runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Men lad os så lige prøve at skære det ud i pap.
Var Danmark så gået fuldstændig uberørt igennem det, at oliepriserne er faldet?
Nej, så skulle vi stadig væk ind og korrigere i forhold til faldende olieindtægter.
Så den konsekvens, man er nødt til at gå ind og tage af nogle ændringer i oliepriserne, skal man jo tage i alle tilfælde.
Det hænger ikke nødvendigvis sammen med det, at der er blevet foretaget en justering, hvor der kommer en større olieindtægt samlet set, fordi der skal betales en større samlet beskatning fremover fra Nordsøen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-28:
Men det kører rundt for ministeren.
Så når Socialdemokratiet laver reklamer om hurtigere tog og bedre tog til alle i Danmark eller lav skat til udvalgte olieselskaber, så passer det ikke, for det har jo ikke nogen sammenhæng.
Og da den nuværende transportminister skrev, at for det første beder vi udenlandske olieselskaber om at betale det samme i skat som danske selskaber, det er kun rimeligt, og det gør det muligt at investere i den kollektive trafik, så var det også en misforståelse.
Eller når Socialdemokratiet i en pressemeddelelse tilbage i september 2013 skriver, at aftalen øger statens indtægter med 28,5 mia. kr. frem mod 2040, og at partierne bag aftalen er enige om, at pengene skal bruges på hurtigere og grønne tog til danskerne, så er det også forkert.
Det ville da så bare være befriende, hvis skatteministeren sagde, at det, som Socialdemokratiet hidtil har sagt, var lige en kende for friskt.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Nu henviser hr. Torsten Schack Pedersen jo selv til Kraka, og der synes jeg måske det er værd at slå fast, at investeringernes provenuvirkning jo skal opfattes som et centralt skøn.
Det vil sige, at der principielt er lige så stor sandsynlighed for, at virkningen bliver større, som at den bliver mindre end anslået.
Eksempelvis kan olieprisen jo sådan set blive både højere og lavere end det, der er lagt til grund for beregningerne.
Det gælder f.eks. sådan noget som den teknologiske udvikling.
Det er svært at bedømme.
Det er også svært på forhånd at bedømme de størrelser, der kan udnyttes.
Og som jeg har forstået det, regner Kraka altså også ret konservativt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-28:
Men udfordringen for skatteministeren forleden var jo, at når Kraka laver en gennemgang af Togfonden DK, er de forventede indtægter, der skulle være, altså ikke de 28,5 mia. kr., som man forventer, men betydelig mindre.
Der er vel et hul på 18-19 mia. kr.
Vi kan bare tage, hvad transportministeren sagde i salen tidligere i dag, nemlig at det er merprovenuet fra nordsøolien, der går til toginvesteringer.
Merprovenuet fra nordsøolien går til toginvesteringer – altså måske noget af det.
For det, skatteministeren siger, er jo, at så må det findes på de mellemfristede fremskrivninger.
Det er bare tankevækkende, når regeringen siger, at den har et forsigtighedsprincip.
Forudsætningerne skrider, og udsigterne til indtægter falder dramatisk.
Bare fra det øjeblik, regeringen fremsatte lovforslaget i 2013, og til vi vedtog det med regeringens egne olieprisfremskrivninger, forsvandt der 4 mia. kr. bare frem til 2020.
Det tal har jeg bedt skatteministeren om at opdatere skriftligt, og det kommer jo til at blive langt større.
Derfor er det jo for nemt at sige, at man bare finder pengene fra Nordsøen, når man godt ved, at pengene ikke er der.
Og så er det da helt legitimt at spørge, hvor pengene skal komme fra.
Når ministeren siger, at jamen det betyder ikke så meget, om oliefonden og nordsøolien giver det, der skal til, for man bruger pengene alligevel, så er der da en manglende sammenhæng.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Det hænger fint sammen.
Men det fremgår også af aftalen, at eventuelle ændringer i de bagvedliggende forudsætninger skal håndteres inden for rammerne af den mellemfristede planlægning.
Det er normal praksis.
Der står på side 5 i aftalen, »at eventuelle afvigelser mellem det realiserede og forudsatte merprovenu fra harmoniseringen af Nordsø-beskatningen vil blive håndteret i forbindelse med den løbende tilrettelæggelse af finanspolitikken i overensstemmelse med de mellemfristede finanspolitiske målsætninger.«
Som sagt skal man huske på perspektivet.
Togfonden DK svarer til en permanent merudgift på knap 400 mio. kr. om året; det svarer til ca. en tredjedel af en permanent boligjobordning, som jeg kan forstå Venstre har foreslået uden rigtig at anvise finansiering til det, og det er så samtidig under 1 pct. af de årlige offentlige investeringer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-28:
Spørgsmålet lyder: Når Socialdemokraterne på deres nye hjemmeside, www.resultaterfordanmark.dk, skriver, at de 28,5 mia. kr. til regeringens Togfonden DK finansieres »ved at lade olieselskaberne i Nordsøen betale det samme i skat«, hvordan hænger det så sammen med ministerens udtalelse om, at der ikke er en direkte afhængighed mellem olieindtægter fra Nordsøen og finansiering af regeringens Togfonden DK?
Det lyder: Hvordan kan ministeren påstå, at der ikke er en direkte afhængighed mellem olieindtægter fra Nordsøen og finansiering af regeringens Togfonden DK?
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Der kan jo godt være lidt gentagelser.
Togfonden DK er på 28,5 mia. kr., det er politisk aftalt, og så er den sådan set ikke så meget længere.
Det oprindelige skøn for merprovenuet fra harmoniseringen af beskatningen af nordsøolien var på 28,5 mia. kr., og beløbet blev i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet reserveret til bedre togtrafik til glæde for alle danskere, altså det, vi kender som Togfonden DK.
Hvis olieindtægterne bliver mindre end oprindelig forudsat, skal det håndteres inden for de mellemfristede finanspolitiske rammer.
Det samme gælder, hvis provenuet bliver større end forudsat.
Derfor påvirker olieindtægterne ikke Togfonden DK.
Der er faktisk god ræson i at afkoble Togfonden DK fra de løbende udsving i oliepriserne, for hvis man vil gennemføre større infrastrukturprojekter, kræver det langsigtet planlægning og rimelig klare finansielle rammer.
Derfor aftalte vi – de partier, der indgik aftalen – at bruge 28,5 mia. kr. til Togfonden DK, uanset hvordan de antagelser, der lå til grund for skønnet, måtte udvikle sig.
Men da det så kom til stykket og man havde muligheden, også for at sikre sig nogle ekstra indtægter, så ville man ikke rigtig det, fordi man åbenbart syntes, at de penge egentlig lå bedre i olieselskabernes lommer.
Og da det så kom til udmøntningen, ville man heller ikke rigtig være med til det, usagt af hvilke årsager.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at vi har de her diskussioner, som i bund og grund handler om, at der er et parti, et stort oppositionsparti, som står uden for en aftale om infrastruktur.
Det er usædvanligt, al den stund vi plejer at indgå den slags aftaler bredt, så vi sikrer, at der i alle tilfælde er enighed om, hvordan vi udmønter store, vigtige nationale aftaler som den her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-28:
Men det interessante ved skatteministerens klare svar om, at det drejer sig om 400 mio. kr. årligt, og så er regningen betalt, er, at når der nu alligevel ikke er den her direkte kobling, er det jo bare mærkeligt, at forudsætningen for at kunne være med i Togfonden DK var, at man fandt pengene.
Og de kunne kun findes i Nordsøen.
Det var ikke et spørgsmål om, at vi skulle finde 400 mio. kr. årligt.
Det var ikke relevant for regeringen.
Man ville kun have pengene ved øget beskatning i Nordsøen.
Så er det jo ligesom svært at sige nu, at man bare kunne have fundet 400 mio. kr. et andet sted, for det var regeringen slet ikke optaget af.
Men det er selvfølgelig rart at vide, at det er 400 mio. kr., det drejer sig om.
Jeg tror måske, det står i skærende kontrast til et notat, som tidligere skatteminister Holger K. Nielsen lavede, da det samme budskab blev fremført af en af mine kollegaer fra Venstre, men det kan vi jo underholde hinanden med ved en anden god lejlighed.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Men pointen er jo, at vi under alle omstændigheder har aftalt med hinanden, altså aftalepartierne imellem, hvordan vi håndterer det løbende.
Det er jo ikke anderledes, end hvad en hvilken som helst anden regering ville være forpligtet til at gøre, så længe et sådant flertal måtte eksistere.
Og det er jo heller ikke anderledes, som jeg også har fremført tidligere, end at vi jo ikke skal lade vores finanspolitik diktere af markedsudsvingninger af kortere eller længere varighed, hverken når det går til den ene side, eller når det går til den anden side.
Mads Rørvig (V), 2015-01-28:
Der er også noget, der hedder rettidig omhu, hr. minister, og hvis man kan se, at olieprisen er faldet ikke bare lidt, men rigtig meget, og at den ser ud til at blive dernede, bør man så ikke tage bestik af det og ikke bare fortsætte med bind for øjnene lige ud over afgrunden?
Og det er jo ikke kun mig, der siger det.
Det kan vi jo se, når vi tanker benzin, eller vi kan lytte til vismændene.
Der er sket noget.
Jeg synes, det ville klæde regeringen at tage den her togfond op til revision, lige regne det igennem en gang til med det nuværende olieprisniveau og sige: Det kunne godt være, vi skulle se sandheden i øjnene og så sige, at der ikke er de penge, vi regnede med.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi fortsatte med den samme måde at beregne på, som den tidligere regering brugte, og det er jo sådan set også det, som er hele pointen.
Nu har der været temmelig mange spørgsmål på det her område, og man må sige, at vi har svaret det samme igen og igen, altså at den måde, man beregner på, sådan set også er den måde, som tidligere regeringer har beregnet på, både når det handler om, hvad olieindtægterne ville være, men også hvordan man håndterer de udsving, der måtte være i olieindtægterne – som altid fluktuerer, som altid går op og ned.
Det er meget sundt, at man holder fast i det princip.
Mads Rørvig (V), 2015-01-28:
Jeg tror, det er lidt vigtigt herinde i Folketinget, at vi har nogle sunde principper for, hvordan vi driver økonomien.
Men jeg synes, det er lidt trist, at man nu kører tilbage i valgkampsrillesporet og bruger en masse penge, som man ikke har.
Man har lovet 28,5 mia. kr. væk, og nu kan vi se, at finansieringen smuldrer.
Er det rettidig omhu, hr. minister, bare at love 28,5 mia. kr. væk – når man kan se, at olieindtægterne ikke kommer ind – uden at foretage sig noget og se på, om det kunne være, man skulle skrue lidt ned, indtil man havde mere sikkerhed for indtægten?
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Det tal er jo nævnt adskillige gange, og det er selvfølgelig ikke mindst for at sætte det i relation til Venstres ufinansierede forslag om bl.a. boligjobordningen.
Men lad mig dog lige også vende tilbage til spørgsmålet om oliefond og de øgede olieindtægter.
For det er jo fuldstændig rigtigt, at der er kommet flere indtægter i kassen, og dermed kan man også tillade sig at bruge noget mere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-28:
Men man har gjort udsvinget på statsbudgettet større ved at koble pengene fra Nordsøen direkte til en udgift.
Det har ministeren nok temmelig vanskeligt ved at afvise, altså at det forholder sig sådan.
Nu har man påtaget sig en udgift på en svingende indtægt.
Det øger udsvinget – så simpelt er det.
Det må ministeren så bare stå ved, og så må finansministeren så ligge og rode med det årligt, og det skal nok blive fornøjeligt, når man skal samle den regning op.
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål om de 400 mio. kr., som jeg kan forstå skatteministeren siger er det, der skal til som alternativ finansiering.
Det vil jeg gerne have en bekræftelse på.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Jeg vil godt starte med lige slå fast, at det jo er direkte vildledende, når hr. Torsten Schack Pedersen udlægger mine ord, som han gjorde.
Det er lige præcis sådan, at vi håndterer de finanspolitiske udfordringer på nøjagtig samme måde, som den tidligere regering gjorde: Måtte der komme flere indtægter ind end oprindelig forudsat, skal der netop ikke skrues op for investeringerne, så er det, at vi har en fastlagt økonomisk politik, og tilsvarende skal der, hvis indtægterne periodevis er lavere, heller ikke skrues ned for dem.
Det er sådan set det, der er hele pointen med olieindtægterne.
Nu er min taletid desværre opbrugt, men bare for at slå det helt klart fast: Det er lige præcis de samme principper, denne regering bruger, som tidligere regeringer har brugt og forhåbentlig enhver kommende regering vil bruge.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-28:
Socialdemokratiets kampagner og sådan noget skal vi åbenbart ikke gå så meget op i, for der er ikke den sammenhæng, som man ellers har forsøgt at beskrive.
Se, det, der jo også adskiller skatteministeren og mig, er, at skatteministeren mener, at hvis olieprisen går op, så skal man skrue op for investeringerne, men man kunne jo også – jeg ved godt, at det er svært for en socialdemokrat at se, at der ligger nogle penge, uden at skynde sig at kaste sig over dem og bruge dem – bruge dem til at høvle af på gælden og sikre, at der er lidt mere robusthed.
Men jeg kan godt forstå, hvorfor der er så stor risiko ved at have Socialdemokraterne til at sidde tæt på pengekassen, for hvis der lige pludselig er mere end forventet, skal de bruges, og hvis der ikke kommer de penge ind, som man forventer, bruger man dem alligevel.
Nu nævner skatteministeren beløbet 400 mio. kr., og at det er det beløb, der skal til.
Jeg skal bare lige være helt sikker på, at jeg forstår det.
Skatteministeren siger, at hvis man årligt fandt en finansiering på 400 mio. kr., kunne man finansiere Togfonden DK på anden vis.
Jeg vil gerne bede ministeren om at bekræfte, at det er sådan, jeg skal forstå ministerens udtalelser om, at det her drejer sig årligt om 400 mio. kr.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Jamen man skal jo have næse for de store økonomiske udsving.
Omvendt er det jo sådan, at vi løbende ser på alle statens indtægter i forbindelse med konvergensprogrammet.
Det er nu engang sådan, det er at have et regeringsansvar.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-28:
Ministeren siger, at regeringen har lagt OECD's energiagenturs beregninger ind som forudsætning.
Så vil jeg høre ministeren, om regeringen så vil inddrage en kommende vurdering fra OECD's energiagentur, som giver et andet bud på olieprisen fremover, for det må jo kvalificere Folketingets arbejde.
For i stedet for at man stædigt holder fast i, at de 28,5 mia. kr. kommer ind, og at man finder dem på anden vis, hvis ikke de gør, så kan vi jo, hvis der foreligger en ny vurdering, få klarhed over, hvor mange penge det så er, regeringen skylder at finde finansiering til.
Så kan vi få det at vide med det samme i stedet for at vente til 2024.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Men man må bare sige, at de beregninger, der er foretaget, jo hviler på det meget grundige analysearbejde, der blev foretaget i forbindelse med serviceeftersynet, og de er foretaget ud fra fuldstændig almindelig regnepraksis og almindelige standardforudsætninger, som også tidligere regeringer har arbejdet med.
Jeg synes egentlig ikke, det ville give nogen mening at ændre på den metode, man har anvendt, for der er ikke noget, der tyder på, at man kunne regne mere forsigtigt, hvad det så end skulle betyde.
Det giver også langt mere mening at regne konsistent på den samme måde, som tidligere regeringer har gjort, med de mest realistiske forudsætninger.
Så må man jo bare sige, at hvis det er sådan, at olieprisen skulle fortsætte uændret, ja, så ville det da i hvert fald være første gang i verdenshistorien, at en oliepris ikke fluktuerede over tid.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-28:
Jeg synes, det er modigt, at ministeren siger, det er imponerende, at hr. Mads Rørvig ved, hvordan olieprisen udvikler sig de næste mange år.
Det tror jeg ville være at tage det, som hr. Mads Rørvig sagde, lige langt nok.
Men det, der er interessant, er jo, at regeringen tør forudsige, hvordan olieprisen bliver, og på baggrund af et skøn tilbage i 2013 forlods vælger at anvende pengene.
Og ministeren er fuldstændig ublu ved at sige: Nå ja, så kommer de nok ind på den ene måde eller på den anden måde.
Ministeren kan bare – han var godt nok ikke minister dengang – huske tilbage på, hvad der skete, da vi behandlede lovforslaget i sin tid.
Fordi der kom en ny økonomisk redegørelse, og fordi regeringen lagde et nyt olieprisskøn til grund, blev der slået et hul på lige knap 4 mia. kr. i indtægterne bare frem til 2020.
Og der lå vi altså stadig væk med en oliepris på over 100 dollar pr. tønde.
Så synes jeg godt nok, det er imponerende, at ministeren siger: Jo, jo, men altså, det var vores bedste bud.
At det hele skrider, jamen det må man så klare med de mellemfristede fremskrivninger og alt muligt andet.
Det er på godt dansk et andet ord for, at der ligger en kæmperegning foran, og regeringen er sådan set iskold over for, hvordan den bliver samlet op.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Jeg synes faktisk, det er meget imponerende, at hr. Mads Rørvig er i stand til at forudse olieprisens udvikling i de næste 10 eller 15 år.
Det tror jeg ikke der er mange som er i stand til.
Derfor må man også bare sige, at det, vi gør i forhold til den politiske aftale, der er lavet, er fuldstændig at følge samme praksis, som andre regeringer også har gjort.
Derfor er de beregninger, der løbende bliver lavet, jo dem, der bliver foretaget i forbindelse med konvergensprogrammet.
Mads Rørvig (V), 2015-01-28:
Ja, der er sådan en retorisk tommelfingerregel, der hedder, at det, der ikke kan forklares, kan ikke forsvares, men ministeren gjorde dog et forsøg.
Det har vismændene også sagt, det har Kraka også sagt.
Man vil komme frem til, at der er færre penge.
Hvor vil hr. Benny Engelbrecht finde pengene, hvis han stadig vil bruge 28,5 mia. kr. på togprojekter?
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Jeg skal prøve at gøre et forsøg: Hvis nu de danske forbrugere i en periode skulle skære kraftigt ned på deres forbrug af, lad os sige fadøl, og der derfor ville komme langt færre punktafgifter og færre momskroner ind, fordi folk købte færre fadøl, så er det noget, man håndterer i de finanspolitiske statusopgørelser.
Det er jo ikke anderledes, end hvordan man normalt håndterer det, hvis der er afvigelser i skatteindtægterne.
Det, vi gør, er, at vi mindst en gang årligt foretager en grundlæggende vurdering af de samlede finanspolitiske udfordringer.
Det sker i forbindelse med de løbende opdateringer af regeringens 2020-plan.
Mads Rørvig (V), 2015-01-28:
Jeg anerkender, at beregningerne, da man lavede Togfonden DK på baggrund af olieindtægterne, måske kunne have været retvisende, men der er jo sket noget i mellemtiden.
Olieprisen er markant lavere, end da man lavede regnestykket til at starte med, og det ville i min optik være rettidig omhu, hvis man lige gennemregnede det og så så, at der faktisk ikke er de penge, som vi forudsatte, da vi lavede Togfonden DK.
Men jeg kan forstå på skatteministeren, at uanset hvor mange indtægter der måtte komme ind af det, vi lavede, så skal togprojekterne gennemføres.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Lad mig først slå fast, at de skøn, der lå til grund for beregningen af merprovenuet ved harmonisering af nordsøbeskatningen, selvfølgelig var realistiske og retvisende.
Som det også blev sagt flere gange af den daværende skatteminister i forbindelse med behandlingen af de lovændringer, der udmønter aftalen om harmoniseringen, så er beregningerne foretaget på grundlag af de oliepriser, som blev anvendt i forbindelse med de mellemfristede fremskrivninger, som ligger bag 2020-planerne.
Disse fremskrivninger baserer sig bl.a. på de olieprisforudsætninger, som er udarbejdet af Det Internationale Energiagentur.
Forudsætningerne fra agenturet blev også brugt i de mellemfristede fremskrivninger under den forrige regering.
For det andet vil jeg godt gentage, at der ikke mangler penge til Togfonden DK.
Togfonden DK er på 28,5 mia. kr., uanset hvordan oliepriserne udvikler sig, og det ændrer sig altså ikke ved, at Venstre bliver ved med at spørge.
Vi har derfor også svaret Folketinget, at ændrede olieprisforudsætninger kan have betydning for de samlede finanspolitiske muligheder m.v. frem mod 2020, men ikke for størrelsen af Togfonden DK, hvilket jo også fremgår af aftalen.
Mads Rørvig (V), 2015-01-28:
Spørgsmålet lyder: Når ministeren har udtalt, at den lave oliepris ikke er nogen udfordring for finansieringen af Togfonden DK, og at man bare skal korrigere for det, vil det så sige, at regeringen vil lave et kasseeftersyn og korrigere beregningerne bag Togfonden DK med en ny og mere realistisk prognose for oliepriserne?
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
For det første må jeg jo sige, at man beregner provenuer for nordsøolien på samme måde, som regeringer altid har beregnet provenuer for nordsøolien, så det er der jo ikke nogen ændringer i.
For det andet må man jo også bare sige, at vi løbende, når vi laver beregninger i konvergensprogram, vil se på, om der måtte være nogle justeringer, der skal foretages.
Og det vil vi foretage på samme måde, som regeringer normalt gør det.
Det er altså ikke noget, der vil føre til det sortsyn, som Venstre jo tydeligvis prøver at piske op på en gråvejrsdag som i dag.
Thomas Danielsen (V), 2015-01-28:
Ja, desværre er det det sidste spørgsmål, vi kunne ellers bruge mange flere.
Og i den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at spørge skatteministeren, om han kan oplyse navne på andre økonomer, som støtter den her udviklingsprognose i forhold til olien.
For samtlige andre økonomer, som vi i hvert fald har været bekendt med, oplyser jo, at det er helt urealistisk, at man vil have en oliepris, der er støt stigende – og det har man advaret imod lige siden regeringens lancering af Togfonden DK.
Det er det ene spørgsmål.
Dernæst kunne jeg godt tænke mig, at ministeren ville bruge ganske kort tid på bare at nævne et par eksempler på de områder, der nu skal spares på, fordi man insisterer på at gennemføre Togfonden DK, til trods for at over halvdelen af finansieringen mangler.
Mads Rørvig (V), 2015-01-28:
Jeg synes ikke, vi får mange svar på de spørgsmål, vi stiller.
Når regeringen gør sig den ulejlighed at regne på det igen, vil man finde ud af, at der ikke er de penge, som man har lovet danskerne.
Man har lovet danskerne broer og ekstra togsæt.
Man har lovet elektrificering af jernbanen.
Og alt sammen kan jo lyde meget sympatisk.
Det svarer jo nogenlunde til det valgprogram, man gik til valg på sammen med SF.
Men når det kommer til finansieringen, når det kommer til det svære, så bliver det en svær sag.
Og ministeren kan jo heller ikke i dag forklare, hvor han vil finde pengene – nu, hvor vi har fundet ud af, at de ikke er der.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-28:
Tak for det.
Det er sådan set ikke et spørgsmål.
Så det vil jeg gerne kvittere for, det synes jeg var nyttigt at få at vide i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Jamen der er ingen tvivl om, at olieprisen er lav lige nu.
Det er tydeligt for enhver, som kører forbi en tankstation.
Men det betyder ikke, at vi skal holde op med at tænke langsigtet.
Tværtimod skal kortsigtede udsving på de finansielle markeder ikke diktere den økonomiske politik.
Vi skal med andre ord ikke bruge ekstra, når olieprisen i en periode er meget høj – det er der jo nogle, der nogle gange ønsker sig – og tilsvarende skal vi heller ikke sætte udgifterne ned, hvis oliepriserne midlertidigt er lave.
Det ville skabe ustabilitet.
De fleste er enige om, at olieprisen på længere sigt vil stige.
Hvor meget ved vi ikke, og derfor bruger vi normalt skøn fra de internationale organisationer, når vi fastlægger de her langsigtede olieprisforudsætninger.