runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2014-05-02:
Udlændinge, der begår kriminalitet, skal udvises af Danmark.
Udlændinge, der på trods af et indrejseforbud igen indrejser til Danmark, må for vores skyld gerne modtage en tillægsstraf.
For at en sådan tillægsstraf skal have den ønskede effekt, er det afgørende, at straffen afsones i hjemlandet.
Sker det ikke, kan tillægsstraf ironisk nok have den modsatte effekt.
Det er svært at forestille sig, men der findes faktisk mennesker, for hvem det danske fængselsvæsen er et attraktivt sted at opholde sig.
Der er lys og varme og faste måltider, og der er sågar mulighed for at tjene penge.
Derfor mener vi i Liberal Alliance, at vi skal sætte alle kræfter ind på at få skabt en praksis, hvor udlændinge afsoner i hjemlandet.
Vi er på vej, og vi har deltaget i det politiske arbejde for at sørge for, at flere udlændinge kan afsone i hjemlandet.
Vi mener, at dette arbejde kommer først, og at en tillægsstraf kommer derefter.
Vi er således enige i intentionen i forslaget, men uenige i prioriteringen.
Dertil kommer, at vi grundlæggende mener, at straffens længde skal udmåles af domstolene, ikke af politikerne.
Forslag B 81 indeholder en minimumsstraf på 1 år.
Det kan umiddelbart lyde fornuftigt, men det er aldrig muligt for os, der sidder herinde på Borgen, at gennemskue den virkelighed, domstolene opererer i, og de forskellige sager, der kan komme der.
Vi er derfor tilhængere af, at vi respekterer magtens tredeling og ikke udstikker prædefinerede straffe.
Jeg har desuden bemærket Venstres ordførers opfordring til, at partierne indkaldes af ministeren til en drøftelse af forslaget og en mulig løsning på det.
Det vil jeg meget gerne tilslutte mig, men kommer B 81 til afstemning i sin nuværende ordlyd, kan Liberal Alliance ikke stemme for forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-02:
Der er en meget kompleks problemstilling, når vi taler om de åbne grænser i Europa.
Bl.a. har vi mennesker i Europa, der er så fattige, at de får noget ud af at komme hertil og begå kriminalitet.
Der er også nogle af dem, som tager hertil og faktisk får et lovligt arbejde, men så bliver udnyttet af danske arbejdsgivere, fordi de er villige til at arbejde for en meget, meget lav løn og under dårlige arbejdsvilkår.
Det er en generel problemstilling, vi har på europæisk plan, og som vi bør diskutere mere indgående.
Men det handler selvfølgelig om forebyggelse og politisamarbejde på tværs af landegrænser.
Og så handler det da også om, at når man så gør sådan noget, skal man have sin straf og rejse ud.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-02:
I den dybt undersøgende proces, vi nu er ude i, kunne ordføreren så måske informere mig om, hvad Enhedslistens forslag til at gøre noget ved problemet er?
Pernille Skipper (EL), 2014-05-02:
Jamen jeg har sådan set ikke sagt, at det ikke er et problem, hvis mennesker kommer til Danmark for at begå kriminalitet.
Jeg synes også, det er et problem, hvis mennesker, der bor i Danmark, begår kriminalitet.
Mette Reissmann (S), 2014-05-02:
Så tror jeg, jeg vil starte med at svare et andet sted, for det er åbenbart ikke den samme virkelighed, hr. Martin Henriksen og jeg befinder os i.
Altså, jeg vil gerne lige henvise til det der tal med 20.000-30.000 illegale indvandrere, som hr. Martin Henriksen påstår der er i Danmark.
Det ved hr. Martin Henriksen ret beset ikke, for det gør Rigspolitiet ikke engang.
Det er et tal, som ikke giver andet end et slag på tasken, og jeg vil henvise til det svar, som Dansk Folkeparti fik i det samråd, hvor det samme spørgsmål blev stillet, nemlig om, hvor mange illegale indvandrere, der opholder sig i Danmark.
Så det er en myte, at der skulle opholde sig så mange, som hr. Martin Henriksen siger.
Med hensyn til det med, om vi vil have grænsekontrol, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen: Det er helt korrekt, at det vil vi ikke.
Danmark er medlem af Schengen, og det respekterer vi.
Det er helt okay, at der her er en klar forskel mellem Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti, og den uenighed kommer også til at bestå pænt mange år endnu.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-02:
Det var jo et rigtigt politikersvar, for der var faktisk ikke noget svar på spørgsmålet.
Jeg anerkender fuldt ud, at politiet gør et glimrende arbejde på området, men man skal bare også huske på, at når vi taler om illegal indvandring sådan generelt, kan vi se, at det er sådan, at der har været politikilder fremme og vurdere, at der er mellem 20.000 og 50.000 indvandrere i Danmark, så det siger jo noget om, at det mildest talt er en opgave, som er vanskelig at løse.
Nu er det der EU-system lidt trægt, så det kan godt være op ad bakke.
Men jeg vil bare gerne høre: Altså, når Socialdemokratiet ikke vil have mere kontrol ved grænsen, fordi man ikke mener, at det hjælper noget at have mere kontrol, og man ikke ønsker at tilføre flere ressourcer til de dele af politiet, der håndterer det her, og man ikke ønsker højere straffe, hvad ønsker man så konkret at gøre af nye ting?
Og lad nu være med bare at svare, at man ønsker at fortsætte med mere af det samme.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-02:
Tak, formand.
Som vi jo har talt om i salen nu op til flere gange, er det ingen hemmelighed, at et stigende antal udviste kriminelle vender tilbage og begår ny kriminalitet i Danmark.
Det er kriminelle med indrejseforbud, som gang på gang kommer tilbage til Danmark.
Det er oven i købet på trods af, at vi ad flere omgange har skærpet reglerne, senest i 2011, så det nu er muligt at give en fængselssanktion på op til 3 år for at bryde indrejseforbuddet.
I praksis er straffene dog en hel del kortere.
Jeg tror, at rigtig mange danskere bliver forarget, at det krænker deres retsfølelse, når man gang på gang kan se det i TV Avisen, kan læse om det i helt almindelige aviser, altså at kriminelle udlændinge blæser på deres udvisningsdomme og på dansk lovgivning.
Jeg bliver selv forarget, og jeg synes ikke, vi gør det godt nok.
Det er derfor en vigtig debat, som Dansk Folkeparti rejser i dag, for vi kan som retssamfund jo ikke leve med, at vores regler og domme ikke respekteres.
Så må man seriøst overveje, om sanktionerne er skrappe nok, og ideelt set ser jeg gerne, at vi sender et signal til udviste kriminelle, der ønsker at rejse ind i Danmark igen, om, at det er ubehageligt at blive taget, det er ikke noget, man skal ønske, det er faktisk rigtig, rigtig trist, hvis det sker.
I udgangspunktet er det derfor en besnærende tanke at skærpe minimumsstraffen.
Logikken er klar: Så kan folk lære det!
Venstre er dog ikke sikre på, at grænsen på 1 år er det helt rigtige niveau, det må bero på en nærmere overvejelse.
Jeg er samtidig i tvivl om, hvorvidt det har en afskrækkende virkning at afsone i et dansk fængsel, og jeg er derfor enig med ministeren i, at danske fængsler, på trods af at nogle af dem er mindre hyggelige end andre, jo trods alt er temmelig civiliserede: Der er mange spændende tilbud, man kan gå på arbejde, man kan endda tjene penge, mens man er der, og baggrunden er særlig de historier, der har været fremme i dagspressen, om, at fængsler i Danmark og de øvrige nordiske lande ikke virker specielt afskrækkende på kriminelle østeuropæere.
Faktisk har man i flere medier kunnet læse, at folk ser frem til at komme i dansk fængsel, hvilket jo i sig selv er ubehagelig, overraskende læsning.
Kort sagt er komforten altså langt over, hvad en gennemsnitsrumæner oplever i dagligdagen, og man får endda lommepenge, mens man er i fængsel.
Forslaget indeholdt en lang række redskaber, der skal føre til, at flere udlændinge vil blive dømt hurtigere og derefter udsendt til afsoning i deres hjemland.
Blandt redskaberne var bl.a. de bilaterale aftaler, som ministeren tidligere redegjorde for, og en genforhandling af EU-reglerne, hasteprocedurer ved domstolene og et tættere samarbejde om forebyggelse og efterforskning.
Det beslutningsforslag, altså B 11, står Venstre ved, og vi er enige med forslagsstillerne til dette beslutningsforslag i, at man ikke kan se forslaget isoleret fra B 11.
Jeg vil derfor opfordre justitsministeren til at indkalde Folketingets partier til politiske drøftelser af, hvordan vi kan forbedre mulighederne for at lade kriminelle udlændinge afsone dom i deres hjemland.
Tak for ordet.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-02:
Men man skal passe på med sådan en eller anden fortegnet opfattelse, for selv hvis man bliver idømt en længere straf, skal den reststraf, som er tilbage, afsones, inden man kan udsendes.
Det vil sige, at der er noget straf, der skal afsones i Danmark.
Det tager også tid at få forberedt papirarbejdet, landene skal modtage, der skal sendes, så det vil sige, at vi bare ville stå i en situation, hvor vi havde nogle mennesker, som ville være fysisk til stede i vores fængsler i ganske mange måneder, inden de eventuelt kunne sendes hjem – hvis deres hjemland altså tog imod dem.
I de mange måneder vil vi skulle betale for deres ophold, og de vil på lige fod med alle andre indsatte danske fanger kunne få betaling for det arbejde, de udfører i fængslet.
De skal selvfølgelig også svare lidt for deres kost og logi, men de vil samlet set kunne sende en check hjem til deres familie, som måske ville være lige så stor som den, de ville kunne få for at gå på arbejde i hjemlandet.
Derfor synes jeg ikke, der er nogen grund til ligefrem at lave sådan en pull factor, hvor vi skal lave arbejdstilbud til mennesker i vores fængsler.
Tom Behnke (KF), 2014-05-02:
Vi når det nok.
Altså at hvis man gik ind og som udgangspunkt sagde 1 års fængsel – her siges der minimumsstraf, men det er ligegyldigt, det kan vi altid diskutere – så ville vi i hvert fald være sikre på, at straffen var så lang, at der i alle tilfælde vil blive givet en straf, der havde en længde, der gjorde, at man rent faktisk kan blive sendt hjem til afsoning i eget hjemland.
Det ville simpelt hen være et faktum, at i fremtiden vil de, der overtræder indrejseforbuddet, blive sendt hjem til afsoning i eget hjemland.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-02:
Nej, det tror jeg ikke er korrekt, for man kan godt få en længere straf, hvis det er en skærpende omstændighed, at man eksempelvis er rejst ind i landet igen og man er kommet her med henblik på at begå ny kriminalitet.
Jeg har ikke tallene med for, hvad de idømte straffe er, men når man ser på, hvad der er forudsat i loven, ser man, at de i tredjegangstilfælde kan få en ubetinget fængselsstraf i mere end 4 måneder, og »mere end« kan jo også være »længere end«.
Desuden skal det tillægges betydning i skærpende retning, hvis udlændinge, der er udvist af landet på grund af kriminalitet, må formodes at være indrejst i strid med forbuddet for at begå ny kriminalitet.
Tom Behnke (KF), 2014-05-02:
Det går nok alligevel.
Det var mere, fordi ministeren brugte en formulering, der gik ud på, at der ikke er nogen grund til at lave lovændringer, der gør, at de så kommer til at sidde endnu længere.
Men er det ikke et faktum, at de strafudmålinger, der i dag finder sted i forhold til overtrædelse af indrejseforbud, er så lave, at det i forhold til de pågældende personer slet ikke kommer ind i billedet, at de kunne blive sendt hjem til afsoning i eget hjemland, fordi man blandt EU-landene jo har lavet en minimumsgrænse på 6 måneders fængsel?
Og det er der jo ikke nogen, der får i straf efter den nuværende lovgivning.
Er det ikke rigtigt?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-02:
Svaret er i hvert fald ikke at give folk en lidt længere straf og så have dem siddende her på danske skatteborgeres regning.
Jeg synes jo, det ville være rimelig tosset, at vi, hvis vi har et problem med, at vi har kriminelle udlændinge siddende i vores fængsler, så bare siger, at de skal sidde der endnu længere.
Jeg synes, pointen må være, at vi selvfølgelig giver dem en straf, for de har forbrudt sig mod vores lovgivning, men jeg synes ikke, der er nogen grund til, at vi skal finansiere deres ophold i al for lang tid.
Vi gør rigtig mange ting for at opdage, når der er kriminelle, som befinder sig i Danmark, og som er her på ulovligt ophold.
Vi har lavet udlændingekontrolgrupper, som arbejder målrettet i forhold til de miljøer, hvor der kan være mistanke om, at der opholder sig udlændinge uden lovligt ophold.
Vi har et samarbejde politiet og SKAT imellem, hvor vi bl.a. opsøger virksomheder og kontrollerer, om ansatte har lovligt opholdsgrundlag.
Så vi gøre meget for at finde de her mennesker, og derfor kan man selvfølgelig også se flere af dem i statistikkerne.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-02:
Jeg er glad for, at jeg så kan forstå det på en mere klar måde nu.
Men jeg er stadig væk i tvivl om, hvad ministeren konkret ønsker at gøre.
På den ene side forstår jeg, at man har igangsat et vedvarende, intensivt arbejde, og at man forventer at få lukket flere aftaler om afsoning i hjemlandet med vores europæiske partnere.
Det har jeg respekt for, det synes jeg er i orden.
På den anden side har vi en strafferamme, der med hensyn til lovbrud efter overtrædelse af indrejseforbud er så slap, at der er mange, der alligevel vælger at bryde loven.
Skal vi så acceptere, at folk får en kort straf og dermed må afsone i Danmark, og at vi kun kan sende en meget lille andel hjem?
Er det ministerens løsning?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-02:
Jeg er i gang med det, og jeg rejser det her, hver gang jeg får lejlighed til at samtale med mine europæiske kolleger.
Jeg siger bl.a. til dem – som jeg virkelig også oplever det – at opbakningen til EU, og EU i det hele taget, er meget afhængig af, at borgerne i EU-landene oplever, at politikerne finder svar på nogle af de her problemer.
Det er en udfordring i Danmark, at vi har den her situation, og den kan kun løses ved, at vi får lavet aftalerne, så folk hurtigere kan komme hjem.
Jeg har ikke sagt, at vi skal finde os i, at der er flere, som overtræder reglerne, men jeg har sagt, at det er en helt naturlig konsekvens, når der er mange flere, som har fået en udvisningsdom.
Som jeg nævnte, var det i 2005 642 personer, og i 2012 var det tal steget til hele 1.512.
Som jeg derudover sagde, er det ikke kun antallet, der er steget, det er også længden af de indrejseforbud, de har.
Man har lavet skrappere krav, og det betyder, at der skal mindre til for at få et indrejseforbud.
Det betyder også, at vi nogle gange giver indrejseforbud til folk, som synes, at de hører til i Danmark på den ene eller den anden måde, for de har venner og familie her, og dermed er de meget fristet af at komme hertil igen.
Når vi opdager, at de kommer tilbage, sender vi dem selvfølgelig ud igen.
Mette Reissmann (S), 2014-05-02:
Tak for det.
Det, der får mig til at tage ordet, er jo, at jeg er lidt overrasket over, at ordføreren, som jeg antager repræsenterer Venstres holdninger, mener, at forholdene for indsatte i danske fængsler skal harmoniseres sådan, at de matcher forholdene i østeuropæiske fængsler.
Kan ordføreren bekræfte det?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-02:
Nej, det kan ordføreren ikke bekræfte.
Min forargelse stammer egentlig fra en række artikler i forskellige tabloidaviser, hvor dømte østeuropæiske kriminelle udtaler, at det faktisk ikke er særlig ubehageligt at sidde i fængsel i Danmark, og at de egentlig ser frem til opholdet, kontra hvis de var blevet taget og puttet i fængsel i hjemlandet.
Så jeg tror ikke, at vi skal ændre standarden i danske fængsler, men jeg ønsker at sende et signal om, at bliver man taget med et indrejseforbud, kan man se frem til en strengere straf, end tilfældet er i dag.
Mette Reissmann (S), 2014-05-02:
Jeg er glad for, at Venstre trods alt ikke har fraveget det synspunkt, som de oprindelig havde, om netop indsattes forhold i danske fængsler.
Mit supplerende spørgsmål går på, om ordføreren helt alvorligt tror på, at man ved at sætte en minimumsstraf på 1 år, som er det, som forslaget lægger op til, vil sende et så afskrækkende signal.
Domspraksis viser jo, at det trods alt kun er ganske få måneders forskel.
Så jeg vil blot høre, om ordføreren har et tal for, hvor mange han mener vil kunne blive afskrækket af denne strafskærpelse.
Altså, nu synes jeg jo, at hr. Martin Henriksen selv nævnte adskillige ting, som vi arbejder med, og det gør vi aktivt, dagligt og fremadrettet.
Jeg vil igen lige henvise til, at det jo er sådan, at der blev indgået en kriminalforsorgsaftale, som Dansk Folkeparti valgte at stå uden for, og der blev jo tilført flere ressourcer til lige præcis indsatsen på de områder.
Og de udlændingekontrolenheder, der blev etableret i 2011, har jo allerede vist rigtig gode resultater i de grænseområder, hvor de opererer, bl.a. her i København, som er et grænseområde.
Siden 2011, hvor de blev etableret, har de behandlet knap 2.000 sager, og udvist mere end 500 personer, der havde ulovligt ophold her.
Så jeg er faktisk ikke enig med hr. Martin Henriksen, når han siger, at vi ikke gør noget og gør noget nyt.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-02:
Altså, jeg kunne godt tænke mig at høre, om der er noget nyt på bedding fra Socialdemokratiet og regeringens side.
Ministeren vil jo ikke rigtig svare på det.
Vi har i hvert fald fået konstateret, at Socialdemokratiet og regeringen har den opfattelse, at man ikke skal have mere kontrol ved grænsen.
Vi ved, at det er Socialdemokratiets holdning, at det ikke løser problemerne.
Jeg formoder, at man heller ikke ønsker at tilføre flere ressourcer, i hvert fald ikke til de dele af politiet, der skal håndtere det her, og jeg kan også forstå, at man heller ikke ønsker højere straffe.
Til gengæld ønsker man, at der er nogle samtaler med EU-kollegaer, og det er selvfølgelig fair nok – og det er sikkert også hyggeligt at have de samtaler.
Men har man noget på bedding ud over det i forhold til at løse problemet?
Mette Reissmann (S), 2014-05-02:
Jeg mener, at man altid kan blive dygtigere, og det er faktisk også det, vi arbejder på hver eneste dag.
Og det, vi gør, og det, som justitsministeren udtrykte, er, at den dialog, vi fører intenst med internationale politimyndigheder, faktisk er det, som skridt for skridt og dagligt bringer os fremad i en virkelighed, som er meget kompleks.
Det tror jeg også ordføreren er bekendt med, altså at det faktisk er en kompleks virkelighed, når det kommer til hjemsendelse til afsoning i hjemlandet, og når vi taler om folk med udenlandsk baggrund, der opholder sig her ulovligt.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-02:
Mit eneste bekendtskab med frihedsberøvelse foregik, da jeg inspicerede kachotten under Sjælsmark Kasernes hovedvagt som værnepligtig officer for snart 10 år siden.
Jeg har dog ikke nydt et længere ophold selv – jeg ved ikke, om ordføreren har erfaringer på området.
Men skal jeg forstå ordførerens svar sådan, at man sådan set mener, at både regeringen og ordførerens parti gør nok, og at man er tilfreds med den nuværende situation?
Mette Reissmann (S), 2014-05-02:
Jeg ønsker ikke at gøre Venstres ordfører deprimeret.
Jeg vil gerne have lov til at sige, at jeg ikke ved, om Venstres ordfører så nogen sinde har været indespærret, men om det at få en dom, hvor man trods alt bliver berøvet sin frihed – som vi jo allerede i dag kender det fra domspraksis – vil jeg sige, at det faktisk er betragtelig lang tid at skulle sidde frihedsberøvet på den her konto.
Derudover vil jeg henvise til, hvad justitsministeren sagde, bl.a. i forhold til det øgede samarbejde, der allerede nu foregår på internationalt niveau.
Det er jo også det, Socialdemokraterne støtter op om – ikke overraskende.
Og samtidig vil jeg også gerne henvise til, at vi, som jeg også nævnte i min ordførertale, har etableret udlændingekontrolenheder, som også har en øget politiindsats.
Så de, der opholder sig her ulovligt, bliver fanget – og bliver i øvrigt også udvist.
Så jeg vil sige, at der er faktisk rigtig sund fornuft i at fastholde det, som allerede foregår.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-02:
Nu kunne jeg jo med en vis frækhed stille ordføreren det samme spørgsmål, som ordføreren stillede mig, men det vil jeg ikke gøre.
Derimod vil jeg sige, at det ikke er nogen overraskelse, at ordførerens parti ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Men jeg kunne måske driste mig til at spørge, om man har alternative løsningsforslag.
Ministeren fortalte om sine bestræbelser på at forhandle bilaterale aftaler med andre EU-lande, og det har jeg respekt for.
Men når nu ordføreren mener, at strafferammen er i orden – på trods af at hovedparten af de dømte jo får en meget mild dom – og ikke har andre forslag til, hvad man kan gøre, så bliver jeg en smule, hvis ikke deprimeret så måske defaitistisk hernede fra Folketingets allerbageste række.
Er det virkelig meningen?
Mette Reissmann (S), 2014-05-02:
Jeg vil gerne indledningsvis kvittere for, at forslagsstillerne har rejst en meget vigtig debat.
For os Socialdemokrater er det nemlig helt uacceptabelt, hvis mennesker bryder deres indrejseforbud og ulovligt rejser tilbage til Danmark.
Det må og skal vi sætte hårdt ind over for, og det gør vi heldigvis også.
Forslagsstillerne fremhæver, at antallet af udviste kriminelle udlændinge, der overtræder et forbud mod at rejse ind i Danmark, er vokset de seneste år.
Det er korrekt.
For det første synes jeg dog, det er vigtigt at bemærke, at stigningen af anmeldte overtrædelser var særlig stor fra 2009 til 2011, altså fortrinsvis under den tidligere regering.
For det andet mener jeg, at baggrunden skal findes i, at der samlet set de seneste 5 år har været en meget betydelig stigning i antallet af udvisninger ved dom og administrative udvisninger.
Dermed er der også sket en markant stigning i antallet af gældende indrejseforbud.
Derudover er varigheden af de tildelte indrejseforbud også øget.
Det er jo klart, at jo længere og jo flere gældende indrejseforbud vi har med at gøre, desto flere mulige overtrædelser, anmeldelser og sigtelser vil det så også medføre, og det synes jeg bare er vigtigt at holde sig for øje i den her debat.
Derudover har regeringen igangsat en styrkelse af den politimæssige indsats på hele udlændingekontrolområdet, herunder en øget indsats på tværs af myndigheder i kampen mod social dumping, hvilket ligeledes har medført pågribelse af bl.a. personer, som opholder sig i landet i strid med et indrejseforbud.
Tallene skal derfor ses på baggrund af den øgede mængde af mulige overtrædelser og en styrket indsats for at fange dem, der overtræder deres indrejseforbud.
Når det er sagt, vil en vedtagelse af det beslutningsforslag, vi drøfter i dag, pålægge regeringen at indføre en minimumsstraf på mindst 1 års fængsel, såfremt indrejseforbuddet overtrædes anden gang.
Jeg synes, det er vigtigt at bemærke, at når der lovgives om minimumsstraffe, fratages domstolene mulighed for konkret at vurdere omstændighederne i den enkelte sag, og det er som udgangspunkt principielt uholdbart og bør efter min overbevisning så vidt muligt undgås.
Vi har jo netop et domstolssystem, så straffen ikke bare passer til forbrydelsen, men også både til forbryderen og de enten formildende eller skærpende omstændigheder, der nu engang måtte være i den konkrete sag.
Ved at indføre minimumsstraffe risikerer man derfor at ramme personer uforholdsmæssigt hårdt, og det er altså ikke vejen frem, særlig ikke da der allerede i dag i straffeloven er mulighed for at straffe den, der overtræder et indrejseforbud, med fængsel i indtil 3 år.
Det er en håndfast og mærkbar sanktionsmulighed, der senest blev forhøjet i 2011.
Det er Socialdemokraternes opfattelse, at det er et passende niveau, og på den baggrund kan Socialdemokraterne ikke støtte forslaget.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-02:
Det er jo altid en helt særlig fornøjelse at kunne sørge for, at den socialdemokratiske ordfører bliver i bedre humør.
Det kvitterer jeg for.
Nej, jeg er ikke specielt imponeret af minimumsstraffe.
Som jeg sagde flere gange i min tale, er jeg ikke sikker på, det er den rigtige vej frem, og derfor afsluttede jeg også min tale med at opfordre justitsministeren til at indkalde Folketingets partier til en drøftelse af, hvad vi kan gøre i fællesskab.
Jeg kender ikke særlig mange udvisningsdømte kriminelle.
Det ved jeg ikke om ordføreren gør.
Så jeg har absolut intet statistisk grundlag for at kunne udtale mig om, hvad en given minimumsstraf vil gøre for området.
Men det kan selvfølgelig være, ordføreren efterfølgende vil gøre mig bekendt med hendes vurdering af sagen og med, hvad hendes bud på en minimumsstraf kunne være.
Jeg går ikke ind for det.