Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-10:
Jeg vil starte med at sige, at det undrer mig, at ministeren slet ikke anerkender, at vi har et problem med klassekvotienten på ungdomsuddannelserne, på trods af at elever og lærere har råbt op om det her i meget, meget lang tid, og på trods af at man i skoleverdenen er enige om, at det her har store, store konsekvenser for undervisningen, og at det i særdeleshed har store, store konsekvenser for de svageste.
Regeringen har en målsætning om, at 95 pct. af en årgang skal have en ungdomsuddannelse.
I det hele taget har regeringen vældig store ambitioner på den offentlige sektors og den brede befolknings vegne.
Men samtidig oplever vi altså konsekvent, at regeringen afviser at afsætte de ressourcer, som er nødvendige for at nå målene.
Hvis målet på ungdomsuddannelserne skal nås, og hvis vi skal stoppe frafaldet, som også er blevet diskuteret i dag, kræver det altså, at der er nogle ordentlige fysiske rammer, ikke mindst af hensyn til de bogligt svage elever.
Frafaldet på eksempelvis hhx var på 20,7 pct. i 2005.
Den gennemsnitlige holdstørrelse var på 30,2 elever i 2006-07, og det er jo altså gennemsnittet.
Klassekvotienter på 35 er absolut ikke noget særsyn.
Rigtig tit er det jo altså de stærkeste, der er bedst til at råbe op, der er bedst til at blive hørt, der er bedst til at få hjælp.
Hvis man vil have, at 95 pct. af en årgang kommer igennem en ungdomsuddannelse, sker det altså ikke af sig selv.
Der skal ydes en særlig indsats, og her vil en maksimal klassekvotient på 24 være et stort skridt på vejen.
Det er ikke nok at henvise til uddannelsesstedernes egne muligheder for at prioritere, som det er blevet gjort i debatten fra regeringens side.
Langt de fleste uddannelsesinstitutioner har jo så presset en økonomi, at de reelt ikke står med det valg at kunne sige: Ja, vi ønsker undervisning i lokaler med maks. 24 elever.
Derfor er det også så afgørende, at der følger økonomi med sådan et forslag.
Det er ikke engang særlig dyrt.
Undervisningsministeren anslår selv, at det vil koste ca. 124 mio. kr. at sikre en klassekvotient på maks. 24 på ungdomsuddannelserne.
I sit finanslovforslag fra før valget lagde regeringen op til en forhøjelse af taxameteret på 2.400 kr. pr. årselev på hhx.
Og ministeren blev i den forbindelse spurgt, om han mente, det ville være nok til at sikre en udligning af de store forskelle, der er på klassekvotienterne ungdomsuddannelserne imellem.
Ministeren tilføjede i sit svar, jeg mener, det var til fru Christine Antorini, at han ingen intentioner har om at sikre ens klassekvotienter på tværs af de gymnasiale uddannelser, da han mener, at det vil gå ud over skolens mulighed for fleksibel tilrettelæggelse af undervisningen.
Det handler jo altså ikke om, at to klasser ikke må gå til sangundervisning sammen; det handler om, at man i grundundervisningen, at man i det, der er allerallermest af på ungdomsuddannelserne, nemlig holdundervisningen, sikrer en klassekvotient, som gør det muligt for alle at blive hørt, og som gør det muligt for alle at få den bedst mulige forudsætning for at gennemføre en ungdomsuddannelse.
Jeg mener faktisk, at det er afgørende og nødvendigt, at man gennemfører og vedtager en maksimal klassekvotient, hvis man reelt mener det og har et ønske om at nå målet på de 95 pct. Så vil jeg sige til De Konservative: Det bliver sagt, at hvis der er så store klasser, har skolerne et problem.
Ja, skolerne har et problem; skolerne har et stort problem, nemlig med deres økonomi.
Det er også derfor, at det er så vigtigt, at man får en klassekvotient på højst 24 og ikke mindst, at man sikrer, at økonomien følger med.
Så vil jeg sige til Socialdemokraterne, at jeg mener, at det er rigtig, rigtig positivt, at man nu er åben over for at indføre et loft, og det er klart, at man skal finde en finansiering.
Som nævnt er det altså ifølge Undervisningsministeriet 124 mio. kr.
Vi har mange bud på en finansiering på vores finanslovforslag; det er ikke sikkert, at vi kan blive enige om dem, men man må jo så kunne blive enige om noget andet.
Og det er klart, at hvis man kan blive enige om 28, vil det også være en forbedring, og så vil vi naturligvis stemme for det, selv om vi jo mener, at 24 er det bedste.
Tak for debatten.
Til gengæld kan vi også se, at Socialdemokraterne er villige til at indføre en klassekvotient på måske 28.
Så der er håb forude.
Tak for ordet.