runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2013-12-19:
I sommer afsagde EU-Domstolen den her dom over Danmarks praksis omkring fraflytterbeskatningen – eller selskabers fraflytterbeskatning er det helt præcist.
Dommen fastslog altså, at de danske regler ikke stemmer overens med reglerne om selskabers frie ret til at etablere sig i EU- og EØS-lande.
Det er det problem, som det her lovforslag skal løse, så den danske lovgivning bringes i overensstemmelse med EU-retten.
Hvad er fraflytterbeskatning så helt konkret?
Jo, altså, hvis et selskab foretager en intern overførsel af et eller flere aktiver til selskabets faste driftssted i udlandet – det vil sige, at aktiverne dermed udgår af den danske beskatningsret – så anses de pågældende aktiver for solgt til handelsværdien på overførselstidspunktet.
De nuværende regler kræver altså, at selskabet betaler fraflytterskat, når det overfører aktiver til et andet EU- eller EØS-land.
Omvendt er det sådan, at hvis selskabet bevarer sine aktiver i Danmark, bliver dets urealiserede kapitalgevinster ikke beskattet.
På den måde afholder reglerne indirekte selskaber fra at flytte deres aktiver til et andet medlemsland, og det begrænser selskabernes frihed til at etablere sig.
Med lovforslaget indføres en henstandsordning, dvs. en afdragsordning, der gør det muligt for selskaber, der flytter aktiver til andre EU- og EØS-lande, at udskyde at betale fraflytterskat mod en forrentning.
Det betyder, at selskaberne skal afdrage henstandsbeløbet, i takt med at deres overførte aktiver genererer et afkast, f.eks. i form af indtægter, gevinster og udbytter, som ellers ville være blevet beskattet i Danmark.
Det årlige afdrag skal udgøre et beløb, der svarer til minimum en syvendedel af den opgjorte fraflytterskat, og på den måde kan afdragsperioden altså maksimalt vare i 7 år.
Perioden på 7 år sikrer, at selskaberne betaler fraflytterskatten til det danske samfund inden for en rimelig tidshorisont, og at selskaberne samtidig får udskudt deres betalinger i en relativt lang periode, sådan at de også kan betale dem.
Her er det jo væsentligt at bemærke, at 7-årsperioden svarer til afskrivningsperioden for immaterielle aktiver.
Det er klart, at de nye regler kan give en administrativ byrde til selskaberne, fordi de bliver pålagt et årligt dokumentationskrav, hvis de vælger henstandsordningen, men til gengæld vil selskaberne med henstandsordning blive lettet for den likviditetsmæssige byrde, som de nuværende regler pålægger dem ved at skulle betale fraflytterskatten med det samme.
Hos Socialdemokraterne synes vi, at det er vigtigt, at vi bringer Danmarks lovgivning i overensstemmelse med EU-retten.
Vi vil selvfølgelig respektere selskabers etableringsfrihed inden for EU- og EØS-lande, og derfor stemmer vi for forslaget.
Mads Rørvig (V), 2013-12-19:
Det bliver spændende, om vi bliver vidne til et rekordforsøg i dag.
Lovforslaget her lægger op til, at dansk lovgivning bliver rettet til efter en dom, der faldt den 18. juli.
Det er sådan, at der i dag sker up front exitbeskatning ved en virksomhedsoverdragelse af aktiver og passiver til et EU- eller et EØS-land.
Det må vi ikke, siger EU-Domstolen, så derfor lægges der med lovforslaget her op til, at der gives en større grad af henstand, og det kan vi i Venstre godt støtte.
Camilla Hersom (RV), 2013-12-19:
Men bør man ikke have det perspektiv på de her ting, at alt andet lige er danskere i udgangspunktet stillet meget, meget mere fordelagtigt, når de rejser inden for EU, fordi de har et blåt sygesikringsbevis, end hvis de f.eks. rejser til Rusland eller til Afrika eller til Sydamerika eller et sted i Asien, hvor de er nødt til at tegne en rejseforsikring?
Og er det derfor ikke ganske fint, at man så siger, at det er dækkende der?
Hvis man så endelig skulle bruge penge på noget andet, så måtte man da helt logisk, synes jeg, foreslå, at dækningen skulle udvides der, hvor der ingen dækning er?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Det kan jeg ikke.
Det mener jeg ikke det er.
Men hvor er det typisk af Dansk Folkeparti både at ville blæse og have mel i munden.
Man har overhovedet ikke et ansvarligt blik for, hvordan pengene bruges i vores samfund.
Det her er et spørgsmål om at lade dem, som får nydelsen, dem, der har nydelse af at tage på ferie i udlandet, også sikre sig selv, frem for at alle de, der ikke rejser på ferie, er med til at betale den sundhedsudgift, der er forbundet med det.
Det her er meget, meget få hundrede kroner om året, og det sikrer en dækning af alt det, som et eksempelvis blåt kort i EU-landene ikke dækker.
Liselott Blixt (DF), 2013-12-19:
Jeg glæder mig over, at hr. Flemming Møller Mortensen ved, at alle forsikringer ikke stiger, og at der er ens pris.
Det vil jeg holde ordføreren op på.
Jeg har stillet spørgsmålene, for jeg kan se, at netop forsikringsbranchen er gået ind og har stillet spørgsmål til ministeren om, hvorvidt de kan få lov til at hæve priser og vilkår uden at skulle spørge brugerne først, fordi det er en lov, der træder ind.
Og det bekymrer mig da, for det er ensbetydende med, at de tænker på at ændre nogle vilkår eller hæve en pris.
Det er det, jeg læser mig til i et høringssvar fra forsikringsbranchen.
Derfor bekymrer det mig, det bekymrer borgerne, og jeg har stillet spørgsmål.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Jeg synes, det er dejligt, at fru Liselott Blixt alligevel udtrykker en vis konstruktiv tilgang til det her, om end det bliver pakket ind i rigtig mange negative forudsigelser.
Det er altså bare sådan, at når det drejer sig om rejseforsikring, betaler folk det samme.
Jeg er da glad for, at jeg fik lejligheden til her at sige, at det altså er sådan, det er.
Det er ikke sådan, som ordføreren har stået og fortalt det er for at prøve at tegne og male et skræmmebillede.
Lad os få svarene på spørgsmålene og så få en konstruktiv behandling i Sundhedsudvalget.
Liselott Blixt (DF), 2013-12-19:
Jeg synes jo ikke, det er voldsomt.
Jeg henholder mig til, hvad der står i det foreslåede lovforslag.
Jeg har set på de høringssvar, der ligger fra de organisationer, der er blevet spurgt, og det er dem, der ved, hvad det betyder at være kronisk syg eller have et handicap.
Jeg er ikke ekspert i forsikringer – jeg er sundhedsordfører – men når jeg kan se, at nogle af handicapforeningerne eller andre organisationer skriver, at de har svært ved at få forsikring, og at de måske ikke kan få en forsikring, så bliver jeg bekymret.
Og ja, jeg har stillet spørgsmål til ministeren, for jeg ønsker svar på det her.
Jeg ønsker, at de borgere ved, hvor de står, når de kommer til den dato, hvor skæringen ligger og man pludselig skal have det blå kort op.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Jeg vil da gerne sige til fru Liselott Blixt, at jeg synes, det er dejligt, der kommer mange spørgsmål.
Jeg synes også, det er fint at få den her sag belyst så godt som overhovedet muligt, så alle parter kan se, at der rent faktisk ikke er nogen, der kommer i klemme ved det her.
Måske kan også fru Liselott Blixt se, at det ikke er så slemt, som det fremgik af den ordførertale, der lige er leveret, for det synes jeg var voldsomt.
Er det ikke korrekt, at vores lovgivning og vores ramme for forsikring er sådan, at alle kan få en forsikring?
Jeg syntes, fru Liselott Blixt stod og sagde, at der måske var nogle, der ikke kunne få.
Jeg vil også gerne spørge: Er det ikke korrekt, at det i dag ikke er tilladt at hæve forsikringspræmien i forhold til folk, der eksempelvis er kronisk syge, men at det ligesom ligger i kortene, at der her er lagt en lighed ind?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Det her er ikke et spørgsmål om at øge brugerbetalingen.
Det forstår jeg godt at de liberale her i Folketingssalen gerne vil have det til at fremstå som.
Det her har da intet med det offentlige danske sundhedsvæsen at gøre og brugerbetalingen her.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll taler om mange ord, ja, der kommer mange ord fra hr. Simon Emil Ammitzbøll i den her sag, men at sundhedsordføreren for Liberal Alliance ikke vil vedkende sig, at finansloven for 2014 indeholder væsentlige prioriteringer af en øget indsats for psykiatriske patienter såvel som for kræftpatienterne i Danmark synes jeg er påfaldende.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-19:
Med al respekt må det vel være et udtryk for, at ordførerens hjerne er for sektoropdelt.
Det er jo altså ikke sådan, at jeg skal forsvare, hvad regeringen, Venstre og Konservative laver på andre områder end sundhedsområdet, fordi man vælger at lave en besparelse på sundhedsområdet.
Hvad kommer det dog mig ved?
Borgerne ved, at de nu skal betale lidt mere, så man kan bruge et tilsvarende beløb på noget affaldshåndtering.
Det er begge to nye elementer i forhold til det udspil, som regeringen kom med til finansloven.
Så må vi gå ud fra, at de ca. 80 mio. kr. det ene sted og de ca. 80 mio. kr. det andet sted må gå nogenlunde o-p op.
Der er nemlig tale om faste udgifter også fremadrettet.
Så kan man da komme med alle mulige søforklaringer, vil jeg sige til hr. Flemming Møller Mortensen.
Men hvorfor siger man det ikke bare, som det er: O.k., vi har øget brugerbetalingen, for det var det, spørgsmålet gik ud på, nemlig: Er det her ikke bare et spørgsmål om at øge brugerbetalingen?
Svaret er: Jo, det er det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Ja, gid hr. Simon Emil Ammitzbøll så havde gentaget spørgsmålet.
Det bliver der nok en lejlighed til, og så skal jeg nok besvare det.
Jeg synes, det er dybt paradoksalt, at Liberal Alliances sundhedsordfører ikke har fæstet sig ved, hvad der ligger i finansloven og i aftalen for 2014 i forhold til væsentligt forbedrede forhold for psykiatriske patienter, væsentlig bedre forhold for kræftbehandlingen i Danmark, og at hr. Simon Emil Ammitzbøll så forsøger at lave spøg med den her alvorlige sag og taler affaldshåndtering ind i sundhedsdebatten forstår jeg ikke spor af.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-19:
Det er bare, fordi man jo kan have mange holdninger til det her spørgsmål, men ordføreren sagde, at nu sparer man de her 80 mio. kr. om året for at kunne give flere penge til velfærd.
Til gengæld er der ca. 80 mio. kr. i årlige udgifter til affaldshåndtering.
Så jeg forstår det på den måde, at man skal betale lidt mere for sin sundhedsforsikring for at finansiere en udgift til affaldshåndtering.
Det kan man mene er en fin prioritering af midlerne, man kan også mene det modsatte, men man må dog stå ved, hvad det er, man har aftalt, i stedet for at tale udenom.
Det synes jeg at man gjort lidt.
Jeg synes faktisk, at fru Karina Adsbøl startede debatten med at stille et helt simpelt og fint spørgsmål, som der aldrig er kommet svar på.
Mange ord, men ingen svar.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Jeg synes, fru Liselott Blixt rejser mange problemstillinger, som også er paradokser og selvmodsigende.
Jeg vil blot igen slå fast: Det her har intet med det danske sundhedsvæsen at gøre.
I Sverige, som er et land, hvor de betaler næsten lige så meget i skat, som vi gør i Danmark, har de aldrig haft den her ordning med, at det, når man rejste ud til et andet EU-land og man havde råd til at holde ferie der, så var staten, der skulle betale det hele.
Nej, jeg synes faktisk, det her er meget ansvarligt, altså det, at mange danskere, dem, der måtte have råd til at rejse på ferie, også garanterer for sig selv derude.
For man får, når man rejser til Frankrig, nøjagtig det samme, som en franskmand gør.
Det har man vurderet, og det har vi i regeringspartierne vurderet at vi faktisk synes er et rimeligt niveau.
Jeg vil gerne igen præcisere, at vi, hvis vi prøver at kigge på, hvor stor en procentdel af den danske befolkning det er, der ikke allerede i forvejen har en privat forsikring, som dækker, hvis man er i udlandet – det er både i forhold til, når man er der i mindre end 4 uger eller man er der i mere end 4 uger – så kan se, at det er en meget lille procentdel.
Nu sætter vi en informationskampagne i gang, så alle danskere bliver klar over det, og måske også, at forsikringsmarkedet i Danmark udvikler sig, så det bliver med den største naturlighed, at alle hjemforsikringer også dækker, hvis man holder ferie i udlandet i under 4 uger.
Liselott Blixt (DF), 2013-12-19:
Men nu er det jo sådan, at vi i Danmark er dem, der betaler mest i skat, og vi betaler netop skat for at have en fri og lige adgang til sundhedsvæsenet, uanset om vi er i Danmark, om vi tager til Tyskland og handler, om vi tager på weekendbesøg i London, eller om vi tager på en ferierejse i Spanien.
I de andre lande betaler de lavere skat, og derfor har de noget brugerbetaling.
Er det ikke korrekt, at det er sådan, at man i de lande, der har en lavere skat, har en øget brugerbetaling, for det er den måde, man regulerer det på?
Og er det ikke sandt, at man, når man kommer til Danmark som borger fra et andet EU-land, får det til den samme pris som danskeren, altså gratis, mens danskeren, der tager til et andet EU-land, skal betale for det samme, som vi kunne have fået herhjemme?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Jeg vil bare sige til fru Liselott Blixt: Det bliver ikke dyrere i sundhedsvæsenet for den enkelte dansker.
Det har ikke noget med det danske sundhedsvæsen at gøre, overhovedet ikke; det er et spørgsmål om, hvordan man sikrer sin bagage og sit helbred, når man bevæger sig ud over landets grænser.
Det er rigtigt, at det gule sygesikringskort hidtil har dækket de ydelser 100 pct., men ingen andre europæiske lande har det.
Der skal drives ansvarlig politik, økonomien skal hænge sammen, og det her er et sted, hvor man siger: Vi synes, det er rimeligt, at man som dansker, når man rejser til Frankrig, kan være sikker på, at man, når man kommer derned, så får de samme ydelser til den samme pris, som franskmændene gør – den samme gratished.
Liselott Blixt (DF), 2013-12-19:
Det er jo meget sjovt at høre ordføreren tale om, hvor meget man var imod en privat sundhedsforsikring.
Hvad er det, man vil have folk til med det her forslag?
Det er at få folk til at gå ud og købe sig en privat rejseforsikring, så de er dækket.
Men et hjerteanfald bestemmer ikke, om du opholder dig i Danmark eller i Tyskland, når du tager på indkøbstur.
Er det ikke den sundhed, vi betaler for over skatten?
Jeg ville gerne spørge ordføreren: Bliver det dyrere eller billigere for den enkelte dansker i vores sundhedsvæsen, når man er syg?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Min ærlige svar er: Var Enhedslisten dog bare trådt til, da muligheden var der i forhold til finansloven for 2014.
Mit svar skal ikke være længere.
Stine Brix (EL), 2013-12-19:
Det var i hvert fald en lille smule mere klar tale fra den socialdemokratiske ordfører: Ja, der er nogle forringelser i det her for danske borgere.
Men jeg vil gerne anholde den præmis, som ordføreren bruger, nemlig at nu tager vi nogle penge fra den offentlige rejseforsikring, som man jo betaler for via skatten, og bruger på velfærd.
Nej, sådan er det ikke givetvis.
Det var en klokkeklar del af de forhandlinger, som vi havde med regeringen, at vi ikke ønskede at lave den her forringelse, men den kom med i forhandlingerne med Venstre og Konservative, fordi man skulle finde rigtig mange penge til skattelettelser til bl.a. erhvervslivet.
Så tværtimod er prioriteringen jo her for regeringen, at man tager nogle penge fra noget, der i dag er et velfærdsgode for danske borgere, og bruger dem på skattelettelser til bl.a. erhvervslivet.
Det er jo det, der er prioriteringen i det lovforslag, der ligger her.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-19:
Der kan sagtens findes tilfælde, hvor borgerne selv skal til at betale noget, som de hidtil ikke har skullet betale.
Det er fuldstændig klart, og det ligger også i lovforslaget.
Det, der ligger i lovforslaget, er, at man bliver sikret på samme måde som de andre EU-landes borgere der, hvor man opholder sig.
Men det er forkert at lave den slutning at sige, at det er en forringelse, når vi ved, hvor pengene – der er en besparelse på cirka 80 mio. kr. om året i det her lovforslag – bliver kanaliseret hen i forhold til mere velfærd.
Set med socialdemokratiske øjne er det sådan set rimeligt, at de, der tager på en ferierejse, også betaler for den udgift, der måtte være, hvis de skal til en praktiserende læge i Tyskland eller i Frankrig.
Det synes vi er den rigtige måde at bruge de danske skattekroner på på samme måde, som vi ophævede skattefradraget på private sundhedsforsikringer, som også gav en skævvridning, hvor dem, som ikke havde en privat sundhedsforsikring, var med til at betale for dem, der havde den.
Det er nøjagtig den samme situation her.
Her bliver det dem, der rejser ud, der også skal sikre sig dækning på samme måde, som man, hvis man rejser mere end 4 uger – hvilket er gældende lov i øjeblikket – også selv skal sørge for at supplere det gule sygesikringskort.
Stine Brix (EL), 2013-12-19:
Jeg synes, at det er vigtigt, at man står ved, hvad det er, der er indholdet i det forslag, man lægger frem, og det synes jeg lidt at hr. Flemming Møller Mortensens sniger sig for nemt uden om, når han svarer på fru Karina Adsbøls spørgsmål om, hvorvidt det er en forringelse for borgerne i Danmark eller ej.
Altså, det er jo en klokkeklar besparelse på den ordning, der findes i dag, og som betyder, at hvis man kommer til skade, når man rejser i et europæisk land, så betaler den danske stat.
Det vil man fremover ikke kunne få betaling til.
Så jeg vil gerne give hr. Flemming Møller Mortensen muligheden for at svare på det spørgsmål, som fru Karina Adsbøl lige har stillet.
Altså, bliver danske borgere ringere stillet med det her lovforslag, eller bliver de bedre stillet med det her lovforslag ifølge Socialdemokraterne?
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Det vil så sige, at man ikke er enig med den tidligere ordfører, der har sagt: Oplysning er altid godt.
Det skal være nemt for forbrugerne at vælge eller fravælge varen.
Det kan forbrugerne ikke i dag.
Når forbrugeren står dernede og kigger på en dejlig dansk rød bøf, kan forbrugerne ikke få svar på det spørgsmål, om den bøf er slagtet ved en rituel slagtning.
Og så er det påfaldende, at ordføreren siger: Det er fuldstændig ligegyldigt, man kan jo ikke smage det, og det betyder ikke noget i forhold til fødevaresikkerheden.
Hvorfor skal man så halalslagte overhovedet?
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-19:
Tak for det.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Det har karakter af både symbolpolitik og overformynderi, både i forhold til forbrugere og i forhold til slagterier.
Det er bøvl og bureaukrati, det er ekstra omkostninger og byrder for erhvervet, og det er i øvrigt ikke muligt inden for de nuværende EU-regler.
Dyr skal slagtes sikkert, de skal slagtes ordentligt og etisk forsvarligt, så de ikke lider unødigt, og så sundhed og sikkerhed er helt i top.
Det skal vi stille strenge krav om, og det gør vi i Danmark, senest med beslutningen om, at de skal være bedøvet før aflivning, hvilket de i øvrigt allerede er.
Det er vigtigt.
Det er ikke vigtigt, om dyrene vender den ene eller den anden vej, eller om de ledsages af en bøn.
Det påvirker, vil jeg meget bastant påstå, hverken dyrenes velfærd, kødets kvalitet og smag eller forbrugerens sundhed.
Vi har ikke spor imod, at kød bliver mærket, ud fra hvordan det bliver slagtet, men det skal ske frivilligt.
Oplysning er, som vores ordfører ganske rigtigt har sagt, godt, men det betyder ikke, hvilket ordføreren ikke har sagt, at vi skal lovgive om det.
Det er den radikale holdning, så derfor siger vi nej tak til beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Der er jo faktisk også lidt holdning i det her, altså det her med, at man kan vælge til eller fra.
Der er en lille gruppe i Danmark, der gerne vil vælge det her til – og det er der så mulighed for – og som har muslimsk baggrund
og så er der en meget stor gruppe, hvoraf der måske er nogle, der siger: Det betyder ikke noget for os, vi er sådan set ligeglade med, hvordan det her dyr er slagtet.
Og så er der en anden gruppe, som siger: Det betyder faktisk noget for os, hvordan det her dyr er slagtet, og det vil vi gerne kunne vælge fra.
Den mulighed får de så ikke.
Og det er en meget typisk situation.
Jeg forstår godt, at der er en del af erhvervslivet, som ikke ønsker at mærke deres kød med slagtemetode, for jeg tror, der vil være en gruppe af borgere, som vil sige, at de vil vælge noget andet kød.
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-19:
Og derfor sparer man omkostninger ved at have et så fleksibelt system, som man har i dag.
Men det her vil jo betyde ekstra omkostninger, og er Dansk Folkeparti tilhænger af, at man ved at lave en mærkningsordning, hvor man skal holde styr på det her i hvert eneste led af kæden, pålægger erhvervet så store ekstra omkostninger?
Er det Dansk Folkepartis politik?
René Christensen (DF), 2013-12-19:
Jeg kan i hvert fald sige, at det, vi kan se nu, er, at en stor del, faktisk hovedparten af det oksekød, der bliver slagtet i Danmark i dag, også bliver halalslagtet, fordi man gør det for eksporten, og fordi det er den måde, man kan være sikker i forhold til at sælge det til de lande, hvor det her er et krav.
Men jeg går da ud fra, at den radikale ordfører stadig væk vil holde fast i, at der er et flertal, et markant flertal i Danmark, som ikke efterspørger halalslagtet kød.
Det er et mindretal.
Og det her går ikke ud på, at det mindretal ikke skal have mulighed for at få halalslagtet kød, tværtimod er det her faktisk et meget pragmatisk forslag, der går ud på, at alle grupper skal have mulighed for at vælge til eller vælge fra.
Og det er det, der er sådan lidt mærkeligt i den her sag.
I forhold til det bureaukratiske må man sige, at den måde, som virksomhederne i dag ændrer deres emballage på sådan nærmest kontinuerligt, også i forhold til årstider og højtider og andet, mener vi ikke, at det her er det, som erhvervslivet ville sige var det største bureaukratiske problem.
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-19:
Tak for det.
Jeg skal bare høre hr. René Christensen, om han har indtryk af, at erhvervet ville være glad for at få pålagt de her ekstra omkostninger, det bøvl og bureaukrati, der skal til for at kunne administrere ordningen.
Jeg har indtryk af, at Dansk Folkeparti ellers er imod, at man pålægger erhvervet yderligere omkostninger og mere bøvl og bureaukrati.
Det andet, jeg kunne tænke mig at spørge om, er, om ordføreren kan dokumentere det her massive folkekrav, der ligesom bliver anført i beslutningsforslaget som værende baggrunden for forslaget.