runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2010-05-06:
Det er fint, at man vil kigge på det.
Så skal vi jo finde nogle tal.
Men er man villig til også at kigge på det, før vi kommer op på, at forældrene skal betale 100 pct., altså se på, hvor meget det stiger?
For vi kan jo se, at kommunerne er presset økonomisk på grund af regeringens og Dansk Folkepartis økonomiske politik, og så finder de indtægterne der, hvor de kan, og det er bl.a. på SFO, hvor der ikke er noget loft over betalingen.
Og den stiger altså.
Vi kunne se efter kommunalreformen, at i rigtig mange kommuner gik man i de nye store sammenlagte kommuner over til SFO’er og kunne så hæve priserne på forældrebetalingen.
Nogle har stadig væk fritidshjem, så på Bornholm f.eks. koster fritidshjem 717 kr. om måneden, mens SFO koster 1.454 kr. måneden.
Spørgsmålet er bare, om Dansk Folkeparti vil blive ved med at se på, at der er de store forskelle, eller om vi skal helt op på, at forældrebetalingen er stort set 100 pct., før man vil gå ind og gøre noget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-06:
Nu startede ordføreren med at sige, at kommunernes økonomi er presset, og at det helt og holdent skyldes Dansk Folkepartis og regeringens gøren og laden.
Det må stå for ordførerens egen bevisbyrde, men jeg vil gerne sige, at hvis det stod omvendt til, at det var Enhedslisten og Socialdemokraterne og SF, som stod for det økonomiske, ville det i hvert fald være virksomhederne og lønmodtagerne, som ville få et meget større pres på deres økonomi, fordi der ville være markant stigende afgifter og større skatter.
Og det ville selvfølgelig også gøre, at forældrene, som skulle betale for at få deres børn passet i en kommunal SFO-ordning eller på et fritidshjem, ville være hårdt presset rent økonomisk.
Man alt det her ændrer ikke et komma ved det, som jeg sagde før: Dansk Folkeparti vil gerne holde øje med, at kommunerne ikke brandskatter de her forældre, så SFO-priserne bliver alt for høje.
Viser det sig, at kommunerne bliver ved med at bruge det som en prispresser, er vi villige til at kigge på også det.
Anne Baastrup (SF), 2010-05-06:
Frem og tilbage er lige langt.
Der er støtte til forslaget fra SF, og så må vi så satse på, at det bliver i overensstemmelse med hr. Kim Christiansens forventning, nemlig at vi får tog til tiden.
Jeg vil godt vente og se, hvordan fremtiden kommer til at se ud, men vi satser på det, skal vi ikke sige det?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-06:
Da den konservative ordfører ikke kan være til stede, skal jeg hermed læse talen op.
Efterhånden er der ikke den store forskel på en SFO og et fritidshjem.
SFO'en hører under skolen, som også navnet antyder, og et fritidshjem ligger ofte i tilknytning til en børnehave.
Det gælder også, når overgangen er fra et specialiseret tilbud i børnealderen til et specialiseret tilbud i voksenalderen.
Jeg synes, at det kommunale selvstyre her fungerer perfekt.
Derfor tror jeg også, at fremtiden vil byde på endnu færre fritidshjem til fordel for SFO-ordninger.
Mange kommuner lader børnene begynde i SFO'en fra den 1. maj, således at kendskabet til hverdagen i skolen er på plads, når der begyndes på denne i august.
Det er en ordning, mange forældre er meget tilfredse med.
I en tid med finansiel, økonomisk krise og heraf følgevirkninger for os i Danmark, som betyder, at der de næste år skal være en stram økonomisk styring, er det virkelig bemærkelsesværdigt med et beslutningsforslag, der overhovedet ikke nævner de økonomiske konsekvenser.
Hvis dette forslag skal realiseres, vil det betyde en udgift på 640 mio. kr. ifølge det svar, som blev afgivet på spørgsmål 117 til Undervisningsministeriet.
Alene på baggrund af den manglende finansiering vil jeg afvise forslaget.
Det Konservative Folkeparti kan ikke tilslutte sig forslaget.
Erika Lorentsen (RV), 2010-05-06:
Da den radikale ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget, skønt vi har sympati for den del, der omfatter at sikre en maksimal forældrebetaling for skolefritidsordninger svarende til den, der gælder for fritidshjem, således at betalingen ikke udgør mere end 30 pct. af bruttoudgifterne, dette også, fordi der ikke i praksis altid er et frit valg mellem fritidshjem og skolefritidsordninger.
Og med hensyn til forældrebestyrelsen synes vi det fungerer fint, at skolens forældrebestyrelse også omfatter skolefritidsordningen.
Vi har også svært ved at stemme for et forslag, der ikke indeholder noget bud på, hvad det vil koste.
Så uanset at vi har sympati for forslaget, så har vi ikke afsat penge til det i vores finanslovforslag.
Så vi kan ikke støtte det.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-06:
Der er blevet sagt rigtig meget godt, klogt, sandt, fint, sofistikeret fra denne talerstol.
Der er desværre også blevet sagt rigtig meget vrøvl og mytedannende.
I modsætning til ordføreren, som netop har forladt stolen, nemlig Enhedslistens ordfører, så er jeg forpligtet af lovgivningen til at tale sandt fra talerstolen, og derfor er det bare vigtigt for mig at slå fast, at der ikke er lavet en ufinansieret skattelettelse af VK-regeringen.
Hele reformen er finansieret, og ikke alene er den finansieret, den bidrager også til at konsolidere dansk økonomi, sådan at der er plads til velfærd i fremtiden.
Jeg finder faktisk, at det er beklageligt, at det eneste angreb, som man kan gentage og gentage i mangel på økonomisk formåen via sit eget parti, er, at regeringen har givet skattelettelser i stedet for velfærd.
Faktum er, at vi hvert eneste år bruger 67 mia. kr. mere på offentlig velfærd – som vi også gør i år – end man gjorde, da vi tiltrådte som regering tilbage i 2001.
Jeg mener, at man bør gøre sig overvejelser om, hvorvidt man vil fortsætte med at hylde den myte, eller om man vil gøre, som hr. Villy Søvndal gjorde for nylig, nemlig erkende, at man har talt sådan lidt på kanten af, hvad der er sandt.
Line Barfod (EL), 2010-05-06:
Er ministeren enig i, at regeringen har indført et skattestop og gentagne gange har givet skattelettelser, og at det indtil nu samlet set i denne regerings tid med de ting, der er vedtaget indtil nu, er 230 mia. kr., det har kostet, både med skattestop og skattelettelser?
Jesper Petersen (SF), 2010-05-06:
Beslutningsforslaget her tager meget bogstaveligt fat på det, vi har kaldt rødvinsreformen, i hvert fald hvad angår indpakningen til rødvinen, nemlig afgiften på vin- og spiritusflasker.
Det kan ingen af de borgerlige ordførere vel løbe fra.
Til behandlingen af lovforslagene sidste år, hvor det her emne kom på tale, var vi meget kritiske over for det her hjørne af skattereformen, det at sænke en afgift med et forventet, men meget usikkert provenu til følge som følge af mindre grænsehandel.
Det var faktisk også tragikomisk og foruroligende at læse i bemærkningerne til lovforslaget sidste år, hvor man ville indføre det her, at forslaget ville betyde øgede sundhedsudgifter i Danmark som følge af et større alkoholforbrug.
I alt ville der være øgede sundhedsudgifter for 35 mio. kr. om året på grund af alkoholisme og alkoholskader som følge af vold i hjemmet, på grund af alkoholskader som følge af spirituskørsel osv.
Det var jo omfattende konsekvenser, det ville få at ændre på emballageafgiften på den her måde.
Så for at blive i skattereformens sprog vil jeg sige, at det ikke var en blomst, der var groet i vores have, at indføre den her halvering af afgiften på flasker.
Flaskegenbrug er generelt godt for miljøet og bibeholder danske arbejdspladser, men når det er sagt, mente vi fra starten af, at problemet især var de meget store usikkerheder, der var forbundet med tiltaget.
Og jeg synes egentlig stadig væk, det står hen i det uvisse, præcis hvad konsekvenserne er, hvad angår provenuberegningerne og vurderingen af de miljømæssige konsekvenser.
Ministeriet påstår en ting med udgangspunkt i nogle nye undersøgelser.
Ældre undersøgelser fra 2000 fra Miljøstyrelsen peger på noget andet.
Simpelt hen for at vide, hvad der er op og ned i den her diskussion, er det nødvendigt at blive klogere på erfaringerne med den nye lov og få et mere præcist udredningsarbejde, der kan klarlægge, hvad det egentlig er, der er op og ned.
Hvis man alene bibeholder arbejdspladser, fordi der eksisterer en afgift, og den i virkelighedens verden ikke har positive miljømæssige konsekvenser, som er det, der er ministeriets påstand, så er der ingen grund til at have den.
Vores hensigt er at sørge for, at vi altså holder fast i at have et flaskegenbrugssystem, der er så miljørigtigt som muligt.
Endelig vil beslutningsforslaget her jo betyde et hul i finansieringen.
Det vil simpelt hen koste penge, og de udgifter skal selvfølgelig dækkes, før vi som økonomisk ansvarligt parti kan sige ja til sådan et forslag.
Så før vi har egentlig klarhed over, hvad der er op og ned, vil vi godt forholde os lidt henholdende til det, men i lighed med Socialdemokraternes ordfører vil jeg sige, at det er åbenbart, at vi var skeptiske over for det her forslag og også har noteret det i betænkningsbidraget til lovforslaget, da vi behandlede det i sin tid i Folketingssalen i sidste samling.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-06:
Ordføreren må da medgive, at hvis man skal lave en ny ungepolitik, ville det da være underligt, hvis man sætter nogle råd, nævn og ministerier, professorer, forskere, regioner og kommuner ind, men ikke andre.
Så ville man meget let komme til at stå i en situation, hvor nogle har fået lov til at give deres besyv med ved forhandlingsbordet, mens andre står fuldstændig uden for.
Derfor synes jeg, det er rimeligt at spørge om, hvor stort et debatforum man har tænkt sig.
For hvis alle de her, som jeg nævnte, skal med, er det jo flere hundrede mennesker, der skal inviteres til kaffe.
Det bliver jo noget af en opgave.
Så vil jeg gerne sige til ordføreren, at det jo ganske enkelt er en opskrift på fiasko, hvis det her bliver vedtaget.
Det er et alt for stort projekt; det er alt for mange forskellige interesseparter, der er involveret, og når man kalder det for en hurtigtarbejdende kommission, som skal komme med et projekt inden for 12 måneder, er det at bede om en fiasko.
Kim Mortensen (S), 2010-05-06:
Nu lider vi jo ikke af den kommissionsforskrækkelse, som Dansk Folkeparti og regeringen lider af.
Jeg har lagt mærke til, at de kommissioner, der nu nedsættes med støtte fra Dansk Folkeparti, typisk er kommissioner, der på forhånd er enige i den politik, der skal udformes.
Jeg skal jo ikke afgøre, hvor mange der skal sidde i den kommission.
Det, der er vigtigt, er jo, hvad kommissionens opdrag bliver, og hvad det er for opgaver, som den her ungdomskommission skal løse.
Jeg tror ikke, at hr. Hans Kristian Skibby behøver at være bange for, at der skal sidde 500 eller 800 mennesker i den.
Jeg tror, at der er gode erfaringer med at arbejde med kommissioner i Danmark.
Vi har også erfaring for, at det, de finder frem til, faktisk er et brugbart videnmateriale.
Det kan så godt være, for at bruge ordførerens egne ord fra tidligere, at man kan blive helt forpustet af det, men ikke desto mindre er det jo en kompleks problemstilling, vi har at gøre med, når det handler om, hvordan vi får vendt den her udvikling.
Det viser det faktum jo også, at på trods af alle de ting, der rent faktisk er sat i gang, er statistikken stadig væk den samme.
Der er alt for mange unge, der enten ikke får en uddannelse eller ikke bliver en del af det fællesskab, hvilket også er en vigtig del af det at være medborger i et samfund.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-06:
Nu er det sådan, at regeringen har lavet brede forlig på området med bl.a. Socialdemokraterne igennem flere år netop i form af globaliseringsaftalen, og der kunne man jo eventuelt have bragt det op, hvis det var helt afgørende, at der kom obligatorisk idræt i skolerne for at fastholde eleverne.
Socialdemokraterne har nok heller ikke selv ment, at det var afgørende, for så havde man måske sikret det gennem de aftaler, hvor vi har brugt mange milliarder kroner til erhvervsuddannelse og på erhvervsskolerne.
Men det, jeg kan love, er, at jeg har en patrulje i mit ministerium, som rejser rundt og i det hele taget udveksler gode erfaringer og også finder ud af, hvor den enkelte skole har nogle udfordringer og problemstillinger, som man har løst andre steder, bl.a. set i lyset af, at vi har brug for en meget aktiv praktikpladsindsats i øjeblikket.
Så den patrulje kan være meget glimrende, for man kan høste de gode erfaringer og sprede dem ud.
Jeg vil også meget gerne indsamle dem og viderebringe dem til Uddannelsesudvalget, hvis det har interesse.
Troels Christensen (V), 2010-05-06:
Vi skal her i dag behandle et beslutningsforslag fra Socialdemokraterne, som går ud på, at vi hurtigst muligt skal få nedsat et hurtigtarbejdende udvalg, der skal se på, hvordan vi økonomisk og praktisk kan sikre, at alle på erhvervsuddannelserne og erhvervsgymnasierne får obligatorisk idræt.
I udgangspunktet er det jo egentlig en rigtig god idé at få fokus på idræt.
Det har vi jo mange steder, og så kan man spørge sig selv: Hvorfor så ikke også på det her felt, på erhvervsgymnasierne?
Jeg vil sige, at der jo heldigvis er rigtig, rigtig mange af de her skoler, der har fokus på det område, og som er i gang med forsøg.
Vi ser sådan på det fra Venstres side, at et »kan« altså er meget bedre end et »skal«.
For går vi ind og siger »skal« her, altså at alle erhvervsuddannelser »skal« det, og at vi skal have et hurtigtarbejdende udvalg, så kommer det til at koste spidsen af en jetjager.
Sådan er det, hvis vi går hen og siger, at det her skal være et »skal«.
Hvad med bygninger, hvad med lærerkapaciteten – er det til stede?
Og så står der, at det skal være et hurtigtarbejdende udvalg.
I 20 år har der jo været forskel på de to gymnasieformer.
Det har været lidt anderledes med erhvervsuddannelserne.
Tidligere var man jo meget ude at arbejde som murerelev osv., og man fik rørt sig rigeligt i forhold til dem, der sad og bogede den.
Nu er det selvfølgelig ændret.
Der er flere, der sidder på kontor osv., så på den måde er det relevant nok.
Men vi har så mange gode eksempler på initiativer, der er sat i gang.
Vi har så mange penge, der er sat af til det her område, nemlig 40 mio. kr. fra globaliseringspuljen og 50 mio. kr. fra den flerårsaftale, der er lavet, til at få bedre arbejdsmiljø.
Til et bedre arbejdsmiljø hører altså også, at man har en sund sjæl i en sund krop, eller hvad man nu siger, altså at de ting er med.
Og vi mener altså, at man ude på selve skolerne, hvor man har fod på det, ved, hvilke lærerkapaciteter man har.
Man ved, hvilke aftaler man kan lave med det lokale idrætsråd, og hvad ved jeg, altså hvordan man kan håndtere de ting.
Ud over det kan jeg også sige til forslagsstillerne, at vi på kulturområdet har sat syv kommuner i gang med at kigge på breddeidrætsforslag, hvordan man kan få en mere aktiv idræt, bl.a. også på erhvervsskolerne.
Jeg ved, at man i Viborg Kommune er i gang med et stort projekt, hvor man har aftaler i gang om, hvordan man kommer ind og laver lidt alternativ idræt, mountainbikes, nogle lidt andre ting end dem, man normalt gør.
Det gør man for at motivere til, at de får rørt sig noget mere.
Så fra Venstres side vil vi sige, at man er rigtig godt i gang.
Men det er rigtigt, at det er et væsentligt område, og vi vil godt følge det til dørs.
Til sidst vil jeg sige, inden jeg afviser det her »skal« med et »kan«, at det glæder mig meget, at undervisningsministeren har besluttet, at der vil komme en publikation ud med alle de her gode eksempler.
De skal ud til alle erhvervsskolerne, så alle har en rigtig god smørrebrødsseddel, og derefter kan de gå i gang med det, som de føler er bedst lokalt.
Kim Mortensen (S), 2010-05-06:
Nu er det selvfølgelig altid ærgerligt, hvis man bruger det hovedargument for at afvise et forslag, at forslaget ikke er kommet for lang tid siden.
Det er sådan, at mange af de her diskussioner, også politiske diskussioner, bevæger sig, og hele diskussionen om folkesundhed, om behovet for at få mere motion – det gælder både børn, unge og ældre – har jo pågået i en del år, og det er en diskussion, som selvfølgelig også pågår i uddannelsesinstitutionerne.
Det, vi så har sagt, er, at der er en meget stor forskel på, om man vælger den almene gymnasieretning og de muligheder og de udfordringer, man kommer ud for der, også når det f.eks. handler om idræt, eller man vælger en erhvervsfaglig uddannelse eller en erhvervsgymnasial uddannelse.
Så nævner ordføreren en række af de barrierer, der kan være, og det er jo derfor, forslaget her indeholder, at vi får et udvalg til at kigge på, hvad det kunne være for barrierer.
Det er klart, at faciliteterne og bygningerne giver en stor del af de omkostninger, der vil være.
Men er ordføreren ikke enig i, at der burde være de samme muligheder, om man vælger den ene eller den anden uddannelsesretning, også hvad angår motion?
Troels Christensen (V), 2010-05-06:
De to skolesystemer har altså hver deres tradition og hvert deres afsæt.
Jeg vil medgive, at der efterhånden er mange fag, hvor det også er meget relevant, at man har fysisk aktivitet med.
Det er også derfor, vi siger: Lad os få rullet en masse gode eksempler ud på skolerne, så man simpelt hen kan tage dem, der passer bedst.
Der er medfinansieringsmuligheder, og da vi jo har sat så mange penge af til arbejdsmiljø på erhvervsskolerne og rullet det ud, ligger det lige for derude at finde ud af, hvad der passer bedst.
Der er jo ekstra penge til elevernes arbejdsmiljø, og der er idræt en vigtig del.
Så jeg er egentlig meget fortrøstningsfuld, hvad angår det felt, at man kan finde de gode eksempler og rulle dem ud ude lokalt.
Det er jeg helt med på, og det er klart, at det er op til en helt lokal prioritering at finde ud af, hvor stor en andel af de penge der skal gå til rent idrætslige aktiviteter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-06:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området ikke kunne være til stede i dag, har jeg lovet at læse en tale op på vegne af fru Marlene Harpsøe. Dette er et forslag, som Dansk Folkeparti bestemt har sympati for, for det er ikke sundt, når børn og unge bliver tykkere og tykkere, og det er vigtigt med tiltag, der kan forebygge denne udvikling.
Livsstilssygdomme kommer sammen med fedmen, og det kan begrænse en i at føre et liv i den retning, som man reelt ønsker det.
I Dansk Folkeparti mener vi, at der skal sættes stort fokus på idræt allerede i folkeskolen.
Vist er det obligatorisk at undervise i idræt, men er det nok, og får børnene de timer, de burde have?
Dansk Folkeparti mener, at vi godt kan indføre noget mere idræt i folkeskolen for tidligt i livet at lære børnene gode idrætsvaner.
Jævnlig motion er en god vane, men hvordan får man disse vaner?
I Dansk Folkeparti mener vi, at gode idrætsvaner skal ind allerede fra barndommen.
Jo mere man har for vane at dyrke motion jævnligt, des nemmere er det at beholde denne vane ind i ungdommen og også ind i voksenlivet.
Det er rart at dyrke sport, og når man først er kommet i gang med en sjov sport, er den svær at slippe igen, for det er jo en hobby, og hvem har ikke lyst til at beskæftige sig med en personlig hobby?
Heldigvis er sport og idræt en sund en af slagsen.
Som sagt har Dansk Folkeparti sympati for dette forslag.
Idræt er godt, og det er sundt, men hvis dette forslag blev indført, ville det medføre, at de pågældende uddannelser skulle fastholde eleverne i flere timer på uddannelsesstedet, eller at idrætstimerne skal tages fra andre fag.
I forslaget står der, at Socialdemokraterne vil finde pengene til dette inden for rammerne af ministeriets generelle driftsbudget.
Med andre ord vil Socialdemokraterne tage timer fra andre fag og dermed forringe fagligheden i andre vigtige fag, som eleverne reelt kan bruge mere tid på, når de skal videre i uddannelsessystemet.
Når man forringer fagligheden, giver det dårligere uddannelse.
Det er der ikke brug for noget sted i uddannelsesverdenen – tværtimod.
Dansk Folkeparti drøfter gerne dette i forligskredsen, men vi kan ikke gå med til, at pengene findes ved at tage timer fra andre fag.
Det kan vi ikke være bekendt over for de unge mennesker, som ønsker en god uddannelse, og det vil reelt forringe fagligheden.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-05-06:
SF er positiv over for Socialdemokraternes beslutningsforslag.
Det vil heldigvis være vanskeligt at forestille sig en folkeskole eller et alment gymnasium uden obligatorisk idræt, og der er mange gode grund til at lade et udvalg undersøge, hvordan idræt også kan blive en del af dagligdagen på erhvervsuddannelserne og hhx/htx.
Der er hårdt brug for begge dele.
I beslutningsforslaget anføres det, at forslaget kan gennemføres inden for ministeriets generelle driftsbudget.
Det kan vi godt være skeptiske over for, men det kan et udvalgsarbejde jo også gøre rede for.
Vi er enige i signalet om, at indførelsen af idræt ikke skal medføre store ekstra omkostninger til f.eks. opførelsen af mange nye idrætshaller og -anlæg.
Der vil være mulighed for at benytte allerede eksisterende faciliteter.
SF er meget enig i målet med beslutningsforslaget, nemlig mere fysisk aktivitet blandt unge.
Fysisk inaktivitet har markante sundhedsskadelige effekter.
De mest inaktive dør i gennemsnit 5 år for tidligt, og forud er gået 8-10 år med mere sygdom end hos de fysisk aktive.
Der er sket en polarisering i børns og unges konditionsniveau, og en større og større gruppe unge har en meget dårlig kondition.
Fra 15- til 19-års-alderen ser man et særlig stort fald i de unges kondition.
Den kondition, som de unge har som 19-årige, har de typisk også som 27-årige.
Der er derfor god grund til at sætte ind med netop idræt hos ungdommen.
Der er også en stærk social skæv adgang til sundhed.
Billedet er kort sagt, at jo kortere uddannelse, jo mere usundt lever man.
Derfor ser SF gerne, at idræt på erhvervsskolerne kobles sammen med vejledning i sunde levevaner generelt, bl.a. i forhold til rygning.
Danskerne har i gennemsnit fået det materielt og fysisk bedre gennem de sidste tre årtier, men det er de rigeste og bedst uddannede, der har fået det meget bedre, mens de svagest stillede kun har set en lille fremgang.
Nye tal fra AE-Rådet viser, at en ufaglært går dobbelt så ofte til læge som en højtuddannet.
Det vil kræve en meget bred og offensiv indsats at rette op på alle disse skævheder.
Blandt de mange mulige værktøjer til en bedre forebyggelse af folkesundheden kan dette forslag om idræt på erhvervsuddannelserne og vejledning i sund levevis i øvrigt på erhvervsuddannelserne spille en væsentlig rolle.
SF støtter forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-05-06:
De Konservative støtter ikke beslutningsforslaget.
Vi synes selvfølgelig også, at formålet om idræt egentlig er vældig godt.
På trods af alle disse kvaliteter og at vi ville ønske, at den danske ungdom dyrkede mere idræt, er der to grunde til, at vi stemmer imod beslutningsforslaget.
Den første grund er, at beslutningsforslaget tager udgangspunkt i, at Folketinget er bedre kvalificeret end erhvervsuddannelserne selv til at beslutte, hvordan erhvervsuddannelserne skal anvende deres ressourcer.
Jeg har efterhånden sagt mange gange fra denne talerstol, at vi generelt fra Venstre og Konservatives side forsøger at give mere handlefrihed til uddannelsesinstitutionerne og at holde igen med detailregulering.
Derfor er jeg også enig med Venstres ordfører, som jeg synes udtrykte det ganske godt, nemlig at vi foretrækker et kan frem for et skal.
Den anden grund er naturligvis den indlysende, at det her forslag vil være relativt dyrt, og vi går ikke lige i øjeblikket ind og støtter forslag, der koster minimum 150 mio. kr., som det vil koste for et nyt forslag som det her.
Vi ved jo ikke, hvor meget det præcis vil komme til at koste, for det er ikke angivet nærmere, hvor mange timer man ønsker der skal være på erhvervsuddannelserne.
Det er i hvert fald ganske bekosteligt, og de penge har vi ikke i øjeblikket.