runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-02:
Tak for det.
Det var da godt nok noget af en tilståelsessag, at Radikale Venstres ordfører står på Folketingets talerstol og erkender, at man ikke foretager den sagsbehandling, som vi er pålagt som udvalg; at man ikke går ind og kigger på de ansøgere individuelt, men altså bare siger ja til alle, der kommer over i Indfødsretsudvalget.
Det var klare ord.
Vi har haft en mistanke om det, men det var klare ord, at man end ikke gider læse de sager, vi får over, men bare siger ja til revl og krat.
Lotte Rod (RV), 2016-02-02:
Det følger logisk af, at vi er imod den måde, som vi behandler det på.
Det strider mod min retsfølelse, det strider mod den ligebehandling, som for mig er en fuldstændig grundlæggende dansk værdi, at man sidder og siger: Jeg synes, at nr. 12 skal have indfødsret, men jeg synes ikke, at nr. 13 skal have det.
Det er da mangel på retssikkerhed, og det er derfor, at vi fra radikal side sammen med en række andre partier i Folketinget ønsker at få en høring, hvor vi indkalder juridiske eksperter, som kan være med til at lave et setup, som bygger på retssikkerhed og ikke på den vilkårlighed, der er i sagsbehandlingen i dag.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-02:
Jamen altså, jeg er ganske enkelt chokeret.
Det, vi hører, er, at man ikke ønsker at bruge den politiske magt, som vi som Folketing har fået i grundloven, nemlig at det er os, der fastsætter retningslinjerne, de retningslinjer, der afgør, om ansøgere kan blive danske statsborgere eller ej.
Hvis man slet ikke forholder sig til, hvad det er for principper, man vil tildele statsborgerskab med, men bare tænker, at hvis det er blevet sendt over af en embedsmand i ministeriet, må man hellere sige ja, hvad skal man så overhovedet med Indfødsretsudvalget?
Lotte Rod (RV), 2016-02-02:
Ja, det, som vi ønsker i Radikale Venstre, er, at der er helt præcise regler for, hvordan man får statsborgerskab, og også helt præcise regler for, hvad der skal til for at få dispensation, sådan at vi kommer ud over den situation, som fru Ulla Sandbæk meget rigtigt beskrev, nemlig at man sidder på indfødsretsudvalgsmøder og siger ja til nr. 12 og nr. 22 og nej til de andre, helt uden nogen som helst form for begrundelse.
Det krænker min retsfølelse, og det er derfor, vi i Radikale Venstre vil lave det om.
Det var ikke det, jeg sagde.
Faktisk er min pointe lige præcis det modsatte: Vi har som politikere ansvaret for at beskrive de kriterier, der skal til for at få statsborgerskab, og også de kriterier, der skal til for at få dispensation, så præcist, at vi ikke behøver at sidde og enkeltbehandle sagerne i Indfødsretsudvalget.
Det er jo der, hele vilkårligheden opstår.
Det strider mod min retsfølelse, og det er derfor, jeg ønsker, at vi får juridiske eksperter til at belyse, hvad vi rent faktisk kan inden for grundloven.
For sådan, som både Venstre og Dansk Folkeparti forsøger at udlægge den paragraf, er den nemlig ikke.
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-02:
Men årsagen til, at jeg tager ordet, er, at sådan som reglerne er skruet sammen nu, har vi jo nogle ret klare, præcise retningslinjer for, hvem Indfødsretskontoret skal sætte på lovforslaget, og så har Indfødsretskontoret mulighed for at fremlægge nogle sager for os i udvalget til dispensation.
Og det er jo så en politisk vurdering.
Det kan være, de mangler 2 dage i deres beskæftigelseskrav, eller det kan være, at de har overtrådt en lovgivning, men vi kan så foretage en politisk vurdering af, om vi synes, at lige præcis den lovovertrædelse skal gøre, at de ikke skal komme på lovforslaget.
Jeg kunne godt frygte, at hvis man kun havde retningslinjer og ingen muligheder for en politisk vurdering – altså en politisk vurdering af dispensation – ville resultatet være et meget mere rigidt system, og at færre i virkeligheden ville få statsborgerskab.
Så jeg har lidt svært ved at forstå, at netop Enhedslisten, Alternativet og De Radikale, som jo ellers ønsker, at flere skal have statsborgerskab, er i gang med at forfølge en mulighed, som jeg tror vil resultere i, at færre vil få det.
Lotte Rod (RV), 2016-02-02:
Jeg er enig i dele af det, som hr. Mattias Tesfaye siger.
Jeg mener også, at der fortsat skal være en mulighed for, at Indfødsretsudvalget kan give dispensation.
Problemet er bare, at vi i dag får alt for mange sager forelagt til dispensation.
Og det er, fordi vi mangler tydeligere retningslinjer for det – f.eks. hvad angår mennesker, som har posttraumatisk stress, sidder der nogle i udvalget og synes, at de erklæringer kan vi ikke tage for gode varer.
Så min pointe vil være, at så må vi da sørge for at stille tydeligere krav til, hvad det er for nogle erklæringer, der skal til, sådan at det ikke behøver at være politikere, der helt ærligt overhovedet ingen forstand har på den slags diagnoser, som skal sidde og læse papirerne og sidde og kigge på, om det er en god nok forklaring på, at man ikke er selvforsørgende, eller at man ikke kunne gå op og bestå de danskkrav, der er.
Det skal vi jo have lagt ud i strakt arm.
Det er derfor, jeg siger, at vi bør lave nogle meget tydeligere kriterier, sådan at en langt større del af dispensationerne kan gives automatisk, og at det kun skal være i de tilfælde, hvor der er tvivl, at det er nødvendigt at forelægge det for Indfødsretsudvalget.
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-02:
Jeg forstår det så sådan, at Det Radikale Venstre ikke er imod, at der er en dispensationsmulighed, men ønsker, at mængden af sager i fyldte papkasser, der slæbes herover på Christiansborg, og som vi skal læse igennem, skal være færre.
Det vil vi gerne bakke op om fra Socialdemokratiets side.
Jeg er med på, at vi er uenige i det politiske indhold, men en af gevinsterne i den aftale er sådan set, at ansøgningerne om dispensation er blevet markant færre.
Men igen kan jeg spørge om det samme, som jeg gjorde i mit første spørgsmål, nemlig om det ikke er sådan, når man indskrænker dispensationsmulighederne, at bundlinjen bliver, at færre får tildelt statsborgerskab.
Lotte Rod (RV), 2016-02-02:
Nej, for jeg er imod at indskrænke dispensationsmulighederne.
På samme måde er det jo med al anden lovgivning, vi laver: at hvis kriterierne er tydelige nok, er det jo et spørgsmål om at tjekke, om man lever op til lovgivningen eller ej, frem for at skulle lave en sagsbehandling som den, vi foretager i Indfødsretsudvalget.
Så lad mig sige helt klart til Socialdemokraterne: Det er ikke et spørgsmål om, at vi skal indskrænke mulighederne; det er et spørgsmål om at skabe retssikkerhed ved at have tydeligere principper, så Indfødsretsudvalget ikke skal ind over så mange sager.
Leif Mikkelsen (LA), 2016-02-02:
Jeg vil selvfølgelig gerne kvittere for den ærlighed, fru Lotte Rod lægger for dagen, selv om jeg nok må sige, at det jo fører debatten et lidt andet sted hen, og det afdækker desværre, at det her slet ikke er holdbart.
For så afhænger hele den behandling fuldstændig af, helt råt sagt, hvor salen deler sig her i Folketinget.
Vi må jo så have haft en periode, hvor der var rødt flertal, og vi har godt nok kunnet fornemme det.
Der har alle fået ja uanset hvad.
Det er ikke engang sikkert, at I har lukket kasserne op og kigget i ansøgningerne.
Alle har bare fået ja.
Nu er der så et andet flertal, som tager opgaven seriøst, og vi gennemgår faktisk hver enkelt sag.
Det gjorde vi også, da der var et rødt flertal.
Der flyttede det bare ikke så meget.
I dag er det helt rigtigt, at det afhænger meget af, at vi foretager en seriøs sagsbehandling for at tage stilling til, om vi tror på, at det her kan føre til en integration.
Det er faktisk en reel sagsbehandling.
Det kan man så konstatere at den ene halvdel af salen ikke foretager, og det kan bestemt føre til et behov for alvorlige ændringer af det her.
Det er jeg enig i, men det er rystende, at det egentlig er sådan, det forholder sig.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-02-02:
Altså, det ville da være fint, hvis der også var en enkelt eller flere borgerlige, der gik op på talerstolen og fortalte, hvorfor det er sådan en fantastisk idé at gennemføre den her lov, og hvorfor det her lovforslag, som Socialdemokratiet har fremsat, er forkert.
Men nu må vi se, om jeg får lejlighed til at snakke med en borgerlig om det også. Men, altså, indtil da vil jeg bare lige stille et spørgsmål omkring den her byrdedel, fordi det, som der jo ligger i den nuværende lovgivning, er jo ikke, at man er forpligtet til at holde samtaler; det er, at man er forpligtet til at dele informationer.
Hvis man så på baggrund af de informationer oplever, at der er et problem, som gør, at virksomhedens ageren er i strid med ligelønsloven, som der altså ikke er nogen indtil videre der har talt imod, så er man naturligvis forpligtet til en samtale.
Så den byrde, der skulle være,
er jo kun i tilfælde af, at der er noget i virksomheden, som gør, at virksomheden ikke lever op til ligelønsloven.
Er Enhedslisten enig i den udlægning?
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Hvis der ikke er noget folkekrav, hvad er så problemet
Jeg synes hellere, at ordføreren skulle tænke helt anderledes på det her.
Det gør, at medarbejderne er mere åbne over for og trygge ved at påtage sig andre arbejdsfunktioner; det giver et langt bedre samarbejde på en arbejdsplads, og der er samarbejdet mellem mænd og kvinder jo da af stor betydning.
Så hvis arbejdsgiverne var en lille smule fremsynede, ville de se, at der nok var nogle gode penge i et lovforslag som det her i det lange løb.
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-02:
Det beror igen på en misforståelse.
Vi er ikke imod, at unge, der er født og opvokset i Danmark, skal flyttes fra at kunne få erklæringsadgang til at skulle kunne søge om dansk statsborgerskab på linje med andre.
Det er vi ikke imod.
Vi mener blot, at når de søger om det på linje med alle andre, og hvis de er født og opvokset her, og de har bestået folkeskolens afgangsprøve, er det rimeligt, at de kan få dispensation fra det ene element, der handler om indfødsretsprøven.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-02:
Venstre stemte jo imod forslaget fra den forrige regering om at indføre en erklæringsadgang for den her gruppe af unge, som vi taler om.
Og det var der flere grunde til at vi gjorde.
Jeg vil sige, at det, der sådan personligt måske overraskede mig mest, var, at selv det argument, vi havde, om, at det betød, at den her gruppe end ikke blev sikkerhedsgodkendt af PET, prellede fuldstændig af på den daværende regering.
Så derfor er jeg glad for, at Socialdemokraterne og regeringen i dag ser ens på det spørgsmål.
Så er der spørgsmålet om indfødsretsprøven.
Jeg ville så gerne have, om det var muligt at få også fru Lotte Rod og alle andre til at tale den indfødsretsprøve en lille smule ned.
Altså, det er jo ikke et spørgsmål om at blive udsat for et mildt psykisk eller fysisk pres eller andet at skulle bestå en indfødsretsprøve.
Der er et pensum; der er en bog, man kan læse; og hvem ved – måske lærer man noget om sit fædreland, sin kultur, sin historie.
Det er jo ikke, fordi vi udøver skade på nogen.
Det er sådan set noget, som vi måske i virkeligheden alle sammen kunne have gavn af, altså at læse det pensum op og lære lidt mere om vores land og vores kultur.
Så det er altså bare en indfødsretsprøve, som er forholdsvis nem at bestå, og med den i hånden kan man da være endnu mere stolt over, at man nu har fået et dansk statsborgerskab.
Så det er en lille appel – men jeg er bange for, at den falder på klippegrund – om, at man skal lade være med at gøre det her til det store, stygge dyr i åbenbaringen.
Det er altså et spørgsmål om en prøve, som er forholdsvis nem at bestå, og som kræver, at man har læst et pensum, og at man lærer noget undervejs.
Søren Søndergaard (EL), 2016-02-02:
Men jeg bliver en lille smule forvirret nu, for Venstres ordfører siger, at han er glad for, at man nu er enig med Socialdemokratiet i spørgsmålet om, at man ikke længere kan opnå statsborgerskab ved erklæring, ikke?
Og jeg forstod lige på hr. Mattias Tesfaye, at Socialdemokratiet ved forhandlingsbordet havde kæmpet som løver imod det her.
Kan vi ikke få en afklaring fra Venstres ordfører: Har man overhovedet opdaget, at Socialdemokratiet har kæmpet?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-02:
Jeg er rigtig ked af, at hr. Søren Søndergaard er forvirret.
Det er jo noget skidt, og det må vi på en eller anden måde sørge for at få gjort noget ved.
Men jeg kan ikke gå i detaljer, med hensyn til om Socialdemokraterne har været papirtigre eller farlige løver i forhandlingerne.
Det synes jeg er noget, som man skal lade blive inde i forhandlingslokalet.
Søren Søndergaard (EL), 2016-02-02:
Nej, men jeg vil da sige til ordføreren, at det jo også falder lidt tilbage på ordførerens ordførertale, hvis han står her og påstår, at der er enighed mellem Socialdemokratiet og Venstre – når vi nu lige har hørt Socialdemokratiets ordfører forklare, at det var der absolut ikke.
Altså, taler ordføreren usandt, eller har man ikke registreret, at der var nogen modstand på det område fra Socialdemokratiets side?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-02:
Nej, jeg plejer ikke at tale usandt; det gør jeg ikke.
Det synes jeg er en uskik og da især fra Folketingets talerstol, så det forstår jeg ikke hvorfor hr. Søren Søndergaard bringer op.
Det, jeg sagde – og vi kan godt prøve at spole båndet tilbage bagefter – var, at jeg er glad for, at der er enighed med Socialdemokraterne om at afskaffe erklæringsadgangen.
Og så er der lige spørgsmålet om den her indfødsretsprøve – underforstået, at der er vi altså så ikke helt enige.
Men det har jo, som hr. Mattias Tesfaye så glimrende redegjorde for, ikke noget direkte med det lovforslag, vi vedtager her nu, at gøre.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Ordføreren har helt ret i, at indfødsretsprøvens afskaffelse, altså at man ikke skulle være imod det, falder på stengrund.
Det gør det i hvert fald her i Alternativet.
Vi tænker på de børn, som vokser op, og som føler, at de er anderledes end andre børn.
Andre børn er danske, men de børn, som vokser op sammen med dem, og som føler, at de er danske, fordi de er født her, og fordi deres forældre i øvrigt også er danske, skal alligevel op til en indfødsretsprøve.
Kan ordføreren slet ikke forstå, at det udgør en psykologisk barriere for at føle sig dansk for de børn, som skal tage en prøve for at få lov at blive det?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-02:
Jeg troede egentlig, at man i Alternativet syntes, at det var spændende at være anderledes, og at vi ikke alle sammen skulle være så ens, men jeg kan forstå, at sådan forholder det sig altså ikke helt.
Jo, jeg kan da sagtens forstå, at for rigtig mange kan det virke lidt overflødigt, at man skal op og besvare nogle spørgsmål i sådan en prøve.
Det kan jeg da godt forstå.
Omvendt er der så altså også en virkelighed, hvor vi desværre må erkende, at der er – det er der – børn og unge, der vokser op i Danmark fysisk, men som mentalt ikke er i Danmark, som orienterer sig imod forældrenes hjemland, som ikke går i dansk folkeskole, men måske i en muslimsk friskole osv.
Det er da en kæmpe udfordring, men jeg er helt sikker på, at vi godt kan få forklaret, at vi jo ikke sådan kan gå ind og sige: Men vi tror, at du måske skal op til en indfødsretsprøve, og du skal op til en indfødsretsprøve, og resten behøver ikke.
Det er naturligvis nødt til at være ens for alle.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Ja, og derfor mener vi slet ikke, at der skal være nogen.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-02:
Nej, og det er vi så uenige om.
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-02:
Det kan jeg meget nemt bekræfte: Det var ikke en del af aftalen.
Lotte Rod (RV), 2016-02-02:
Vi har ønsket at sende det tydelige signal, at unge udlændinge, som er født og opvokset i Danmark, og hvor integrationen er lykkedes, kan blive danske statsborgere.
På den måde har vi ønsket at bruge mulighederne for at give statsborgerskab til aktivt at fremme integrationen.
Når man først har været der og har talt med de mennesker, som har modtaget et sådan statsborgerskab
Jeg synes også, vi skal anerkende dem, og derfor synes jeg, at den ændring, vi kommer med nu, er rigtig fin, fordi børn og unge, som altså er født og opvokset i Danmark, selvfølgelig er at regne for danske.
Sådan sagde fru Karen Hækkerup, da hun som socialdemokratisk justitsminister indførte muligheden for, at unge, der er født og opvokset i Danmark og går i skole her, kan få statsborgerskab uden at skulle op til en indfødsretsprøve.
Lige om lidt stemmer Socialdemokraterne for at banke udviklingen tilbage og afskaffe den mulighed.
Socialdemokraterne har skrevet i betænkning til loven, at de grundlæggende mener, og jeg citerer: »At udenlandske statsborgere, der er født og opvokset i Danmark, og som har bestået folkeskolens afgangsprøve, har bevist, at de er integrerede, hvorfor der ikke bør stilles krav om, at de også skal bestå indfødsretsprøven.
Derfor har Socialdemokratiet arbejdet for at skabe politisk opbakning til, at denne gruppe bliver undtaget fra indfødsretsprøven.
Det er desværre ikke lykkedes, men det er fortsat Socialdemokratiets synspunkt.«
Hvorfor stemmer Socialdemokraterne så ikke imod?
I gjorde jo selv en del ud af, at det ikke var en del af aftalen, og under førstebehandlingen sagde hr. Mattias Tesfaye, at I ville stille et ændringsforslag, men det har I ikke gjort.
Jeg har altså svært ved at forstå det anderledes, end at Socialdemokraterne gerne vil sige ét, men stemme noget andet, alene af den grund, at der ikke må være et eneste sted, hvor der er forskel på, hvad Socialdemokraterne og Venstre og Dansk Folkeparti stemmer i udlændingepolitikken.
For, puha, tænk om nogle vil sige, at Socialdemokraterne førte en lempelig politik?
Det er symbolpolitik, men det er åbenbart det vigtigste for Socialdemokraterne lige nu.
Jeg håber, jeg tager fejl.
Hvis der er en god grund til, at Socialdemokraterne stemmer for, så vil jeg opfordre ordføreren til at komme herop på talerstolen og give den.
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-02:
Tak til Det Radikale Venstre for opfordringen til at komme op.
Det er korrekt, at vi ved førstebehandlingen af det her lovforslag anmeldte, at vi ønskede, at unge, der er født og opvokset i Danmark, ikke skal bestå indfødsretsprøven.
Det er fortsat Socialdemokraternes synspunkt.
Det, som er udfordringen, er, at det ikke er i det lovforslag, som vi vedtager nu, man kan ændre det.
Det bliver ændret i den politiske aftale, som danner grundlag for det cirkulære, som igen danner grundlag for det lovforslag, som vi i øvrigt skal førstebehandle senere, nemlig lov om tildeling af dansk indfødsret.
Derfor er det ikke muligt til det her lovforslag at stille sådan et ændringsforslag, og derfor har vi hos de aftaleparter, vi har indgået sådan en politisk aftale med, afsøgt mulighederne for, om der er grundlag for at ændre i den politiske aftale, men det er der desværre ikke.
Derfor har vi skrevet i betænkningsbidraget, at vi fortsat er tilhængere af, at det, hvis man er født her og har bestået folkeskolens afgangsprøve, skal være muligt at få dispensation, eller man skal kunne undlade at bestå indfødsretsprøven.
For alle os, der sidder i Indfødsretsudvalget, giver det her nok mening, men for alle jer andre, der måske aldrig har sat jer ind i det, kan det godt virke lidt kompliceret.
Men det er det, der er udgangspunktet.
Årsagen til, at vi stemmer ja til både L 53 A og L 53 B – det relevante her er jo L 53 A – er, at vi grundlæggende ikke mener, at de mennesker, der er her, og som er tyrkiske, amerikanske eller kinesiske statsborgere, skal kunne få deres danske statsborgerskab pr. automatik; vi mener, de skal søge om det på lige fod med alle andre.
Nej, det kan jeg ikke garantere.
Det skyldes jo, at vi har indgået en politisk aftale, og hvorvidt den skal ændres, er lige et skridt eller to over min lønramme, så det kan jeg ikke forholde mig til lige nu.
Søren Søndergaard (EL), 2016-02-02:
Undskyld, kan ordføreren ikke bare erkende, at det her er ren varm luft?
Man har indgået en aftale, der indeholder et element, man er lodret imod, og man har gjort det på en sådan måde, at man ikke engang kan sige, at for det, man er lodret imod, og som man render rundt og fortæller man er lodret imod, får det ingen betydning, hvis man stemmer på Socialdemokraterne, for Socialdemokraterne har sikret sig mod, at det nogen sinde kan laves om igen.
Er det ikke varm luft?
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-02:
For det første vil jeg sige, at jeg ikke har sagt, at det aldrig nogen sinde kan laves om.
Derfor er det, vi skriver i betænkningsbidraget, at i forbindelse med det enkelte element, der handler om indfødsretsprøven, er vi tilhænger af, at såfremt man har bestået folkeskolens afgangsprøve, skal man kunne få dispensation eller undlade at deltage i indfødsretsprøven.
Det betyder jo ikke, at det er det samme, som at man skal kunne få det ved erklæring.
Lotte Rod (RV), 2016-02-02:
I den diskussion, vi havde, om den aftale, som Socialdemokraterne indgik med de blå partier, var det ret vigtigt for Socialdemokraterne at sige, at det her med de unge ikke var en del af aftalen.
Så vil den socialdemokratiske ordfører bekræfte, at det her med de unge altså ikke var en del af aftalen?
Søren Søndergaard (EL), 2016-02-02:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare lige høre, om det så betyder, at Socialdemokratiet, hvis der kommer et nyt flertal i Folketinget efter næste valg, så er klar til med det samme at lave den lovgivning om.
Christian Langballe (DF), 2016-02-02:
Det her lovforslag er en del af den aftale, som vi i Dansk Folkeparti indgik med regeringen, de borgerlige partier og Socialdemokratiet, og det er sådan set for at gøre op med den slendrian, som har bredt sig i forhold til statsborgerskab.
For jeg er fuldstændig klar over, at de hos venstrefløjen og De Radikale gerne vil uddele statsborgerskaber i lange baner – det er jo sådan, som det har været – men vi siger bare, at der skal stilles krav, og det skylder man ikke kun i forhold til de folk, det angår.
For jeg mener, det er godt, at man stiller krav.
Det er godt, at man stiller krav om være inde i den danske historie og vide noget om dansk kultur, men det er søreme også for ikke at skabe et parallelsamfund af statsborgere, som overhovedet ikke er integreret i det danske samfund, og som måske aldrig bliver det.
Så derfor er det her lovforslag en sikring af, at de folk, der får statsborgerskab, faktisk kan tale dansk og tale et forståeligt dansk.
Det, som var problemet med hensyn til erklæringstilgangen, var jo, at man, når man var 18 år og var født og opvokset i landet, så under alle omstændigheder bare fik statsborgerskab pr. erklæring.
Vi mener, at det er helt afgørende, at man sikrer sig, at de mennesker, man giver et statsborgerskab, selvfølgelig kan det danske sprog; det manglede bare.
Så vil jeg godt rose aftaleparterne, og jeg vil også rose Socialdemokratiet, for at tage ansvar.
Det kunne Enhedslisten, De Radikale og Alternativet søreme lære noget af.
Tak for ordet.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Kan ordføreren slet ikke forestille sig, at man netop skaber et parallelsamfund ved at sige, at hvis de ikke opfylder ganske bestemte betingelser, som de måske ikke har forudsætninger for at opfylde, så får de ikke dansk statsborgerskab, og at de unge, som nu skal bestå en prøve, føler, at de kommer til at vokse op i et parallelsamfund, hvor de bliver udelukket fra alt det, som automatisk kommer til deres klassekammerater?