runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2011-05-30:
Jeg må igen undre mig over, at man fra Socialdemokratiets side ikke kan støtte en hel del af de her ændringsforslag.
Der kan selvfølgelig være et, hvor man tænker, at det kan man ikke lige støtte, men ellers må der vel være en bred opbakning til at sørge for, at lovgivningen er så god som overhovedet muligt.
Vi har jo selvfølgelig sørget for at stille de her ændringsforslag netop for at sikre, at loven er så god som overhovedet muligt, så der sikres forbedringer for dyrene.
På den måde er der nogle ting, der er nemmere at forholde sig til, både derude hvor man sidder og skal behandle de her ansøgninger om dyreforsøg og også ude på forskningsinstitutter og andre steder, hvor man decideret skal udføre de her dyreforsøg.
I Dansk Folkeparti vil vi i hvert fald gerne sikre os, at tingene er så gode som overhovedet muligt, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor man fra Socialdemokratiets side ikke kan støtte en hel del af de her præciseringer, som vi netop vil have foretaget i lovforslaget.
Det er noget sludder, som man kommer med fra Socialdemokratiets side.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-30:
Jeg må altså blot henholde mig til, at de fleste af de forslag, Dansk Folkeparti har stillet, drejer sig om, at elementer flyttes fra bemærkningerne eller fra svar, der i øvrigt er afgivet fra ministeren, op i selve lovteksten, og det er altså ikke afgørende for, om dyrene får det bedre eller ikke får det bedre.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-05-30:
Jeg synes godt nok, det var en omgang sludder fra Socialdemokratiets ordfører.
Jeg ved ikke, om hr. Benny Engelbrecht helt kan huske, hvem der var til stede ved det møde, men jeg var i hvert fald aktivt til stede, og jeg fik svar på de spørgsmål, som jeg havde til lovforslaget.
Så jeg synes, det er noget sludder, og det siger bare noget om, hvor man er henne i Socialdemokratiet på lige det her område.
Man har virkelig et forklaringsproblem, for man ved ikke rigtig, hvordan man skal forklare sig ud af, at man ikke støtter de her mange gode ændringsforslag.
Jeg må bare erkende, at det altså ser ud til, at grunden til, at man ikke vil sige ja til de her ændringsforslag, mere handler om et dyreforsøgsdirektiv, som jo kommer fra EU.
Alt, hvad der kommer fra EU, er jo så godt, som det overhovedet kan være, det kan ikke gøres endnu bedre.
Det må jo være den tankegang, man har fra Socialdemokratiets side i forhold til det her lovforslag, vi har fremsat, og de ændringsforslag, som vi har stillet.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-30:
Jeg tager ordet til en kort bemærkning, for retspolitikken er jo et utrolig vigtigt område, og det er utrolig vigtigt at finde ud af, hvad der skal ske.
Det, jeg kan se nede ved det lille bord i midten, hvor man sidder, når man gerne vil have ordet, er, at i hvert fald regeringspartiernes retsordførere mangler.
Det kan jo betyde, at de ikke har lyst til at tage ordet her.
Så jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren, have flere bemærkninger fra ordføreren om, hvad de største retssikkerhedsmæssige problemer er, og om der er nogle steder, hvor man ville kunne mødes med regeringspartierne om det.
Er regeringspartierne villige til nogle drøftelser om nogle af de her retssikkerhedsmæssige problemer?
Det er sådan set det, jeg gerne vil have nogle flere bemærkninger om.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-30:
Jeg vil gerne takke SF's ordfører for spørgsmålet, men jeg må sige, at jeg ikke tror, at regeringen tør gå på talerstolen.
Jeg tror, hverken regeringen eller Dansk Folkeparti ønsker at gå på talerstolen, for de ønsker ikke at stå på mål for den politik, som de står for.
Det var i hvert fald den erfaring, jeg måtte drage, da jeg i weekenden skulle deltage både i avisartikler og i TV 2-optagelser, hvor man gerne ville afdække det her.
Justitsministeren ønskede ikke at stille op, hr. Peter Skaarup ønskede ikke at stille op og så fremdeles.
Regeringen har en rigtig dårlig sag.
De tror, at det går væk, hvis vi ikke taler højt og åbent om, hvad det er, der sker.
Men det skal vi selvfølgelig ikke lade folk slippe af sted med.
Regeringen er klædt af i retspolitikken, kan man nu sige.
Det kan da godt være, at vi fordobler straffen for hjemmerøverier, men pyt, skidt, for den bliver jo alligevel halveret, når man kommer i fængsel.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-05-30:
Det er den jo ene og alene, fordi regeringen har strammet på straffeskruen i årevis uden at tage hensyn til, om der var plads til det i Kriminalforsorgen, og nu står vi med et akut problem.
Det her er en del af rapporten om kapacitetssituationen i Kriminalforsorgen, og det er jo ene og alene derfor, at det her forslag er kommet på banen.
Man fjerner anklagemyndighedens skøn, fordi vi skal have nogle flere ud på den anden side, så vi ikke længere behøver at høre, om det ikke er tilrådeligt at løslade de her mennesker.
Jeg kan ikke forstå, hvordan regeringen kan sige, at det er enormt krænkende at være udsat for en hjemmerøver, mens den kvinde, som har været udsat for vold, er knap så krænket, her behøver vi ikke længere at høre anklagemyndigheden om, hvorvidt det kunne være et problem, at vi løslader hendes gerningsmand.
Det synes jeg er en hån over for ofrene, og jeg synes bare, at regeringen skal stå ved, at man udadtil gerne vil have en hård retspolitik, men indadtil slapper man helt vildt meget af.
Tom Behnke (KF), 2011-05-30:
Der har været en eksisterende ordning med noget for noget, hvor man har ønsket at belønne de indsatte, der virkelig yder en indsats og er på vej ud af kriminalitet, så de også kan få lov til at komme det.
Tiden er moden, for ordningen har været evalueret, og det viser sig, at vi godt kan udvide den i nedadgående retning, altså i den milde ende af skalaen.
Det giver i øvrigt også rigtig god mening i forhold til de indsatte, for vi får nogle bedre mennesker ud af fængslerne, end vi putter ind i fængslerne, og det troede jeg vi var enige om var målet, men det er vi så ikke.
Det er kun regeringen og højre side af salen, der ønsker det, og jeg kan forstå, at hele venstre side er ligeglade med den del af det.
Så skal det da heller ikke være nogen hemmelighed, at der da er brug for pladserne, for når vi skærper straffen i den hårde ende, bliver strafmassen jo midlertidigt længere, men på længere sigt bliver den kortere, for vi kan jo se, at det, at vi virkelig tager fat om personfarlig kriminalitet, betyder, at der er færre, der begår personfarlig kriminalitet i dag.
Og tallet i forhold til voldskriminaliteten er det laveste i 40 år, fordi den her regering fører en rigtig god, solid retspolitik, der virker; vi får folk til at holde op med at være kriminelle, og det er det, der er målet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-05-30:
Men så synes jeg jo bare, vi mangler at få på plads, hvad motiverne til det lovforslag her er.
Hvorfor er der ikke skrevet noget ind om, at motivationen skulle være, at man er optaget af en bedre resocialiseringsproces?
Der er jo ikke afsat nogen penge til bedre uddannelse, der er ikke afsat penge til bedre behandling eller til bedre tilsyn, så det er jo noget vås, at det her skyldes, at man er optaget af at sikre, at der er færre, der havner i kriminalitet.
Desuden er midlerne jo ikke på plads, for det afhænger af en flerårsaftale.
Det her lovforslag træder i kraft den 1. juli, så jeg kan godt forestille mig, at man i Kriminalforsorgen vil være vældig presset til at bruge det her lovforslag til det yderste for at skabe plads og ordentlige arbejdsforhold for fængselsfunktionærerne.
Man fjerner jo det skøn, som anklagemyndigheden tidligere havde i forbindelse med brugen af den her ordning.
Så kan man bekræfte og garantere, at der ikke er nogen ofre, som vil komme til at lide under, at det her forslag gennemføres?
Tom Behnke (KF), 2011-05-30:
Jeg synes, det er helt fint, at Fængselsforbundet og alle andre tager ordet i den her debat og tilkendegiver, hvad de mener.
Sådan er det jo, når man er part i sådan en sag som den her; så skal man da tilkendegive, hvad man mener.
Men det er jo partsindlæg, og de partsindlæg lytter vi da også til.
Vi hører da, hvad der bliver sagt.
Vi har i de år her – både i år og sidste år – tilført kriminalforsorgen yderligere midler og sagt, at den store gennemgang af kriminalforsorgen kommer til at ske i efterårets forhandlinger, når vi skal lave en flerårsaftale for kriminalforsorgen.
Sådan er det jo er, at vi gør, og sådan plejer vi at gøre herinde: at vi laver langsigtet økonomisk planlægning.
Så det tager vi til efteråret.
Vi kan se, at voldskriminaliteten er den laveste i 40 år.
Derfor virker det, at man skærper straffene.
Derfor virker det, at man laver en forebyggende indsats.
Derfor virker det, når man laver en noget for noget-ordning, hvor man belønner dem, der viser de gode takter.
Dem, der viser, at de har fortrudt og gerne vil ud af kriminalitet, ønsker vi at belønne, og det er det, vi gør med lovforslaget.
Lovforslaget her handler ene og alene om at udvide en eksisterende ordning i den milde ende, i forhold til at de, der sidder på de korte straffe, også får mulighed for at vise viljen til at komme ud af kriminalitet, og det bliver de belønnet for.
Det, der foregår inden for Kriminalforsorgens mure i det hele taget i forhold til behandlingsprogrammer, undervisningsprogrammer, afrusning og afvænning af narkomaner og sådan noget, som den her regering har sat i værk, fungerer, men vi har også erkendt, at det godt kunne blive bedre.
Det er jo derfor, vi har lagt op til, at vi til efterårets forhandlinger om en flerårsaftale for Kriminalforsorgen, hvor det her er relevant, vil sige: Hvad er det så, der sker inde i fængslerne?
Der tager vi den diskussion, og så er vi indstillet på at se på, hvordan vi kan forbedre de eksisterende ordninger endnu mere.
Men forslaget her handler alene om, om de, der har de korte straffe, også skal have lov til at få en motivation til at komme ud af kriminalitet, også skal have lov til at blive belønnet.
Det mener Socialdemokratiet og SF ikke at de skal.
Nej, de skal sidde tiden ud, men de hårde forbrydere kan godt få lov til at være med i noget for noget-ordningen, for det er jo sådan, man stemmer, når man undlader at stemme til det her forslag, nemlig for, at de hårde forbrydere gerne må komme ud efter halv tid, hvis de opfører sig ordentligt, men de mindre hårde forbrydere må sandelig ikke.
Der er det bare, at vi er hamrende uenige med venstrefløjen.
Vi mener, at noget for noget-ordningen skal gælde for alle.
Man skal vise viljen, og så kan man blive belønnet.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-30:
Jeg ved ikke, hvor motivationen kommer fra hos den konservative ordfører, men det er jo egentlig meget imponerende at skulle høre på, at Det Konservative Folkeparti rent faktisk mener, at det her er et godt forslag.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Det bliver jeg nødt til at sige: Det tror jeg ikke på.
En ting er, at vi havde en debat ved førstebehandlingen, men når man nu læser svarene igennem, hvor der er spurgt ind til eksempelvis den undervisningsindsats, som den dømte skal kunne fremvise for at modtage fængselsstraf på halv tid, ville man måske sige, at det vel er meget fornuftigt, hvis den, der har modtaget en dom, viser, at vedkommende gerne vil tage noget uddannelse og gerne vil forandre sig.
Men er Folketinget klar over, at man er kvalificeret til at blive løsladt på halv tid, hvis man har lavet selvstudier i cellen.
Det er det krav, der er om undervisning.
Jeg har spurgt til, hvor mange timer man skal modtage undervisning for at være kvalificeret til at kunne sige, at man har ydet en ekstra indsats.
Der findes intet krav.
Det er i orden, hvis man har siddet og læst i sin egen celle.
Derfor er vores anke, at det sådan set ikke handler om, at vi ikke gerne vil være med til at give folk, der har ydet en særlig indsats, en gulerod.
Vores anke er, at det her er et gummistempel.
Der er ikke midler i Kriminalforsorgen til at lave undervisning.
Der er ikke lokaler til at lave undervisning.
Der er ikke andet end et gummistempel, som de har stående på kontoret, og hvis de ikke bruger det, har de endnu mere overbelægning, så hvad tror den konservative ordfører selv er konsekvensen af det?
Tom Behnke (KF), 2011-05-30:
Det er jo, som om man fuldstændig glemmer, at der har været en førstebehandling, hvor vi havde en lang og meget grundig drøftelse af det her.
Det er også, som om man fuldstændig glemmer eller bevidst taler uden om, at her er der tale om en eksisterende ordning, der bliver udvidet.
Man viser, at nu vil man gerne holde op, og så vil vi gerne belønne det.
Det er en ordning, der har eksisteret i flere år.
Men det var sådan før, at der skulle man sidde minimum 4 måneder i fængsel, inden man kunne få lov til at blive prøveløsladt under vilkår på de her betingelser.
Det var, fordi man skulle nå at se den indsatte an: Var vedkommende nu virkelig indstillet på at leve en kriminalitetsfri tilværelse?
Nu har ordningen kørt i et stykke tid, og man har fået gode erfaringer med den, nemlig at vi på den måde får bedre mennesker ud af fængslerne, end vi putter ind i fængslerne.
Det er det, der er meningen med hele den her øvelse.
Nu har man så gode erfaringer med det her, at man ved, at man på 2 måneder godt kan nå at vurdere den indsatte, om den indsatte er egnet til at blive prøveløsladt på vilkår, hvis vedkommende vel at mærke har vist nogle gode takter og opfører sig ordentligt, deltager i de programmer, der er i fængslerne osv.
Jeg kan ikke forstå, at der er nogen på venstrefløjen, der kan stemme imod det her, endsige undlade at stemme til det her forslag.
Det her forslag udvider en eksisterende ordning i den milde ende – ikke den grove ende, men i den milde ende.
Derfor er der ikke et eneste af de argumenter, der har været fremført her i dag, der overhovedet holder.
Der var ikke nogen fra regeringspartierne, der ønskede at debattere det her i offentligheden, er der blevet sagt.
Jeg har ikke lavet andet, jeg har snakket i telefon med det ene medie efter det andet og givet det ene interview efter det andet.
Jeg havde ikke mulighed for at rejse til København og deltage i TV 2-studiet, og TV 2 ønskede ikke at sende en sendevogn ud der, hvor jeg befandt mig.
Men sådan er der nogle gange noget logistik, der ikke går op, men at påstå, at det så betyder, at regeringsordførerne ikke ønsker/ikke vil/ikke tør at diskutere, er noget værre sludder.
Vi tog hele den her debat ved førstebehandlingen, og enhver, der læser det her forslag, og enhver, der kender historikken, ved, at der selvfølgelig er hold i det her.
Vi ved, hvad det er, vi gør.
Vi ønsker at straffe de grove forbrydere hårdere, og det gør vi, og det stiller vi forslag om.
Men vi ønsker også at vise, at dem, der har lavet kriminalitet, og som fortryder det, angrer og gerne vil ud af det, skal belønnes for det, for vi ønsker at få bedre mennesker ud af fængslerne, end vi putter ind i fængslerne.
Så kan man undlade at stemme til det, hvis man er uenig i det.
Ja, sådan er det vel.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-30:
Jeg synes jo, at man skal lytte til, hvad Fængselsforbundet har at sige i den her sag.
De er ude at kalde regeringens kurs for grotesk.
Så kan det godt være, at den konservative ordfører har meget travlt med at stå og tale om den eksisterende ordning og sige, at vi udvider den lidt, men det her er elastik i metermål.
Med den situation, man har sat fængslerne og arresthusene i, vil det her blive normen.
Det kan man selv se af de svar, som ministeren har givet.
Når han svarer på, hvor mange mennesker man regner med der skal komme igennem den her ordning i resten af 2011, kan man se, at det her er tænkt til at være hovedreglen.
Jeg synes, at den konservative ordfører glemmer en ting.
Det handler ikke kun om de milde straffe.
Der er mulighed for at blive løsladt efter halv tid, også selv om man er hjemmerøver, voldtægtsmand, rockerbandemedlem, eller hvad det skulle være.
Noget andet, som man også gør med det her lovforslag, er, at man, ud over at man løslader efter halv tid, også siger, at det tidspunkt, hvor en indsat kan påbegynde et forløb med uledsaget udgang, fremrykkes.
Man fjerner simpelt hen grænsen for, hvor lang tid man skal have afsonet, før man får lov til på egen hånd at bevæge sig ud og tilbage i virkeligheden.
Tidligere har man skullet afsone en tredjedel af straffen, hvis man har fået en dom på 5 år, og halvdelen af straffen, hvis man har fået en dom på 8 år.
Det bliver fjernet, så nu kan man bare løslades.
Tom Behnke (KF), 2011-05-30:
Når nu erfaringen med den eksisterende ordning er, at man har opdaget, at den holdning, man har, og den vurdering, man foretager i kriminalforsorgen, stemmer overens med anklagemyndighedens vurdering af sagen og personen, så behøver man jo ikke nødvendigvis blive ved med i det uendelige at have dobbeltadministration. Men det, som det her forslag tydeligt viser, er forskellen på regeringspartierne og venstrefløjen.
Regeringspartierne ønsker, at de grove forbrydere bliver straffet hårdt og konsekvent, hvorimod vi til gengæld gerne vil have lov til at belønne de milde forbrydere og dem, der opfører sig pænt og ordentligt, mens de sidder inde i fængslerne, som fortryder, at de har gjort noget forkert, og gerne vil ud af det.
Der kan vi høre at venstrefløjen ønsker det modsatte.
Det vil man ikke være med til.
Og man vil heller ikke være med til, at de milde forbrydere, der virkelig opfører sig ordentligt, der virkelig yder en indsats, og som er på vej ud af kriminalitet, skal belønnes.
Det er forskellen på regeringen og venstrefløjen: Vi ønsker at straffe de hårde forbrydere hårdest og de milde forbrydere mildest.
Venstrefløjen har det modsatte synspunkt, og det kan vi konstatere her.
Line Barfod (EL), 2011-05-30:
Jeg skal for god ordens skyld gøre opmærksom på, at der er sket noget mailkoks omkring betænkningen.
Enhedslisten er fuldstændig enig i det betænkningsbidrag, der ligger fra Socialdemokraterne, SF og De Radikale.
Vi er fuldstændig enige i de bemærkninger om, at det her er et klart ideologisk opgør med den danske tradition på børneområdet, at man i en tid, hvor der er voldsomme nedskæringer på vores vuggestuer og børnehaver, og hvor man ikke kan opretholde et niveau, der lever op til bare almindelig sikkerhed for børnene og for, at de bliver behandlet ordentligt, vælger man at gå ind ideologisk og sige, at man synes, private firmaer skal tjene penge på børnene, så der altså ikke længere skal ses på, hvad der er bedst for børnene, men skal ses på, hvordan private firmaer kan tjene penge.
Det ønsker vi under ingen omstændigheder at deltage i, og derfor stemmer vi imod lovforslaget.
Kristen Touborg (SF), 2011-05-30:
Når partierne, Socialdemokratiet, Enhedslisten, Fokus og SF, har fremsat det her beslutningsforslag, er det jo, fordi der hvert år via de såkaldte samlesteder i Danmark bliver sendt flere millioner dyr ud på en meget lang pinefuld rejse, og det bliver desværre flere og flere dyr, der bliver sendt den vej.
På nuværende tidspunkt kontrolleres dyretransporterne af fastansatte statslige embedsdyrlæger for at sikre bare et minimum af dyrevelfærd under de lange transporter, men nu har ministeren besluttet, at kontrollen af dyrevelfærd ikke længere skal foretages af statslige embedsdyrlæger, men af timelønnede private dyrlæger.
Så har jeg stillet et skriftligt spørgsmål, spørgsmål 432, i Fødevareudvalget, men det ville da være rart at få det mundtlige svar her og nu; det skriftlige er endnu ikke fremkommet.
Jeg har under førstebehandlingen ligeledes – uden større held – spurgt ministeren om den omstændighed, at kontrol af eksporter til visse tredjelande stadig skal foretages af rigtige embedsdyrlæger.
Hvad er begrundelsen for den forskel her imellem EU-lande og tredjelande?
Endelig har jeg også spurgt ministeren, hvornår ministeren forventer at den ordning her skal træde i kraft.
Og skal den ved ikrafttrædelsen gælde for alle samlesteder, eller er det især de store samlesteder, der skal belønnes økonomisk?
Det kan undre, at ministeren overhovedet ikke overvejer at give dyrene nogle bedre forhold inden den lange rejse.
Man kunne jo f.eks. godt lave enkeltbokse til søer, så man kan undgå, at de slås, man kunne give strøelse og mere plads og have bedre kontrol.
Overvejer ministeren virkelig slet ikke at gøre noget ved det?
Karen Hækkerup (S), 2011-05-30:
Jamen jeg bliver så nødt til at tage ordet en gang til.
Jeg troede, at vi alle sammen herinde havde så meget kendskab til den danske lovgivning, at vi vidste, at man ikke kan rejse en straffesag, medmindre anklagemyndigheden vurderer, at beviserne vil kunne holde.
Det troede jeg egentlig også formanden for Retsudvalget var klar over, men det kan jeg så konstatere at han ikke er.
Så kan jeg da repetere, hvordan lovgivningen er: Man kan ikke rejse en retssag, hvis ikke anklagemyndigheden vurderer, at det grundlæggende bevismateriale er til stede for, at der vil kunne falde en dom, og derfor kan man ikke rejse en sag her.
Så vil jeg i øvrigt bare sige som afslutning: Nu har jeg på vegne af Socialdemokraterne sagt, hvad vores holdning er, og jeg synes da, at det er underholdende, at der ikke er nogen fra regeringspartierne, som ellers har Dansk Folkeparti som deres faste støtteparti, der overhovedet har lyst til at blande sig i debatten.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-30:
Jamen fru Karen Hækkerup har måske aldrig hørt om en offentlig myndighed, der, fordi det ikke anses for politisk opportunt, kommer med en bestemt indstilling?
Kunne man tænke sig, at det var det, der var tilfældet her?
Og kunne man tænke sig, at det var sådan, at folketingsmedlemmerne og justitsministeren i virkeligheden burde gøre det, som grundloven sagde, nemlig føre en sag?
Vinder man så den sag, er det godt, taber man den sag, så er det selvfølgelig ærgerligt.
Men essensen er, at det er vores forpligtelse, for hvis der er foreninger, der opfordrer til vold, er vi jo med til at acceptere noget, der i virkeligheden angriber demokratiet.
Det er jo det, grundlovsfædrene tænkte på, da de i sin tid lavede den bestemmelse.
Det er jo ikke anderledes, end at der er organisationer eller myndigheder, der også indretter sig på det, som politikerne gerne vil have i forskellige sammenhænge og ikke anser det for politisk opportunt at gøre bestemte ting.
Sådan er det selvfølgelig.
Det ville da være mærkeligt, hvis der er et flertal herinde, der ikke ønsker at gennemføre det, som vi rent faktisk kan gennemføre og skal gennemføre i forhold til grundloven, og det er essensen af det her.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-30:
Det vil jeg selvfølgelig gerne svare på, men det bliver jo lidt søgt, når Dansk Folkeparti siger, at det ikke vil være det samme som at bryde grundloven, og at der tværtimod står i grundloven, at vi skal kunne opløse foreninger, hvis de virker ved vold.
Det er korrekt.
Men så må jeg bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, om Dansk Folkepartis ordfører har læst de forskellige redegørelser fra Rigsadvokaten, for der gennemgås lige præcis den her argumentationsrække om, hvilke muligheder vi har, hvilken bevisbyrde vi kan løfte, og konklusionen er, at den ikke kan løftes, og at vi ikke kan forbyde Hizb ut-Tahrir.
Det er useriøst at blive ved med at tage den her debat på det grundlag.
Vi er alle sammen i det her Folketing enige om, at vi ikke bryder os om de holdninger, Hizb ut-Tahrir står for.
Vi vil bekæmpe diskrimination, vi vil bekæmpe den intolerance, der er hos mange af de her mennesker over for eksempelvis kvinder.
Det er vi enige om, men lad os dog finde en platform, hvor vi kan kæmpe sammen for at få integrationen til at lykkes i stedet for bare at slynge om os med symbolske slag i luften, der ikke kan lade sig gøre.
Rigsadvokaten har konkluderet, at vi ikke med grundloven kan forbyde Hizb ut-Tahrir, og det er det eneste, der er at forholde sig til.