runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2012-04-11:
Jeg må bare konstatere, at ministeren stadig væk ikke svarer på noget af det, jeg spørger om.
Nu var det det generelle tilfælde, jeg spurgte om, og vi blander så ikke Kalvebod Syd ind i det, selv om jeg ved, at der er mange, der sidder og ser det her i fjernsynet, som gerne vil kende regeringens holdning til det, men det vil man ikke svare på.
Men kan vi så ikke få et svar på, hvordan det forholder sig i det generelle tilfælde, hvor det altså er X sted, som ikke hedder Kalvebod Syd, men som hedder noget helt andet, som vi ikke nævner, og hvad der er regeringens holdning til at give dispensation her, hvis det er sådan, at man kan finde et sted, der er bedre, og som ikke kræver dispensation?
For vi kan vel godt være enige om, at det skal være ud fra rationelle overvejelser, at man opstiller vindmøller, og ikke ud fra emotionelle overvejelser.
Men kan vi være enige om, at det er de rationelle overvejelser, der skal ligge bag?
Ida Auken (S), 2012-04-11:
Nu læste ordføreren jo spørgsmålet op, som drejer sig om det meget konkrete projekt ved Kalvebod Syd, og der er svaret ganske enkelt, hvis ikke man vil høre på de faktuelle ting, at jeg selvfølgelig ikke kan gå ind i den konkrete sag som minister.
Det ville være dårlig regeringsførelse at blande sig i en styrelses afgørelse.
Jeg tror, at vi alle sammen har lært noget af tilfælde, hvor ministeren blander sig i de forkerte ting, så det vil jeg så også lade være med at gøre i den her sag.
Mikkel Dencker (DF), 2012-04-11:
Tak for ministerens besvarelse.
Dem kendte jeg faktisk godt, inden jeg skrev spørgsmålet her, så det var egentlig ikke nødvendigt.
Det, jeg spurgte om, var ministerens holdning til det, regeringens mening om, hvorvidt det er rimeligt at opstille vindmøller på et sted, hvor der kræves dispensation, hvis man i stedet kan finde et bedre sted, hvor der ikke kræves dispensation.
Det er jo et politisk spørgsmål, som regeringen må have en holdning til.
Er det rimeligt at opstille møller på et sted, hvor der kræves dispensation, når der kan findes et andet sted, hvor der ikke kræves dispensation, og som måske oven i købet giver bedre vindforhold og dermed en mere optimal drift af vindmøllerne?
Kim Christiansen (DF), 2012-04-11:
Det kommer jo ikke bag på nogen, at Socialdemokraterne kan støtte det her, for det er forligsstof, og så er det jo dejligt, man bakker op om det forlig, man er en del af.
Så det gør Dansk Folkeparti naturligvis også, og derfor vil jeg heller ikke gøre en stor historie ud af det.
Tidligere ordførere har været inde på fortræffelighederne ved det her, og der er ingen tvivl om, at det her giver et løft til den sønderjyske region, som er et af de få steder i Danmark, hvor vi stadig væk har haft en enkeltsporet jernbane på hovedstrækningen.
Nu har vi lidt tilbage oppe i Nordjylland, vi skal have kigget på, men det her vil være et løft for korridoren til Hamborg, som Venstres ordfører også var inde på, og et løft for både gods- og persontrafik.
Alene opgraderingen fra 120 til 160 km/t. gør jo altså, at man får en noget kortere rejsetid.
Jeg er også meget glad for, at det er lykkedes os at finde den her løsning, faktisk lidt i sammenhæng med elektrificeringen af strækningen Lunderskov-Esbjerg, så man må sige, at der virkelig sker et løft af banetrafikken i det sønderjyske område.
Det er vi i Dansk Folkeparti meget glade for at kunne medvirke til.
Vi har så også kunnet finde en løsning – det kostede lidt ekstra millioner – men vi har fundet en løsning, som ikke skaber alt for stor gener for den meget vigtige godstrafik, der er på strækningen.
Til gengæld må vi så sige, at det bliver en kæmpe fordel for godstrafikken kapacitetsmæssigt, når udbygningen er færdig i 2015.
Så tillykke, Sønderjylland!
Dansk Folkeparti støtter op om forslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-04-11:
vil jeg gerne spørge hr. Kim Christiansen, om ikke han kan bekræfte, at det jo er noget, man har taget højde for i form af køre-hvile-tids-reglerne.
Vi har nogle ganske klare regler, og vi har takografer, der kontrolleres af politiet.
En udfordring i den forbindelse er så, at der er flere vejkontroller, så risikoen for at blive taget er større.
Men sikkerheden på vejene er jo netop tilgodeset ved hjælp af køre-hvile-tids-reglerne.
Kan ordføreren bekræfte det?
Henning Hyllested (EL), 2012-04-11:
Jamen de andre løsninger er vel egentlig kun, at chaufførernes løn- og arbejdsvilkår i øvrigt skal presses ned, og det er jo sådan set også det, ordføreren er inde på.
Hvis man ikke gør det her, presser man jo bare vognmandsvirksomhederne til at udflage, og så kører de på tyske eller polske overenskomster, og så har vi jo den nedadgående lønspiral.
Der er jo ikke – så vidt jeg kan se af lovforslaget – tale om, at vognmandsvirksomhederne skal have en overenskomst, altså at vi på den måde lovgiver om det, men der er tale om, at der bliver indført en kontrolforanstaltning.
Og det sker vel lige nøjagtig i den her branche, fordi der er et vigtigt element i forhold til færdselssikkerheden.
Jeg mener: Hvis man arbejder på en restaurant, har det jo ikke umiddelbart konsekvenser for mange andre end en selv, hvis overenskomsten bliver overtrådt, men det kan det jo altså have her, fordi chaufførerne så bliver presset voldsomt på løn- og arbejdsvilkår og arbejder langt mere, end de må, og kører hurtigere, end de må, og alle de der ting.
Og det får umiddelbart konsekvenser for færdselssikkerheden.
Det er vel det, der er tale om.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-11:
Jeg vil sige til hr. Henning Hyllested, at jeg tror bare, at man skal tænke lidt mere genialt, for det er jo heller ikke alle industrivirksomheder, og det er jo heller ikke alle detailforretninger, der har overenskomster, men derfor kan de jo godt lønne deres medarbejdere ordentligt.
Det, at man ikke har en overenskomst med en fagforening, er jo ikke det samme som, at man ikke ønsker at overholde de vilkår, der er i en overenskomst.
Det her kunne jo svare til, at man også inden for alle andre forskellige erhvervsgrene begynder at tvinge folk til at indgå overenskomst med en fagbevægelse.
Det synes jeg bare ikke at vi skal stå herinde og lovgive om.
Det er den ene ting i det.
Det andet er jo så, at jeg ikke tror, at det her vil løse noget som helst, for de, der ikke ønsker at overholde det her, flytter bare syd for grænsen, og så kører de på tyske overenskomster, og så ansætter de polakker og rumænere til at køre for dem.
Vi får ikke tvunget dem ind i en fagforening af den her grund.
Der tror jeg, at vi er nødt til at finde nogle helt andre løsninger.
Henning Hyllested (EL), 2012-04-11:
Det er til ordførerens bemærkning om det her med, at det er noget skidt, at der fremgår det her overenskomstkrav af lovforslaget.
Men hvad er, om jeg så må sige, egentlig alternativet?
Hvis man vil undgå konkurrence på løn- og arbejdsvilkårene og dermed undgå, at chaufførerne presses urimeligt med direkte følger for færdselssikkerheden – det er jo altså nogle store maskiner, de ligger og kører rundt i på landevejene, og det får umiddelbart konsekvenser, hvis de er hårdt pressede –
hvad er så alternativet til, at man kontrollerer, at de rent faktisk overholder de overenskomster?
Det er vel en nedadgående lønspiral.
Det kan være både udenlandske og indenlandske – i gåseøjne – chauffører.
Så jeg bliver nødt til at spørge: Hvad er alternativet til det her, hvis man vil undgå, at der konkurreres på chaufførernes løn- og arbejdsvilkår?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Jamen flere ordførere har jo meget præcist beskrevet både forhistorien og bestemt også fordelene ved, at vi nu får gennemført dobbeltsporet her.
Der er ingen tvivl om, at det vil være til gavn for alle parter i forhold til en mulighed for en forbedret togdrift.
Jeg synes, at vi har fundet en mellemproportional, som gør, at det er til at håndtere både økonomisk og i forhold til generne.
Derfor vil jeg sådan set gerne takke dels for det forligsarbejde, der går forud, dels for den positive modtagelse, som lovforslaget har fået.
Jeg skal stille mig til rådighed under udvalgsbehandlingen med hurtigt at svare på de spørgsmål, der eventuelt måtte være.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-04-11:
Tak for det.
Man kan jo egentlig roligt sige, at den politiske borgfred har sænket sig over den her linjeføring, den her banestrækning.
Det var jo en strækning, der af ministeren blev taget op i de almindelige forhandlinger om elektrificering til Esbjerg, og der var vi faktisk enige med ministeren i, at det var vigtigere end så meget andet, og at det her måske kunne have været udskudt.
Der var forligspartnere, der havde en vis opbygget stædighed, og det må man så sige blev belønnet i den her sag.
Så nu står vi med begge muligheder inden for rækkevidde, for vi har sikret en elektrificering til Esbjerg, som er helt afgørende for fremtidens banedrift, og nu så også et dobbeltspor ned gennem Sønderjylland.
Så der er egentlig kun at glæde sig over i dag, at det er lykkedes at få råd til begge dele, ved at man har villet skrabe bunden i kassen, kan man så roligt sige.
Det kan så blive et problem fremadrettet, at vi er gået så grundigt til værks med hensyn til at nå bunden af kassen.
Vi har også bemærket i høringssvarene, at de sådan set er positive.
Man er mest bekymret for anlægsfasen, hvis den bliver lidt til gene.
Nu er det sådan med de fleste projekter, at de vil genere lidt i anlægsfasen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
For netop at skabe større forståelse for det er det, at jeg gerne vil invitere udvalget, for det her er også lidt teknisk kompliceret.
Der var et eksempel i en avis, som jeg selv gik ind i.
Da jeg så fik folk til at hjælpe mig med at forstå det, viste det sig, at det måske var en lidt uhensigtsmæssig måde, man havde rejst på.
Hvis man bare havde gjort det på en lidt anden måde, var det faktisk blevet billigere.
Derfor er det lidt teknisk kompliceret, og i hvert fald så teknisk kompliceret at jeg ikke skal påtage mig i en spørgetid med et halvt minut tilbage at forklare det i.
Det tror jeg at jeg ville komme rigtig skidt fra.
Jeg skal ikke konkludere, men i hvert fald vil jeg så bare konstatere et eller andet fælles ønske om, at det her kommer til at fungere til glæde for passagererne, og så glæder jeg mig i øvrigt til også at få den der lidt mere uddybende tekniske forklaring, når vi inviterer de ansvarlige for rejsekortet og også udvalget.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-11:
Jeg er meget enig i, at det skal være nemmere.
Det er jo hele ideen med det, at man har ét billetsystem.
Men jeg er meget optaget af, at det i hvert fald heller ikke bliver dyrere, og ministeren svarede ikke på, hvordan man vil sikre, at det ikke bliver dyrere på visse strækninger.
Altså, hvis en billet fra Ringsted til Roskilde koster 72 kr. – jeg ved ikke, om den koster 72 kr., men hvis den gør det – kan det jo ikke være atomfysik at lægge 72 kr. ind i den her maskine, der skal trække pengene fra folk.
Der har vi jo altså bare set nogle eksempler på 500 pct. osv. Pensionistbilletter har været ramt hårdt på nogle strækninger.
Der vil jeg bare gerne have, at ministeren vil give mig en garanti her i dag for, at der bliver ført et skarpt tilsyn med rejsekortet, så man sikrer, at det ikke bliver voldsomt dyrere.
Nu taler vi jo ikke om en krone mellem Aalborg og København.
Det lever vi med.
Men det må ikke blive voldsomt dyrere på enkelte strækninger for pendlerne.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-04-11:
Spørgsmålet til forsvarsministeren er: Hvad er ministerens holdning til det fremtidige helikopterberedskab?
Hvad er ministerens holdning til det fremtidige helikopterberedskab?
Pernille Skipper (EL), 2012-04-11:
Mener regeringen, at der bør tages nye initiativer for at nedbringe antallet af verserende sager og sagsbehandlingstiden ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og hvad mener regeringen i bekræftende fald, at der bør gøres?
Hvad er ministerens holdning til de fremsatte forslag til reform af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, herunder særlig for så vidt angår forslagene fra Storbritannien vedrørende ændring af klageadgangen i konventionens artikel 35 og kodificering af fortolkningsprincipper, og hvordan vil regeringen stille sig til forslagene under ministerkonferencen i Brighton den 18.-20. april 2012?
Morten Bødskov (S), 2012-04-11:
Jeg er af den overbevisning, at når det handler om at tilrettelægge den politimæssige indsats i København, er det en opgave, som bedst varetages af Københavns Politi.
Det er rigtigt, at der har været en episode, som har bragt Københavns Politi i en så at sige særlig udfordrende situation.
Det betyder heller ikke, at man ikke er opmærksom på eller følger den organiserede kriminalitet, som finder sted på Christiania.
Jeg har forsøgt at underbygge det med, at statistikkerne for, hvor mange indsatsen, som man gør i forbindelse med rocker- og bandemedlemmer, rent faktisk har fået ind at sidde bag tremmer eller i varetægtsfængsel, viser, at det er enormt, og at man jo mere end tidligere har rigtig godt fat i miljøet.
Det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke er udfordringer.
Det er der, og dem håndterer man.
Det gør man også i Københavns Politi.
Og jeg er som sagt af den opfattelse, at udfordringerne for København og de politimæssige udfordringer for København bedst varetages af Københavns Politi.
Men de skal jo ikke være i tvivl om, at der er klare politiske hensigter om, at er der nogen, vi skal have fat i kraven på, er det rocker- og bandemedlemmerne, og det sker heldigvis også.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-11:
Altså, justitsministeren vil gerne male sådan et lyserødt billede af det hele og siger, at der bliver gjort så og så meget.
Ja, der bliver gjort meget for at mobbe bandemiljøet og sikre, at bandemedlemmer kommer i fængsel.
Men jeg har nu spurgt mange gange vedrørende det forhold, at Christianiaindsatsen altså ikke har været der i meget lang tid, og at politiet måtte tage benene på nakken i forbindelse med en ganske bestemt aktion i august 2011.
Så er det, jeg spørger justitsministeren: Er det rimeligt, at man så på den baggrund vælger at sige: O.k., så kan I bare fortsætte?
Det får jeg ikke noget svar på, for selvfølgelig er det ikke rimeligt, og selvfølgelig må justitsministeren meget gerne tage sammen med Retsudvalget derud – hvilket forhåbentlig snart sker – og se de der vagtposter, se de tre vagtposter, som BT har talt med den 31. marts.
De behøver ikke behøver bekymre sig synderligt om, hvad der sker i forbindelse med deres hashsalg, for det kan bare fortsætte.
Politiet kommer ikke.
Det er da ikke holdbart, og det kan justitsministeren i Danmark i 2012 da ikke leve med, kan han det?
Morten Bødskov (S), 2012-04-11:
Tværtimod synes jeg, at alle statistikker peger på, at politi og anklagemyndighed her gør en fremragende indsats.
Jeg har intet grundlag for at kritisere dem.
Alle de politiske hensigter, vi har vedtaget i fællesskab, bliver efterlevet, og resultaterne er meget klare: Op mod en femtedel af de registrerede rocker- og bandemedlemmer i Danmark sidder enten i fængsel eller er varetægtsfængslet, og der bliver givet domme som aldrig før.
Det er selvfølgelig udtryk for, at der er et problem, og det håndterer bl.a. Københavns Politi meget, meget flot.
Så spørger hr. Peter Skaarup: Er det rimeligt, at politiet bliver bragt i en situation, hvor de skal bruge tåregas?
Nej, selvfølgelig er det ikke det; det er jo helt uacceptabelt.
Det kan der ikke være to meninger om.
Derfor er jeg også glad for at konstatere, at der her er en situation, hvor Københavns Politi lader ikke rocker- og bandemedlemmer gå frit rundt i gaderne i København, overhovedet ikke – tværtimod.
De har opfyldt alle politiske hensigter og fået klap på skulderen for, at ville forstærke den indsats, som man har været i gang med, og resultaterne er der i form af, at man får fat i rigtig mange rocker- og bandemedlemmer, som enten er fængslet eller sidder varetægtsfængslet i øjeblikket.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-11:
Jeg siger tak for justitsministerens gentagne gennemgange af, hvad der ligger af forlig og aftaler og sådan noget, men det er sådan set ikke det, jeg spørger om.
Det kan vi jo slå op i diverse bøger, der kommer fra Finansministeriet og Justitsministeriet, og det er vi jo helt enige om.
Det er ikke det, jeg spørger om.
Jeg spørger: Er det rimeligt, at politiet er nødt til at trække sig tilbage og må beskytte sig ved hjælp af bl.a. tåregas for at undgå at komme ud for personskade mere end højst nødvendigt og så derefter i 9 måneder eller mere siger, at nu patruljerer de ikke længere på Christiania?
Synes justitsministeren virkelig, det er rimeligt, og hvad kan grunden være til, at man har den holdning?
Kunne grunden være, at man siger: Jamen ressourceforbruget vil være voldsomt, hvis man skal ud på Christiania – hvad det i øvrigt altid har været – for politiet vil skulle færdes måske 40-50 mand samlet, hvis de skal lave noget på Christiania?
Kunne det være det, der er årsagen?
Så er det, jeg siger til justitsministeren: Hvis det er det, der er årsagen, eller hvad der nu er årsagen, er ministeren så ikke enig i, at det da er uholdbart, at dansk politi må trække sig tilbage og man så i øvrigt siger: O.k., så får I fred derude i næsten et år?
Det er vel ikke vejen frem.
Morten Bødskov (S), 2012-04-11:
Må jeg ikke bare starte med at understrege endnu en gang, at det er en aftale, som Dansk Folkeparti er med i.
Jeg kan huske, at jeg sammen med personen, der sidder her ved siden af mig i dag, har været med til at finde finansiering til foregående aftaler
, så lad nu det bare ligge.
Vi er alle sammen glade for, at dansk politi har fået en god økonomisk ramme, og vi er glade for i regeringen, at Dansk Folkeparti har valgt at tilslutte sig et fortsat grundlag for det.
Betyder det så, at indsatsen over for rocker- og bandemiljøet, som er et alvorligt problem i Danmark, bliver nedprioriteret?
Nej, det gør det da ikke, og det ved hr. Peter Skaarup da også godt.
Der er tale om, at vi med den aftale, som regeringen har lavet sammen med Dansk Folkeparti, opprioriterer indsatsen over for rocker- og bandemiljøet.
Der er tale om, at vi ud over at fortsætte bevillingen til taskforcecenteret her i øst i Karlslunde opretter et nyt i Vestdanmark i Horsens.
Så laver vi en ny indbrudsenhed, og det er alt sammen noget, der har stor fokus på organiseret kriminalitet og rocker- og bandemiljøet.
Betyder det så, fordi der har været en episode på Christiania, som politiet selvfølgelig er nødt til at indstille sig på at reagere over for, at man lader banderne gå frit om i Københavns gader?
Nick Hækkerup (S), 2012-04-11:
Det er jo en del af det forsvarsforlig, som en meget bred kreds af partier i Folketinget har indgået, alle undtagen Enhedslisten faktisk, at der skal være en analyse af redningshelikopterberedskabets opgaveløsning.
En af de ting, som er analysens formål, er at effektivisere og optimere redningshelikopterberedskabet uden at forringe det samlede beredskab.
Det synes jeg faktisk er en fornuftig opgave at sætte sig for, altså at optimere, at effektivisere og sikre, at vi har et godt og effektivt redningsberedskab, som vi har det i dag, og som ikke bliver yderligere forringet i forhold til det, vi ved i dag.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-11:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, at der er lavet en udmærket aftale på politiets område.
Det står Dansk Folkeparti selvfølgelig ved, ligesom vi også med hensyn til det, justitsministeren siger om indsatsen mod bander, har været meget aktive.
Det var Dansk Folkeparti, der i sin tid sikrede pengene til, at der overhovedet kunne oprettes en taskforce på den her side af Storebælt, og det er også Dansk Folkeparti, der så qua den aftale, vi har indgået, er med til at sikre midler til, at man kan lave en tilsvarende mindre enhed på den vestlige side af Storebælt.
Så lad os lige sige, at så er det på plads.
Men jeg synes, at man er nødt til at kigge fremad her.
Hvis vi skal kigge fremad, skal vi kigge på, hvordan det er, at den indsats, der skal ydes over for eksempelvis Christiania, skal foregå.
Skal den foregå, ved at man, som BT kan berette om den 31. marts, nedtoner indsatsen fra politiets side, fordi man, som chefpolitiinspektør ved Københavns Politi Jørgen Aaby siger til BT, er blevet angrebet og en betjent har måttet trække sit tjenestevåben og affyre et varselsskud, og at man har måttet benytte ret store mængder af tåregas for at komme ud derfra.
Det er det, som Jørgen Aaby siger til BT.
Er det det, man skal gøre?
Skal man så nedtone indsatsen?
Burde det ikke være sådan, at man tværtimod melder tilbage til de bander, der styrer det her og er med til at dænge politiet til med kasteskyts, at det altså ikke er noget, politiet accepterer?
Det er altså ikke noget, som de, der repræsenterer lov og orden – og de eneste, der skal repræsentere lov og orden her i landet – accepterer på vegne af den danske befolkning.
Er det virkelig rimeligt at nedtone indsatsen, når man bliver angrebet, eller skulle man i virkeligheden gå den anden vej og sige, at det vil man ikke finde sig i, og at det ikke kommer til at gentage sig, og tage derud og stoppe den omfattende kriminalitet, som vi jo er enige om at der foregår?
Nick Hækkerup (S), 2012-04-11:
Det er aftalt med forligskredsen, at de forligsbestemte analyser, der er, herunder redningshelikopteranalysen, skal fremlægges som en del af det samlede oplæg til en midtvejsevaluering af det eksisterende forsvarsforlig i juni måned i år.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-04-11:
Hvornår agter ministeren at drøfte det fremtidige helikopterberedskab med forsvarsforligskredsen?
Nick Hækkerup (S), 2012-04-11:
Jeg tror, at hvis man er syg og har brug for en helikopter, så er man mest interesseret i, at helikopteren kommer, og ikke om der står Region Syddanmark på siden af den, eller om der står forsvaret på siden af den.
Jeg ved, at vores helikoptermandskab er dygtigt.
Jeg ved fra de rapporter, der er blevet lavet, senest fra 2010, at forsvarets helikoptere gør en fantastisk indsats, og at redningsprocenten i de tilfælde, hvor man kommer ud, ligger over måltallet på 94.
Det er mit ressort, det tager jeg mig af.
Jeg glæder mig over, at der også her er regioner i Danmark, og at regeringen sammen med Enhedslisten på finansloven har sikret, at der er yderligere penge til akuthelikoptere.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-04-11:
Mener ministeren, at man kan sammenligne akuthelikoptere med det helikopterberedskab, forsvaret stiller?
Nick Hækkerup (S), 2012-04-11:
I virkeligheden er der flere elementer, som spiller ind her.
Der er den her overordnede analyse, vi har af området, hvor det, der er opgaven, og som jo blev initieret af den tidligere regering, som jeg har arvet, og som er en del af det forsvarsforlig, som vi to deler, er, at der skal laves en analyse, som skal effektivisere og optimere redningshelikopterberedskabet, uden at det forringer det samlede beredskab.
Hver eneste gang vi får lejlighed til at se på, om den offentlige sektor kan gøre det bedre, kan gøre det mere effektivt, kan gøre det mere optimalt, synes jeg at vi skal tage imod det og arbejde med det.
Så synes jeg, at man skal notere sig regeringens vilje til at sikre, at der er helikopterberedskab også i yderområderne, idet der jo i finansloven i indeværende år er afsat 50 mio. kr. ekstra, stigende til over 100 mio. kr., stigende til over 125 mio. kr. over de kommende år for at sikre, at der er akuthelikoptere.
Det er jo et udtryk for et politisk ønske om at sikre, at der er den tryghed, som der skal være rundtomkring i landet.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-04-11:
Men kan ministeren så give en garanti her i Folketingssalen for, at beredskabet ikke forringes i forhold til de tre helikoptere, der nu i dag betjener Danmark?