidligt op, altså at man tager dem meget hurtigt op; det er de små, man bruger på de fine restaurationer.
Man går også ind og kigger på dyrene: Hvad er det for noget foder, man giver dem?
Hvordan passer man dyrene?
Vi er jo virkelig ved at få os et brand i Danmark med hensyn til dyrevelfærd, økologi og andet, hvilket er rigtig godt og skaber merværdi ude i landbruget.
Jeg vil godt høre ministeren, om ministeren ikke stadig væk holder fast i, at det er noget, vi skal værdsætte.
Så vil jeg gerne spørge ministeren om noget andet.
På alle mulige andre områder laver man jo tiltag, som skal motivere nogle specielle erhverv til at være innovative og kigge på noget nyt og spændende.
Er ministeren ikke lidt bange for, at man nu sender et negativt signal til dem, som går derude og prøver at skabe noget merværdi, der gerne skulle være til glæde for hele samfundet?