runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Jeg vil gerne starte med at slå fast over for ordføreren, at der slet ingen tvivl er om, at de her stoffer er farlige.
Det er der sådan set ikke rigtig nogen der er uenige om.
Så nævner ordføreren også, ligesom de foregående ordførere og ministeren, at vi skal vælge EU-sporet.
Jeg vil gerne gentage: Det står ikke i modstrid med, at man også følger et nationalt spor.
Ordføreren går så så langt som til at sige, at EU aldrig vil acceptere enegang.
Det er faktuelt forkert.
Vi har i Danmark forbudt det farlige stof bisfenol A i sutteflasker.
Da EU skulle tage stilling til vores enegang, indførte man forbuddet i alle EU-lande.
Vi har stadig væk særregler for bisfenol A i alle fødevarekontaktmaterialer til små børn.
Vi har særregler, når det handler om parabener.
Så det er simpelt hen ikke rigtigt, at EU ikke accepterer det.
Tværtimod har vi kunnet se, at vi kan presse EU til at blive mere ambitiøse på kemiområdet, når vi går foran.
Så det her er en politisk beslutning.
Erling Bonnesen (V), 2016-04-08:
Som jeg har lyttet mig til debatten indtil nu, tager alle partier de her problemstillinger meget alvorligt og seriøst, og i Venstre tror vi på, at vi kommer længst og bedst fremad i det ved at få nogle fælles drøftelser, også i udvalget og efterfølgende sammen med ministeren, og så samlet får fulgt op i forhold til EU på den måde.
Så det er det spor, som vi også lægger os på.
Det kan jeg jo høre at der også er andre der gør, og så kan det nok ikke undre, at Venstres fortolkning måske ikke altid helt er lige enslydende med Enhedslistens.
Det er den tilsyneladende så heller ikke i den her sag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Men det står ikke i modsætning til hinanden.
Anerkender ordføreren, at samtidig med at vi arbejder for EU-sporet, kan vi også godt gøre noget i Danmark?
Det her er jo ret banalt.
Det handler om, om vi er parate til at tage nogle beslutninger for at beskytte danske forbrugere mod farlige kemiske stoffer, eller vi ikke er.
Erling Bonnesen (V), 2016-04-08:
Vi gør jo også noget her i Danmark, og ministeren gør også noget.
Der har jo lige været inviteret til en gennemgang af tingene, også i ministeriet.
Og så synes jeg, at det er en rigtig god måde, om jeg så må sige, at få det tættest muligt ind på kroppen på, så vi får de her problemstillinger helt ind under huden.
Så der gøres jo noget, og det bedste afsæt til at komme videre med det er det, som jeg allerede har svaret, og det tror jeg er at få nogle fælles drøftelser i udvalget og så ligesom få lagt sporet derfra.
Så i Venstre tager vi de her problemstillinger dybt alvorligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-08:
Jeg vil gerne stille hr. Erling Bonnesen det samme spørgsmål, som jeg stillede til fru Lise Bech, nemlig: Mens vi venter på et forbud fra EU, er der så noget mere, vi kan gøre herhjemmefra?
Er der nogle områder, ordføreren vil pege på, hvor vi kan stramme mere op – f.eks. også for at give forbrugeren nogle bedre muligheder for at navigere i det?
Det er jo ret svært at kigge bag på en række produkter og se alle de her begreber.
Det er jo en jungle for almindelige mennesker.
Så er der noget konkret, vi kan gøre, mens vi venter?
Erling Bonnesen (V), 2016-04-08:
Jamen jeg har allerede svaret overordnet vedrørende et EU-spor, så det vil jeg ikke gentage.
Men når vi kommer til udvalgsbehandlingen, kan vi da passende prøve at få spurgt os selv, om der er nogle ting, man kan gøre – det kan være oplysningsmæssigt eller på anden måde – som så ikke strider mod, at vi forhåbentlig får et fælles spor til at følge op på det her, altså sådan at vi overordnet har et EU-spor for det, kan man sige, men spørger os selv: Er der noget, man kan gøre på anden måde, uden at de ting kommer i konflikt med hinanden?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-08:
I SF har vi jo længe talt for og også fremsat forslag om – det var der desværre ikke flertal for – en mærkningsordning, hvor man simpelt hen bliver enige om en måde at definere på, hvad der er hormonforstyrrende stoffer, hvad der er fluorerede stoffer osv., og simpelt hen laver en meget nem mærkat- eller mærkningsordning, så det bliver nemmere for forbrugerne at navigere.
Ville det være noget, Venstre kunne overveje?
Lise Bech (DF), 2016-04-08:
Vi har jo i forvejen sat penge af til forskning på DTU Fødevareinstituttet, så vi gør jo en hel del i forvejen.
Om der er nogle processer, der skal speedes op?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Jeg vil bare gerne lige sige, at når man taler om persistente stoffer, kan det være meget svært at vurdere, om det er i sundhedsskadelige mængder, især når det ophober sig i fedtvæv og derfor videregives til spædbørn.
Vi kan sagtens lave en beretning, der pålægger regeringen at arbejde for fælles EU-regler, men vil Dansk Folkeparti stadig væk sammen med Enhedslisten arbejde for, at der kommer nationale regler, hvis det ikke sker på EU-niveau, fordi vi har ansvaret for den danske befolkning, og fordi Dansk Folkeparti deler Enhedslistens skepsis – det er da min opfattelse – over for EU's utrolig langsommelige adfærd, når det handler om kemiske stoffer?
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Er ordføreren med på det her forslag og med på, at vi selvfølgelig går foran nationalt, hvis EU ikke vil gribe ind over for de her stoffer?
Lise Bech (DF), 2016-04-08:
Dansk Folkeparti er enige i, at vi skal speede den her proces op.
Så jeg synes, vi skal sætte os sammen i udvalget og lave en beretning, men jeg vil ikke konkludere noget lige nu.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Jamen alligevel er det måske fornuftigt at komme med en udmelding her fra Folketingets talerstol, for EU er sat i bakgear.
EU havde et forslag parat.
Man blev påvirket af industrien, som bruger hundredvis af millioner på at påvirke EU til ikke at gribe ind over for de stoffer, de tjener penge på.
Og derfor er man kommet med et udvandet forslag.
Er det tilfredsstillende for Dansk Folkeparti?
Altså, ordføreren siger, at der ikke må gå 10 eller 20 år, så kunne vi indsnævre det lidt?
Lise Bech (DF), 2016-04-08:
Det vil jeg da håbe.
Men vi er også bare nødt til at sige i forhold til sådan nogle ting her, hvor det er så vigtigt for så mange, især for forbrugerne, men også for de erhverv, der skal udfase de her produkter, at man er nødt til at basere det på videnskabelige data.
Men dermed ikke sagt, at jeg ikke synes, at vi skal lave en beretning, som kan pålægge, at vi igen kigger på grænseværdierne – eller opfordrer til det.
Ordføreren ved også godt, at jeg er så ny i det her, at jeg ikke helt kender proceduren i det.
Jeg er meget interesseret i, at vi får gjort noget ved det her, og der skal ikke gå så mange år.
Christian Poll (ALT), 2016-04-08:
Jeg vil gerne ligesom med den foregående ordfører høre ordføreren her fra Dansk Folkeparti, om ikke det netop er den her mekanisme, hvor et medlemsland som f.eks. Danmark tager de første skridt og viser vejen, og der så i øvrigt ofte kommer en positiv sideeffekt, ved at det danske erhvervsliv så bliver de første, der finder erstatninger for de her stoffer, som er det, der kan presse på i EU, så vi kan få den udvikling i EU, vi gerne vil se, og at man netop med det her forslag fra Enhedslisten foreslår den totrinsraket, altså at vi går foran i Danmark og samtidig øger presset på EU, bl.a. ved hjælp af den mekanisme.
Lise Bech (DF), 2016-04-08:
Det er jeg enig i, fordi vi jo har gjort det før med bisfenol A, så det er jeg helt enig i, men jeg mener også, at når vi nu indtil videre har lavet en vejledende grænseværdi, der er sat, som den er, presser det jo også udenlandske EU-leverandører i pap og papir til at følge vores regler, fordi ellers kan vi jo ikke få det ind, eller det kan man godt, men vi har sagt, at vi har en vejledende grænseværdi, og den skal overholdes, og den vil de fleste forbrugere jo også kigge på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-08:
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren om følgende: Indtil det her EU-forbud eventuelt skulle komme, hvad er så DF's holdning til, hvad man skal gøre indtil da herhjemme?
Hvis vi skal vente på EU, hvad skal vi så gøre i mellemtiden herhjemmefra?
Christian Langballe (DF), 2016-04-12:
Nu vil jeg godt gøre opmærksom på, at vi faktisk lever i en retsstat i Danmark.
Det vil sige, at det er noget, der er blevet bygget op som en solid ramme omkring det danske samfund.
Så kan man i øvrigt mene, hvad man vil, om de ting, der foregår i Tyrkiet.
Det går bestemt ikke min vej, men på den anden side synes jeg måske også, at det er en arrogance uden lige, hvis der sidder nogen i en eller anden instans, der konstant skal ud at diktere de enkelte nationalstater, hvordan de ned i detaljen gør hver enkelt ting.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-12:
Jamen det er jeg fuldstændig enig i.
Det er jo bl.a. derfor, man har lavet en masse tillægskonventioner til de konventioner, der eksisterer.
Det er, fordi man er blevet klogere hen ad vejen og har indset, at man bliver nødt til at føje noget til konventionerne eller eventuelt ændre dem lidt.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Christian Langballe i, men det er sådan set ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er, at så længe der er et flertal for at være tilsluttet en konvention, så bygger et internationalt forpligtende samarbejde vel på, at man rent faktisk overholder den konvention.
Christian Langballe (DF), 2016-04-12:
Ret beset
er en aftale en aftale.
Jeg hører til i Jylland, og når man giver hinanden hånden, er det en aftale, færdigt arbejde.
Det er jeg med på.
Men jeg vil sige, at jeg aldrig har været forelsket i flygtningekonventionen.
Jeg har ikke været forelsket i statsløsekonventionen.
Jeg mener, det er totalt urimeligt, at en, der er under mistanke for at være til fare for rigets sikkerhed, får statsborgerskab her i Danmark på grund af en konvention.
Det mener jeg er himmelråbende vanvittigt.
Det er sådan set det, jeg gør opmærksom på.
Har der været nogen vilje til at lytte til den kritik?
Det har der ikke.
Jeg – og det er nok dér, hvor vores modsætninger kommer ind – betragter ikke de her konventioner som evigtgyldige fra nu af, og til solen brænder ud, for nu at bruge en statsministers udtryk.
Jeg betragter dem som historiske dokumenter og nogle aftaler, som selvfølgelig kan laves om den dag, hvor de ikke står mål med virkeligheden, og det er der faktisk en hel del konventioner, der ikke gør.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-12:
Det, som Dansk Folkeparti og Enhedslisten er enige om, er jo, at vi ikke skal være med i nogle overnationale organer, hvor et flertal uden om den danske befolkning kan påtvinge den danske befolkning eller den danske regering nogle ting, som regeringen eller befolkningen er imod.
Det er vi enige om.
Europarådet er netop et sted, hvor man baserer sig på konventioner, som man selv har tiltrådt, og som man kan gå ud af.
Kan man forestille sig en situation, hvor man er med i konventioner, men i øvrigt ikke overholder dem?
Christian Langballe (DF), 2016-04-12:
Jeg er da fuldstændig klar over, at når man stiller seriøse, saglige, kritiske spørgsmål om det her konventionsregime, er Enhedslisten der så bl.a. til at skyde mig i skoene, at jeg skulle tilhøre sådan en eller anden formørket gren af en islamistisk sekt eller et eller andet i den retning eller i hvert fald noget, der associerer til det.
Det er jeg fuldstændig klar over, og det bider ikke på mig.
Men det, jeg gerne vil sige, er, at der faktisk er nogle danskere, der er enige om, at det her konventionsregime er gået for langt, fordi det går ind og kortslutter folkestyret og det almindelige folkevalgte demokrati, som vi har i Danmark.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-12:
Tak for det.
Dansk Folkepartis ordfører taler om et konventionsregime.
Jeg håber, vi kan blive enige om, at der ikke er nogen lande, der bliver holdt op på konventioner, som de ikke selv har underskrevet, og de lande kunne jo fratræde de konventioner, såfremt de ønskede det.
Hvis vi er enige om det, kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre baggrunden for Dansk Folkepartis position i forhold til de overgreb, der sker helt konkret lige nu, i Polen.
Vi har jo tidligere set, at Dansk Folkeparti har valgt at holde hånden over den ungarske regering.
Da den ungarske regering lavede meget grove overgreb bl.a. i forhold til pressefriheden, var Dansk Folkepartis medlem af Europarådets parlamentariske forsamling en meget stor udslagsgivende kraft for, at Europarådet ikke trådte så meget i karakter, som man kunne have gjort, men man værnede simpelt hen den ungarske regering imod kritik af de her overgreb.
Planlægger Dansk Folkeparti at gøre det samme over for regeringen i Polen?
Den holdning kan man jo have.
Den holdning deles uden tvivl af en hel del parlamentsmedlemmer i Ungarn, i Polen, i Dumaen i Rusland, i parlamentsbygningen i Ankara.
Der har Dansk Folkeparti, tror jeg, relativt stor opbakning til det her synspunkt blandt konservative og islamistiske kræfter.
Men det, som undrer mig, er, at det ikke er Dansk Folkepartis politik, at en aftale er en aftale.
Altså, hvis et land har forpligtet sig til at overholde en konvention, til at følge en domstols afgørelser, hvorfor skal det så ikke være dansk politik?
Og i den sammenhæng vil jeg spørge: Var den her manglende konsekvens i forhold til aftaler baggrunden for, at Dansk Folkeparti ikke stemte for Enhedslistens forslag om, at Tyrkiet ikke skulle have penge, medmindre de overholdt de aftaler over for Europarådet, som allerede var indgået?
Christian Langballe (DF), 2016-04-12:
Altså, Enhedslistens ordfører bliver nødt til lige at præcisere, hvad det er, vi taler om, og så kan jeg svare på det bagefter.
Men jeg vil godt sige en ting, og det er: Jeg mener faktisk, at der er et kæmpestort problem.
For det første har vi de historiske aftaler, som konventionerne er.
De er indgået på et bestemt tidspunkt under nogle andre forudsætninger, hvilket så vil sige, at de gør det meget svært for de enkelte nationalstater, heriblandt Danmark, at indrette sig, som de gerne vil.
Det er det første.
Det andet er, at der er en lang fortolkningspraksis, som har gjort, at den ordlyd, der var i konventionerne i sin tid, faktisk langsomt er kommet til at betyde noget andet.
Kan man diskutere det?
Kan man sige, at konventionerne ligesom er blevet gammeldags, simpelt hen er gået af mode, fordi de slet ikke så at sige lever op til den virkelighed, som der er i dag?
Det kan man godt, og det er det, vi diskuterer her.
Nej, jeg har ikke fået lavet en kønsskifteoperation.
Den har givet et overblik over aktiviteterne i Europarådet, og det er jo glimrende.
Som det er blevet nævnt, er der nogle fokusområder.
Der har været Ukraine, der har været terroren, og der har været flygtningesituationen i Europa.
Men vi vil også godt advare imod, at man fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols side ligesom dikterer de nationale demokratier og i øvrigt retsstater, hvad de må sige, gøre og mene.
Vi mener, at det er en glidebane i forhold til det almindelige folkestyre.
Nu nævnte Socialdemokratiets ordfører demokrati mange gange, og der vil jeg altså godt understrege, at demokrati ret beset er folkestyre.
Det vil sige, at de bestemte forskellige folkeslag rundtom i de forskellige lande selv bestemmer, hvem de vil indsætte, og selv er medbestemmende i forhold til lovgivningen.
Man kan sådan set sige meget om den europæiske menneskerettighedskonvention.
Noget af det er jo sådan set sund fornuft, men jeg vil sige, at der også er en abstrakt virkelighedsflugt over det, og at der er et fortolkningsled i det, som gør, at ting, som oprindelig var ment på én måde, lige pludselig kommer til at betyde noget andet.
Det mener vi er et problem, også fordi konventionsregimet så sandelig en gang imellem virker direkte destruktivt, i forhold til at landene hver især, bl.a. Danmark, kan løse de problemer nationalt, som man faktisk står over for, jævnfør immigrant- og flygtningekrisen og terroren.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi gerne vil have en straksopbremsning, hvad angår flygtninge, og det vil sige, at der faktisk laves en permanent grænsekontrol med asylbehandling ved grænsen – især når EU ikke kan finde ud af det.
Men det er klart, at det er fint, at der er et godt samarbejde.
Det er fint, at man kan tale sammen, og det støtter vi sådan set, og vi vil derfor også bidrage til dialogen.
Det var såmænd det hele.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-12:
Nu var ordføreren jo inde på, hvad det var for nogle konventioner, man ikke rigtig brød sig om, men det er i virkeligheden det, jeg gerne vil spørge ind til.
Hvad er det for nogle konventioner, eller hvad er det for nogle rettigheder, som man i Dansk Folkeparti mener er utidssvarende?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-12:
Tak for det.
Altså, problemet er, som jeg ser det, at Tyrkiet lige nu skaber flygtninge.
De begår grove overgreb mod de flygtninge, der er kommet fra eksempelvis Syrien, og de skaber så egne flygtninge i den østlige del af Tyrkiet.
Tyrkiet er jo allerede forpligtet til at overholde menneskerettighedskonventionen, og de er forpligtet til at følge Menneskerettighedsdomstolen.
Så hvad tænker Socialdemokraterne konkret man kunne gøre?
Hvis ikke vi skal tilbageholde penge, som Enhedslisten foreslår, hvad er det så, man konkret foreslår fra Socialdemokraternes side?
Mogens Jensen (S), 2016-04-12:
Der er ikke lige nogen snuptagsløsning – desværre – på den udfordring, det er at få nogle af medlemslandene til at efterleve både menneskerettigheder, men også afgørelser fra Menneskerettighedsdomstolen.
Jeg mener bare ikke, at løsningen er at undlade at give Tyrkiet midler til at kunne skabe nogle tålelige forhold for de flygtninge, som opholder sig i Tyrkiet.
Det vil kun gøre ondt værre, og derfor er det ikke en løsning, som Socialdemokraterne har kunnet tilslutte sig.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-12:
Det var nogle meget hårde ting, der kom om Rusland og også om Ukraine, hvor jeg kunne forstå at Venstre har nogle meget kraftige synspunkter.
Det, jeg måske synes kunne være en idé, var også at få en diskussion af de interne forhold i øjeblikket i Ukraine og den korruption, der er, og af, at den nuværende regering faktisk er faldet fra hinanden, fordi der ikke er styr på de interne forhold.
Er det ikke også en del af forklaringen på, at det er så vanskeligt?
Jeg forstår, at Venstre næsten gør Rusland til den store fjende.
Er det så ikke lidt mærkeligt, vi skal kæmpe sammen med dem i Syrien?
Det er jo vores allierede dernede, er det ikke – sammen med Assad?
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-12:
Tak til ordføreren for en – synes jeg – meget positiv tale i forhold til Europarådet.
Det vil jeg godt kvittere for.
Derfor vil jeg godt høre, hvad ordførerens og hvad Venstres holdning er til, at der stadig væk er en blokering i EU for at tilslutte sig den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-12:
Nej, jeg vil sige, vi har en meget balanceret tilgang til situationen, og det er selvfølgelig, fordi situationen er meget følsom.
Vi ved, at der er forskellige parter, som har interesser i Syrienkonflikten, og derfor skal man balancere det så godt, som man nu kan.
Og det synes jeg også at vi håndterer meget professionelt.
Betyder det, at vi så bare vil være ligeglade med, hvad der sker i Rusland?
Vi er meget standhaftige med hensyn til at påpege det, når der er udemokratiske kræfter i Rusland.
I forhold til Ukraine: Jamen jeg er faktisk enig i, at der er meget, der skal gøres.
Og jeg kan sige, at den danske delegation faktisk tager til Ukraine efter sommerferien for også at få et øjebliksbillede af hele situationen.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-12:
Det er jo det, som man ikke i længden kan bruge som undskyldning, når der er tale om nogle problemer, der er skabt internt af et defekt politisk system og af en præsident, der ikke har været i stand til at løse det.
Man er da nødt til at tage fat på, også i Europarådet og andre steder, at de i Ukraine har skabt et system, der er helt dysfunktionelt.
Det må også spille en form for rolle.
Vedrørende Rusland: Vil ordføreren ikke medgive, at der er en fantastisk zigzagkurs i forhold til Rusland også fra Venstre side?
Det ene øjeblik er det nærmest vores fjende, og de skal fuldstændig isoleres, og det andet øjeblik kæmper man de facto side om side med dem.
Christian Langballe (DF), 2016-04-12:
Jeg synes da, det er fint, at man kan samarbejde om mange ting.
Jeg er ikke imod samarbejde, det er slet ikke det, vi taler om.
Nu vil jeg så sige, at jeg ikke synes, at det europæiske samarbejde eller EU i det hele taget håndterer den her krise særlig godt.
Det mener jeg faktisk ikke at de gør.
Jeg mener, at de er i knæ, og jeg mener, at de ydre grænser, som skulle have været sikret i kraft af Schengen, overhovedet ikke er sikret.
Det vil sige, at selve præmissen for overhovedet at være i noget, der hedder det indre marked, og have noget, der hedder den frie bevægelighed, er væk.
Jeg synes da, at det er glimrende at samarbejde om nogle ting, men jeg vil sige, at i forhold til udlændingepolitikken er det altså danskerne, det danske folk og det danske Folketing, der selv skal bestemme, hvor mange eller hvor få man vil tage.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-12:
Nu var ordføreren selv inde på flygtningekonventionen tidligere, og det er derfor, jeg spørger ind til den.
Ønsker Dansk Folkeparti, at vi simpelt hen træder ud af konventionen, at den ikke eksisterer, eller ønsker man at skabe en ny konvention, der gør, at vi internationalt kan håndtere flygtningeudfordringen, som man jo må sige er et grænseoverskridende problem, som kræver, at man løser det på tværs af landegrænser?
Christian Langballe (DF), 2016-04-12:
Så vidt jeg ved, er vi tilsluttet omkring – og det kan være, jeg tager fejl – 500 konventioner; det er det tal, jeg har hørt.
Der er mange af dem, der er glimrende, og der er mange af dem, der følger den almindelige så at sige internationale og også nationale retsorden, vi har i Danmark – bestemt.
Men når konventionerne bliver sådan et spørgsmål om at ville diktere en befolkning en bestemt politik, bl.a. på udlændingeområdet, eller i forhold til hvor mange eller hvor få flygtninge man skal tage osv., så mener jeg, at vi har et problem, for så er det faktisk ikke os selv, der bestemmer mere.
Ville det være et folkestyre?
Det tror jeg ikke at det ville.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-12:
Det er bare, fordi jeg er lidt nysgerrig med hensyn til det her med konventionerne.
Jeg er personligt meget for konventioner, fordi vi laver nogle internationale spilleregler og vi er i stand til at agere sammen, når der er fælles udfordringer som eksempelvis en flygtningeudfordring.
Christian Langballe (DF), 2016-04-12:
Jeg vil faktisk sige, at hvis den europæiske menneskerettighedsdomstol kom med en dom, der direkte desavouerede en stillingtagen, som vi har taget her, vil jeg mene, at så kunne man godt sidde den overhørig – ærlig talt.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-12:
I dag er jeg meget spørgende.
Jeg er slet ikke polemiserende, for det næste spørgsmål, jeg vil stille, er: Hvad er holdningen så til at efterleve domstolsafgørelserne?
Mener Dansk Folkeparti, at Danmark skal efterleve afgørelserne, eller mener Dansk Folkeparti, at vi nogle gange skal sidde dem overhørig?
Christian Langballe (DF), 2016-04-12:
Det er retten til statsborgerskab i Danmark, fordi man er statsløs.
Der er selvfølgelig nogle rammer for det, i kraft af hvor højt man har sat barren.
Det har man f.eks. gjort ved 5 års fængsel, hvilket jeg mener er meget højt, før man så ikke er omfattet af den her konvention.
Det mener jeg er helt tosset.
Jeg mener, at det er fuldstændig tosset.
Det er en af de konventioner.
Hvorfor mener jeg det?
Det gør jeg, fordi det er en pligt, der lægges ned over den danske befolkning, hvor man så lader vælgerne betale regningen for en konvention, som ikke er tidssvarende.
Derfor er jeg kritisk over for flygtningekonventionen – bestemt.