runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-24:
Det, jeg sagde i weekenden, var jo, at man har effektiviseret for hårdt på nogle områder, og det var sådan set også det, jeg sagde i min ordførertale i dag.
Et godt eksempel er jo bl.a. inddrivelsesområdet, hvor man valgte at effektivisere og fyre medarbejdere, før man havde en it-understøttelse, som kunne træde i stedet.
Så viser det sig, at EFI bliver skrottet, efter at man faktisk har fyret medarbejdere, og det er jo oplagt og åbenlyst, at der har man effektiviseret for hårdt og gjort det på en helt forkert måde.
Det er sådan set det samme.
Men det har åbenbart ikke stået klart nok, at grunden til, at jeg sådan set heller ikke støtter det, er finansieringen.
Jeg siger bare, at jeg ikke kan støtte en genindførelse af sodavandsafgiften, men uenigheden er faktisk ikke så stor, for jeg har sådan set det samme syn på det, som spørgeren har, og som Socialdemokraterne havde, da de var på talerstolen: Vi vil meget gerne være med til at kigge på, hvordan vi får ressourcer til SKAT.
Det har ministeren så sagt at vi kommer til at kigge på til efteråret.
Men det er også nødt til at komme i den rækkefølge, at han kommer med en analyse af, hvad det helt præcis er, der er behov for, og så deltager vi meget gerne i den opgave med at finde de penge, der skal til for at dække det behov.
Og der havde jeg egentlig håbet at Enhedslisten og de tre andre forslagsstillere ville have været med i den her forståelseskreds, så man aktivt kunne gå med ind og tage et medansvar, for nu ender det nok temmelig sikkert med, at vi til efteråret sidder og laver en aftale om at få tilført ressourcer til SKAT uden de tre partier, som står bag det her beslutningsforslag.
Rune Lund (EL), 2016-05-24:
Det er lidt sjovt med den der forståelseskreds eller borgfredspartierne, for det er sådan en halv A4-side med sådan lidt tekst om, at der i medierne har været en negativ omtale af SKAT, og så skælder man lidt ud på embedsmændene, og så snakker man ikke om det politiske ansvar.
Det er sådan en halv sides penge.
Derudover er der det udspil, som hedder »SKAT ud af krisen«, som Enhedslisten støtter, og vi stemmer også for aktstykkerne i Finansudvalget.
Men jeg vil så høre, om hr. Dennis Flydtkjær vil anerkende tankegangen og synes, det er en fornuftig måde at tænke på at se på, hvor meget en medarbejder i SKAT kan tjene ind, eller hvor mange gange en medarbejder tjener sin egen løn ind.
For det at ansætte folk vil jo så dermed også være en måde at skabe finansiering på ikke bare til medarbejdernes egen løn, men faktisk også bredere til velfærdskassen.
Er det en måde at tænke på, som ordføreren synes er fornuftig?
Jesper Petersen (S), 2016-05-24:
Jamen jeg vil godt medgive, at problemerne i SKAT har mange fædre, og det er jo også en af grundene til, at jeg synes, at det ikke er ansvarligt eller en ordentlig måde at agere på, når SF ikke vil tage det medansvar, f.eks. i den forståelseskreds, der er lavet.
Men jeg vil nu fastholde i forhold til problemstillingerne omkring EFI, ejendomsvurderingerne og hele den filosofiændring, man har i SKAT, hvor det at have fokus på korrekt ligning, korrekt myndighedshåndhævelse og kontrol gik helt over i den modsatte grøft, er man gået alt for langt, og det er beslutninger, der er truffet under VK-regeringen, og som vi på forskellig vis måtte forsøge at rette op på i vores regeringstid.
Jesper Petersen (S), 2016-05-24:
Det er min helt klare vurdering, at regeringen vil være tvunget til at afsætte flere ressourcer til forskellige problemområder i SKAT.
Man kan jo nærmest høre skatteministeren sige det i debatten nu.
Vi vil blive ved med at identificere de steder og slå ned der, hvor vi kan se, at der er problemer, og arbejde for, at det lykkes på de områder at få styrket SKATs indsats.
Det mener jeg er den seriøse og saglige måde at gøre det på, og det er også måden at tage ansvar på.
Så gør vi det jo rent faktisk.
Bare inden for det sidste år er det lykkedes på de punkter, jeg nævnte for hr. Rune Lund for et øjeblik siden, og også for SF's vedkommende gælder det, at man ikke medvirker til de aftaler, hvor det faktisk lykkes at komme igennem med, at der bliver afsat flere ressourcer til SKAT.
Det mener jeg er bedre for vores skattevæsen end paradeforslag i Folketingssalen.
Jeg har aldrig kaldt det en borgfredsaftale.
Jeg mener, dem, der står udenfor, og gerne vil fastholde ikke at tage medansvar, har en interesse i at kalde det borgfred, men jeg synes ikke, at diskussionen på skatteområdet viser, at der er tale om borgfred.
Vi er vel også ret hårde ved skatteministeren indimellem og med god grund, men borgfred vil jeg ikke kalde det.
SF siger her, at de ikke kunne gå med i den og tage medansvar for den tid, man selv sad i regering, fordi der ikke var penge nok.
Det, SF så har foreslået i finanslovsforslaget, det, man fremlagde sidste efterår, var, at der skulle afsættes 300 mio. kr. mere.
Det, SF sagde der var behov for, var 300 mio. kr. mere.
Det var det, der manglede, det var det, man foreslog.
Jo, det var det, og det kan man slå efter
Der er så faktisk afsat 267 mio. kr. mere end dengang, så vi er der næsten, men SF ville bare ikke tage medansvar, og det synes jeg er en skam, for det burde man gøre.
Jesper Petersen (S), 2016-05-24:
Det kan jeg jo dårligt, eftersom vi ikke sidder i regering.
Så det har jeg ikke mulighed for.
Men fru Lisbeth Bech Poulsen sidder jo i de samme samråd og får de samme udvalgsspørgsmål som alle os andre, der er medlemmer af Skatteudvalget, og hvis hun vil betegne diskussionen om forholdene i SKAT som borgfred, ved jeg ikke, hvad man laver alle de der mange dage, hvor vi sidder i lange samråd og holder regeringen op på, at den må sørge for, at SKAT kommer til at fungere bedre.
Det undrede mig meget, for SF sad jo i regering og var med til at fortsætte den rammeplan, der var for SKAT, og gennemføre de samme effektiviseringer.
Det var man – man var med til at lave en serie finanslove siden hen, hvor man ikke lavede om på det.
Så tænkte jeg, da EFI-systemet kollapsede, at man nok ville være med til at løfte ansvaret.
Det var man ikke, med henvisning til at der manglede penge.
Det, man så foreslår i finanslovsforhandlingerne, er 300 mio. kr. mere.
Det var 300 mio. kr. mere, der skulle til, og jeg synes, det var et figenblad i forhold til ikke at tage et medansvar.
Og nu har man så fremsat et forslag, som man godt ved er et paradeforslag, og som ikke kommer til at være en saglig måde at løse det på, og man kan altså heller ikke finansiere det på den måde, som man godt ved vi skal finansiere det på i de aftaler, der skal laves i en finanslovssammenhæng.
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-24:
Jeg vil gerne starte med at anerkende, at Socialdemokraterne er med til at tage ansvar i den der brede forståelseskreds, vi har, for at få rettet op på SKAT.
Jeg mener jo, at alle partier har et ansvar for den situation, som SKAT er i, fordi vi har haft skiftende regeringer og skiftende flertal, der har stemt for de forskellige aftaler.
Og derfor er jeg også nødt til at gå lidt til ordføreren, for ordføreren siger, at det var hr. Kristian Jensen, der lavede EFI, og at Socialdemokraterne, da de var i regering, var nødt til at rette op på alle de ting, der var gået galt igennem tiderne.
Så vil jeg bare høre ordføreren: Hvem var det, der idriftsatte EFI?
Hvem havde regeringsmagten, dengang EFI blev idriftsat?
For det var jo først, dengang Venstre kom til magten, at EFI rent faktisk blev stoppet og der faktisk blev gjort noget ved det her.
Jesper Petersen (S), 2016-05-24:
Som fru Louise Schack Elholm er bekendt med, blev den analyse og gennemgang af EFI, der gjorde, at der var et grundlag for at standse EFI, iværksat af skatteminister Benny Engelbrecht i sin tid.
Og da der så havde været valg i juni og konklusionen på den undersøgelse blev lækket kort efter valget, blev det den nye skatteministers mulighed og lod at tage strømmen fra det system.
Den besked, vore ministre fik, sådan som jeg har fået det refereret, var jo hele tiden, at det lå lige om hjørnet, at det ville komme til at fungere, og man havde altså investeret betydelige både midler og også hele SKATs funktion på det her område i, at det system ville komme til at fungere.
Og derfor er det jo heller ikke seriøst bare fra den ene dag til den anden at trække stikket på det.
Jeg mener, at det burde være gjort noget før, og at man ikke har kunnet stole på de forsikringer, man fik, om, at systemet kom til at fungere.
Ikke desto mindre blev hele ideen med det jo fostret under hr. Kristian Jensen som skatteminister.
Det er ham, der har fået en serie næser
for sin, synes jeg, misforvaltning af skatteområdet siden hen – de er velfortjente.
Louise Schack Elholm (V), 2016-05-24:
Jeg er trods alt er glad for, at ordføreren erkender, at man selv har haft et ansvar i forhold til EFI.
Men det lyder jo, som om der kun har været slinger i valsen under den tidligere Venstreregering, og der vil jeg gerne lige høre om ordføreren kan bekræfte, at antallet af, lad os bare tage sådan noget som rapporter fra Rigsrevisionen steg de senere år, også under den socialdemokratiske regering, og at problemerne derfor ikke kun har været under en Venstreregering.
Vi har alle sammen et ansvar for det her – det er ikke noget, hvor man kan pege fingre ad hinanden, for vi har alle sammen et medansvar.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-25:
Jeg ved, at spørgeren går op i det, og det gør jeg også.
Til spørgerens orientering kan jeg sige, at det, der er oplyst over for mig, er, at det første opkald kommer kl. 16.26, og der står her, at kl. 20.18 bliver dørene brudt op.
Det er simpelt hen, fordi man siger, at man nu er kommet til det punkt, hvor det åbenbart ikke kan godtgøres, at der vil komme nogen, der gør det.
De bliver brudt op kl. 20.18.
Det er klart, at vi ikke kan have tiden fra 16.26 til 20.18, næsten 4 timer, uden der sker noget.
Det er jeg helt enig i.
Processen må være anderledes.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-25:
Jeg synes, jeg har opnået det, jeg gerne ville, med at stille det her spørgsmål, nemlig at få ministeren her i Folketingssalen til at bekræfte, at der skal en helt anden procedure til, og at vi skal ned på en helt anden ventetid, noget, der minder om 20 minutter eller ½ time.
Så skal der gribes ind.
er fuldstændig uacceptabelt.
Nu er det sagt, så der ikke er noget at være i tvivl om.
Nu regner vi med, at Banedanmark har forstået, at det her ikke går igen.
Vi har set flere episoder med det, og vi vil ikke finde os i det fremadrettet.
Tak, formand.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-25:
Det er jeg helt enig i.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-25:
Jeg takker selvfølgelig for, at hr. Rune Lund ligger søvnløs om natten af bekymring for, hvordan det forhold er.
Men jeg kan bare sige, at det er et rigtig, rigtig godt forhold.
Det, der efter min mening er galt med likviditetstilskuddet, som jeg kalder det, er, at det udbetales til alle kommuner efter den almindelige fordelingsnøgle.
Så kan det da godt være, at der er nogle kommuner, som har det sværere, men lad os så snakke om de kommuner.
Men det har jo ingen mening, at vi skal udbetale et likviditetstilskud til alle de kommuner, der har bugnende pengekasser, f.eks. Københavns Kommune.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-25:
Ja, og jeg ville jo gerne kunne sige til spørgeren: Ja, vi må kigge på proceduren.
Når jeg er sådan lidt valen over for det, er det, fordi jeg jo sådan set har bedt om at blive orienteret om, hvilken kommunikation der har været.
Og når jeg læser det igennem, kan jeg se, at kl. 16.26 er første gang, hvor man bliver ringet op af det, der kaldes Den Jyske Kontrolcentral – der kommer et vagtopkald fra Skørping Station.
Men B A Elevators montør er imidlertid udsendt til en anden opgave, og så bliver de kontaktet af Falck.
Så kører det ellers fremad kl. 16.57, kl. 17.43 – altså, man kan følge, hvad det er, der er sket.
Altså, jeg er sådan set meget enig med spørgeren i det, men da jeg desværre kan se, at der har været et forløb her med telefonopkald, er det, vi har behov for at sige, måske: Jamen så må I indskrive en anden ting, nemlig at når der er gået så og så lang tid, åbnes de på den ene eller den anden måde.
Altså, så kan vi ikke sidde og vente på det her mere.
Jeg tror, vi kommer derhen, men som sagt ved jeg det ikke, før jeg ser det.
Men jeg kan i hvert fald se på de opringninger, der har været, at der har været kontakt løbende gennem forløbet.
Og derfor må vi håndtere det på en anden måde, da det åbenbart ser ud til, at vi har en procedure.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-25:
Jeg er rigtig glad for den meget tydelige tilkendegivelse, der er kommet fra transportministeren her i dag i Folketingssalen.
For det er en fuldstændig uacceptabel situation, der er opstået.
Sagen er jo den, at Agnes på 12 år skal med toget og skal have cyklen med; hun vælger at tage en elevator, og den sætter sig fast, og så får hun lov at stå derinde i 4 timer, inden der kommer hjælp.
Den hjælp, der kommer, er så oven i købet ikke Banedanmarks folk, men frivillige, der med eget værktøj får åbnet op, så hun kan komme ud 4 timer efter.
Det, Banedanmark forklarer, er jo, at der er sket et kommunikationsbrist.
De har valgt at uddelegere opgaven til et privat firma, og så er der altså gået et eller andet tabt i den kommunikation.
Og jeg er kolossalt glad for, at ministeren her i Folketingssalen tilkendegiver, at der skal vi have en anderledes tydelig og klar procedure.
Når jeg vælger at tage det her spørgsmål op i Folketingssalen, er det jo ikke, fordi jeg vil gøre det til et politisk spørgsmål, hvor ministeren og jeg skal stå og skyde på hinanden, for vi er fuldstændig enige om det her, er jeg overbevist om.
Men det, vi må arbejde i retning af, hvis jeg kan få lov at foreslå noget, er, at man med Banedanmark får lavet en sikkerhedsprocedure i den her sammenhæng, hvor man tjekker, dobbelttjekker, tjekker op på de her ting igen, så de her kommunikationsbrist ikke får lov at foregå.
Vi har jo tidligere – jeg tror, det er et halvt års tid siden – haft en episode, hvor et ældre ægtepar på Vestsjælland var udsat for noget af det samme, og de havde endda prøvet det her flere gange.
Så det er altså et tilbagevendende problem for Banedanmark.
Og jeg vil opfordre ministeren til, gerne i samarbejde med os Socialdemokrater, at vi får indskærpet over for Banedanmark, at der skal være en nedskrevet procedure for, hvordan man forholder sig, når de her ting sker.
Det virker jo fuldstændig urimeligt, når der har været episoder før, at man så ikke laver en meget mere klart beskrevet procedure for, hvordan man handler på det her.
At der kan blive ringet så mange gange, er ikke rimeligt.
Moren giver jo udtryk for i artiklen, at hun har ringet adskillige gange og fået at vide, at man var på vej.
Det skriger jo efter min bedste overbevisning til himlen, og der må vi altså i fællesskab lave en ny og klar procedure for det her, så folk ikke skal stå i den her situation.
Det er jo at skræmme folk væk fra den kollektive trafik, når den slags sker.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-25:
Tak for spørgsmålet.
Det korte svar er ja.
Det er helt utilfredsstillende og meget beklageligt, at en passagerer bliver fanget i en elevator i 4 timer, inden vedkommende bliver hjulpet ud.
Banedanmark har oplyst, at der ifølge serviceaftalen med underleverandøren skal være en tekniker til stede inden for 1 time ved kald, og det mener jeg selvfølgelig kan være et acceptabelt mål, så den indsats, der er brug for, er en undersøgelse af, hvorfor aftalen ikke er blevet overholdt.
Banedanmark har allerede igangsat sådan en undersøgelse, da underleverandøren ikke har overholdt sine forpligtelser i forhold til serviceaftalen, og det er klart, at jeg gerne vil fremsende resultatet af den, såfremt spørgeren ønsker det.
Men jeg vil også gerne sige ved den her lejlighed, at nu ser vi på den undersøgelse, og så vil jeg i dag hverken sige, om jeg vil mene, at vi skal lave yderligere indsatser, eller hvad der skal ske.
Men det er helt klart, at det er helt utilstedeligt, og det hører på ingen måde hjemme, slet ikke når man tænker på, hvor lang tid der gik, og at de jo også har været i kontakt i den tid.
Så jeg deler fuldstændig spørgerens opfattelse.
Det er stærkt beklageligt.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-25:
Mange tak for det.
Mener ministeren, at det er nødvendigt med en indsats, der fremover kan forhindre episoder som den, der er beskrevet i Nordjyske Stiftstidende den 12. maj 2016, hvor et barn var låst inde i en elevator på Skørping Station i 4 timer uden hjælp?
Mener ministeren, at det er nødvendigt med en indsats, der fremover kan forhindre episoder som den, der er beskrevet i Nordjyske Stiftstidende den 12. maj 2016, hvor et barn var låst inde i en elevator på Skørping Station i 4 timer uden hjælp?
Det virker jo helt utroligt, at det skal være så kompliceret at løse en sådan opgave, men sådan er det somme tider i et meget komplekst samfund, hvor der er mange telefoner og det ene med det andet.
Jeg er sikker på, at de medarbejdere, der har været involveret her, har forsøgt at gøre deres yderste, men så er det alligevel gået galt.
Vi må så sikre, at der er mulighed for, at man kan henvende sig til en anden elevatormontør eller en almindelig håndværker i byen eller nogen, som kan få åbnet.
Der skal være en klar procedure: Når der er gået eventuelt maksimalt 20 minutter eller ½ time, bliver der grebet ind og åbnet, så folk ikke skal stå derinde.
Det er jo en traumatiserende oplevelse for en pige på 12 år at stå der i 4 timer i høj solskin, så det er utrolig varmt.
Men det kunne også være en syg mand eller kvinde, som kan få et ildebefindende.
Det her er jo skrækkeligt.
Så jeg er meget, meget glad for, at ministeren tilkendegiver, at der skal ske noget, og at Banedanmark skal have en klar procedure.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-25:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg selvfølgelig sige rent formelt, at det ikke tilkommer mig at vurdere, om det er et problem eller ej, at folk, der skal krydse Storebælt, kører med tog, bil, bus, eller hvad de nu vælger at køre med.
Det er selvfølgelig deres valg.
Og der vil den enkelte jo vurdere, om der findes alternativer til toget, der på en bedre måde imødekommer vedkommendes transportbehov – og vi skal selvfølgelig også være glade, hvis der er alternativer.
Men når det er sagt, vil jeg også godt sige, at jeg selvfølgelig har noteret mig, at DSB på det seneste har mistet passagerer over Storebælt.
Der kan være flere grunde til, at passagerer, der skal rejse over Storebælt, vælger andre transportformer end DSB's tog.
Der kan være passagerer, der fravælger DSB, fordi de fjernbusser, der kører over Storebælt, tilbyder passagererne et prisbilligt alternativ til togene.
Og hvis der er passagerer, der har fravalgt DSB på denne baggrund – og det kan jeg sagtens forestille mig – synes jeg, at vi selvfølgelig skal glæde os over, at der er gode alternativer, som passagererne kan vælge, men jo også, at DSB, som de også oplyste over for os i går på det møde, vi havde med dem, agter at være opmærksomme på det her og gå ind og lave nogle konkurrencedygtige tilbud.
Men så kan der også være passagerer, der fravælger DSB, fordi de sporarbejder, som Banedanmark gennemførte på Vestfyn sidste år og på Østfyn i år, senest i pinsen, ikke har været planlagt og gennemført med den heldigste hånd fra Banedanmarks side, kan man rolig sige.
Og hvis det er baggrunden for fravalget af DSB, synes jeg, det er et problem, og jeg tror, det er det, spørgeren spørger ind til.
Sporarbejder kan ikke undgås, men de skal planlægges og gennemføres på en måde, så togpassagererne oplever færrest mulige ulemper.
Og jeg vil i den forbindelse bemærke, at jeg torsdag den 26. maj 2016 har bedt Banedanmark om at forklare sig over for mig og transportordførerne, så vi kan få klarhed over, hvorfor sporarbejderne på Fyn er gået så galt, som vi har set det.
Og på det møde i morgen vil Banedanmark også blive bedt om at redegøre for, hvad man vil gøre, for at noget lignende ikke gentager sig.
Der kan også være passagerer, der fravælger DSB på baggrund af de mange forsinkelser og aflysninger, som vi desværre også oplever for tiden, og som ikke skyldes sporarbejder, men derimod fejl på togsæt og lokomotiver, manglende personale og lignende.
Det har jeg også meget klart sagt til DSB.
Det betyder, at det er DSB, der modtager billetindtægterne, og dermed har DSB en interesse i, at passagererne ikke fravælger toget, fordi DSB jo så vil få færre billetindtægter.
På den baggrund er der for DSB gode incitamenter til at fastholde passagererne i sine tog.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-25:
Mange tak til ministeren for den her besvarelse.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at vi i udgangspunktet ikke skal gøre os til dommere over, om folk vælger den ene transportform eller den anden transportform.
Vi Socialdemokrater synes jo også, det er godt, at der er valgmulighed, så hvis man har lyst til at tage sin bil, kan man vælge det; hvis man har lyst til at tage en bus, kan man vælge det; og hvis man har lyst til at tage toget, kan man også vælge det.
Men når nu vi i fællesskab har investeret i en jernbanetunnel og vi også har det ønske for at bekæmpe trængsel og sikre bedst muligt miljø og klima, at der er fornuftige jernbaner, må vi også have en interesse i, at der er flere, der vælger toget og ikke ligefrem vælger det fra.
Der er det jo beskæmmende at kunne læse i Jyllands-Posten den 14. maj, at man sådan set i perioden fra 2012 til 2015 har mistet 491.000 passagerer på rejserne mellem Øst- og Vestdanmark.
Det er alligevel en sjat, der er blevet færre.
Det kan der jo være mange årsager til.
En af årsagerne kan være, at der er dygtige og entreprenante busselskaber, der kører et godt tilbud.
Jeg synes så i øvrigt også, at man der skulle overveje at kigge på, om de altid kører efter reglerne, eller om der er nogle ting.
Der har været sat spørgsmålstegn ved, om nogle af selskaberne betaler den moms, de skal.
Men det er selvfølgelig godt, at der er dygtige og entreprenante busselskaber.
Vi har Abildskou, der lige har fået prisen hos Passagererpulsen for at køre til kundernes stor tilfredshed.
Det kan også være, at folk har fået råd til at købe en bil og vælger det i stedet for.
Det er jo ikke ligefrem blevet mere attraktivt det sidste stykke tid, hvor der nu ikke er service i togene længere, og hvor man risikerer at skulle vente på grund af sporarbejde og andet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren har af helt konkrete tilbud til passagererne, der gør, at vi kan få flere over i togene fremadrettet.
Har ministeren nogle ideer den vej rundt?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-25:
Nu vil jeg ikke trække sagen i langdrag med ordføreren, men blot sige, at det sådan set er en sag, jeg har arvet af spørgerens partifælle, den tidligere minister.
Nej, jeg vil kun sige, at jeg ikke synes, vi skal gøre det her til et stort spørgsmål.
Jeg har den grundlæggende holdning, at når en forligskreds har aftalt noget, som jeg i øvrigt ikke selv har været en del af, så stoler jeg fuldstændig på det.
Men jeg er også nødt til at sige, at det er klogt at lade forligskredsen afgøre, hvordan de vil gøre det.
Kasper Roug (S), 2016-05-25:
Nå jo, men derfor kan ministeren vel godt have en holdning til det; derfor kan ministeren vel godt have en mening om, om der skal findes en løsning eller ej
Ministeren er jo som os andre også politiker og lever af at have politiske holdninger til konkrete sager.
Det her er en meget konkret sag, og jeg har selvfølgelig stor forståelse for, at ministeren skal kunne se forligskredsen i øjnene, men ministeren har vel stadig væk en holdning til, hvad der skal gøres, eller hvordan det her problem skal løses.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-25:
Jeg har ingen grund til at tro, at min forgænger ikke har tænkt de samme tanker, da man skrev det ind i forligsteksten.
Derfor vil jeg bare sige, at det står i forligsteksten, og den retter jeg mig fuldstændig efter.
Så tror jeg, vi sammen kommer til at forholde os til, hvad vi mener om det.
Men det bliver forligskredsen, der kommer til at afgøre det, for det er sådan, vi har aftalt det med hinanden.