runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-11:
Det har jo været fremme i debatten, hvilke vindmølleprojekter vi er i gang med lige nu, og som vi faktisk har aftalt sammen med Socialdemokraterne i energiaftalen, som bl.a. sikrer en forhøjet afregningspris og en masse gode vilkår for danske vindmølleproducenter.
Nu ved jeg godt, at fru Mette Gjerskov prøver at tørre ansvaret for de fyringer, der er sket på Vestas, af på regeringen, og jeg synes, at det er så urimeligt, som noget kan være, at Socialdemokraterne tager de fyrede mennesker på Vestas som gidsler i en eller anden politisk propagandakamp mod regeringen.
Jeg synes simpelt hen, at det er urimeligt over for de mennesker i Vestjylland, på Lolland og andre steder, at man kører frem med det der.
Faktum er jo, at Vestas ikke har fået de ordrer på store udbygninger med vindmøller på havet, og det kan der så være forskellige årsager til.
Så har man strategisk valgt at flytte produktion til Kina og USA, fordi det er der, man får de store ordrer, og det er der, man satser.
Det er en strategisk beslutning, man har taget i Vestas - det er ikke regeringens skyld.
Mette Gjerskov (S), 2009-05-11:
Faktum er, at det, i stedet for at skabe flere arbejdspladser inden for vedvarende energi, er lykkedes regeringen med sin politik at skabe færre arbejdspladser.
Det må vi bare konstatere, og så kan den konservative ordfører vælge at mene noget andet.
Det må være det, jeg konstaterer.
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål om den her fantastisk ambitiøse klimapolitik, som regeringen fører, og om, hvilke områder ordføreren kan pege på, hvor den danske regerings klimapolitik går længere end det, vi i forvejen er tvunget til af EU.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-11:
Nu tror jeg, det er godt, at det ikke er fru Mette Gjerskov, vi sender til internationale forhandlinger.
Når det gælder forpligtelser i EU, så lad os tage et eksempel.
Vi har de idealkvoter i forbindelse med biler, bønder og boliger.
Der skal vi reducere med 20 pct. inden 2020.
Jeg tror ikke, der findes et mere ambitiøst mål i verden, når det gælder reduktion.
Jeg vil gerne høre det, hvis fru Mette Gjerskov kan komme med eksempler, men det tror jeg faktisk ikke at hun kan.
Danmarks forpligtelse til en reduktion på 30 pct. i 2020 findes heller ikke mere ambitiøst.
Jeg ved ikke, hvad fru Mette Gjerskov sigter efter med hensyn til EU og forpligtelser, for det er jo sådan, at Danmark har de mest ambitiøse forpligtelser, og det bliver forhandlet i EU.
At man så prøver at danne et billede af, at den tidligere statsminister skulle have bekæmpet de her forpligtelser, synes jeg egentlig ikke er særlig værdigt.
Ole Hækkerup (S), 2009-05-11:
Jeg er jo med på bølgen hernede fra salen af dem, der har lidt svært ved at finde det helt så fantastiske i alt, hvad regeringen har foretaget sig siden 2001.
Jeg synes nok, at der har været nogle eksempler fremme, hvorom man kan sige, at det saglige belæg for sådan at opline, at udviklingen entydigt har været på klimaets og miljøets side, er rigtig, rigtig svært at finde.
Vi nærmer os næsten det humoristiske, hvis det også skal være fantastisk, når regeringen siger: O.k., vi har ikke nogen politik, men vi overvejer at anskaffe os en.
Lad mig prøve at spørge om noget helt, helt andet for at finde ud af, hvor vi har åbningen, hvor der er noget, vi kan arbejde med.
Hvis nu vi via spørgsmål i udvalg osv. kan finde i eksempelvis den skattereform, der er fremlagt, som skal reducere CO2-udledningen med 0,4 millioner t, nogle ændringer, der giver det samme provenu på 19 mia. kr., men alligevel giver nogle ændringer, der betyder, at reduceringen af udledningen af CO2 bliver større, at man får reduceringen til at blive større, er det så noget, som ordføreren for De Konservative vil være med til at se på?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-11:
Jeg undrer mig over spørgsmålet.
Det må jeg indledningsvis sige.
Tilgiv mig, jeg synes, det var et mystisk spørgsmål.
Altså, vi har ingen politik.
Vi har indgået en energiaftale bl.a. med hr. Hækkerups parti, Socialdemokraterne, SF, De Radikale for omkring et års tid siden - det ved jeg ikke om har forbigået hr. Hækkerup opmærksomhed - som meget, meget klart beskriver udviklingen her de kommende år omkring dansk energipolitik.
Nævn mig bare et land i verden, der har en mere ambitiøs tilgang til klima- og energipolitikken?
Det, jeg bare prøver at sige til oppositionen også i dag, er: Smil dog lidt, som vi andre gør.
Obama, Al Gore og Ban Ki-moon fremhæver Danmark.
Det er ikke noget, som regeringen har spindoktorer til at få dem til, det er der en grund til, og det synes jeg faktisk også at oppositionen burde anerkende og være lidt stolte over og så bidrage mere konstruktivt i et samarbejde om at udvikle den politik.
Det er sådan set bare det, jeg i al stilfærdighed forsøger at sige til oppositionen.
Ole Hækkerup (S), 2009-05-11:
Man kunne jo få den djævelske mistanke, at hvis regeringen havde hold sig til den linje, den kørte de første par år, hvor den snakkede om miljøbureaukrater og alt det andet onde i verden, var det virkelig blevet morsomt, når Obama og nogle af de kom og sagde, at det sørme var godt, samtidig med, at den danske regeringen sagde, at det sørme var skidt.
Men lad mig prøve at vende tilbage til spørgsmålet.
Hvis jeg nu kan komme med nogle ideer til hr. Per Ørum Jørgensen til noget, der ligger inden for de 19 mia. kr., som bliver drevet ind i grønne afgifter i forbindelse med skatteaftalen, som er nogle forslag, der sørger for, at man får lige så mange penge i kassen, men som har en større miljøvirkning end den reduktion af CO2-udledningerne på 0,4 mio. ton, som ligger, er det så noget, Det Konservative Folkeparti vil se positivt på?
Baggrunden for spørgsmålet er selvfølgelig helt enkel.
Hvis man hæver afgifterne med 19 mia. kr., får reduceret CO2-udledningerne med 0,4 mio. ton - og vi har altså et stykke vej endnu for at nå de der 5 mio. ton, vi mangler for at nå målet i 2020 - er De Konservative så parate til at se på, om vi kan åbne og få endnu større reduktioner af udledningerne via et skattesystem?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-11:
Jeg har faktisk et citat her fra Kim Mortensen, partifælle til hr. Ole Hækkerup, som siger, at regeringens forslag om nye energiafgifter, der ensidigt pålægges industrivirksomheder, kan komme til at koste hundredvis af arbejdspladser i Syd- og Vestjylland.
Der har sådan været flere socialdemokratiske udmeldinger, som egentlig kritiserer for at indføre grønne afgifter, altså at vi sænker skatten på arbejde - det, vi gerne vil have mere af - og beskatter forurening, som vi vil have mindre af.
Så jeg ved ikke rigtigt, om man skal tage den interne diskussion i den socialdemokratiske gruppe, men nu er der jo indgået en aftale på skatteområdet, som omfatter de her ting, og derfor må jeg jo sige, at Socialdemokraterne jo kunne have deltaget aktivt i de forhandlinger og søgt indflydelse der, ligesom man f.eks. gør på energiområdet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-05-11:
Jeg er enig i, at den idé med rammebetingelser også er at kunne skære rammen på en sådan måde, at det fremmer ting, man gerne vil have til at ske.
Sandheden er den, at mens vi endnu venter på, hvad oppositionen mener om skat - vi ved jo intet om det, og derfor er det også lidt tankevækkende, at hr. Hækkerup efterspurgte, om vi kunne bruge socialdemokratiske indspark til noget, al den stund at vi jo ikke har fået dem endnu - har regeringen lagt en skattereform fast, som sådan set øger beskatningen på det, vi vil have mindre af, nemlig forurening af energi.
Så er det rigtigt, at i forhold til den ambition, der var der, og det ordentlige vrid, vi har givet den, har vi så renonceret en smule i forhold til særlig energiintensive virksomheder.
Når vi har gjort det, understreger det jo, hvad jeg sagde på et tidligere tidspunkt om den internationale dimension, for Danmark er ikke nogen øde ø.
Danmark kan ikke fuldstændig føre sin egen energi- og klimapolitik.
Der er også et hensyn at tage til de virksomheder, som er i konkurrence med tilsvarende virksomheder - måske endda virksomheder, som i forhold til miljøhensyn er mindre ambitiøse, men producerer det samme - i andre lande.
Det er jo der, hvor vores politik skal gå på to ben, et højt nationalt ambitionsniveau og en stærk commitment til at finde nogle internationale rammevilkår.
For hvis de bliver skærpet, kan vi sådan set i fællesskab drive det her længere, end vi ellers kunne.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-05-11:
Egentlig undrer det mig faktisk, at bekendtgørelserne er formuleret på den måde, de er, men vi kan jo konstatere, at Energitilsynet har sagt, at det fortolker dem på den måde.
Der er en lille ting, jeg lige vil fremhæve.
Jeg er enig med statsministeren i, at det at påtage sig lederskab forudsætter, at man går foran.
Man kan jo ikke andet end være enig i det udsagn, fordi det netop er det, at der er nogle, der går foran, der skaber en god cirkel.
Så vil jeg gerne høre, om den målsætning for vedvarende energi i 2020, som Danmark har i kraft af EU, er en målsætning, som statsministeren også hylder princippet om at tage lederskab i forbindelse med og gå videre med, eller om statsministeren betragter det som en maksimumsmålsætning for Danmarks vedkommende.
Connie Hedegaard (KF), 2009-05-11:
Nej, og derfor er der jo gang i rigtig mange andre ting - det ved hr. Per Clausen selvfølgelig også udmærket.
Altså, jeg er selv historiker, og jeg synes, det er udmærket at gå både syv og ti år og for min skyld endnu længere tilbage i tiden, men det er jo lidt tankevækkende, at hver gang, vi har de her slags debatter, kan oppositionens kritik kun give mening ved, at man er tilbage og rode rundt i 2001 og 02 og 03, selv om regeringen jo har sagt: Ja, men det er en anden linje, der er nu.
- Vi er oven i købet enig med alle Folketingets Folketings partier - undtagen hr. Per Clausens - om denne anden linje.
Bare for at illustrere det: Vi har i dag 400 og et eller andet MW havmøller i Danmark.
Så kommer der 200 flere i år, 200 flere næste år 400 MW mere i 2012.
Vi tredobler altså den danske havmøllekapacitet.
Det er altså rent faktisk sket under Venstres og Konservatives regeringsledelse.
Sådan er det.
Det kan godt være, at hr. Per Clausen havde det bedst, hvis det ikke var sådan, men det kan altså ikke tales væk - det er en ganske massiv udbygning, en historisk udbygning.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-11:
Jeg tror nu ikke, at klima- og energiministeren har noget at lade nogen høre, når det kommer til historikken.
Så vidt jeg husker, var klimaministeren også for et øjeblik siden helt tilbage i SR-regeringens tid for at finde forsvar mod nogle af de spørgsmål, som blev rejst imod hende
, så derfor synes jeg ikke, det er særlig velegnet at sige, at vi nu skal lade være med at se tilbage, at vi nu skal se frem.
Vi er også glade for Klimakommissionen.
Det, vi ikke er glade for, er, når regeringen vil smykke sig med visionens fjer uden at tage ansvar for det.
Det er jo, fordi vi har erfaring med regeringen.
Som sagt tidligere så har regeringens siddet frygtelig længe, og derfor ved vi, hvordan den behandlede Strukturkommissionen, Skattekommissionen, Arbejdsmarkedskommissionen, Forebyggelseskommissionen.
Og det der med at sige, at man utrolig gerne vil, men at man bare lige venter på kommissionen, har vi altså hørt en håndfuld gange før, og det, der så sker, er, at kommissionens rapport venligt bliver lagt til side, og så sker der noget helt andet end det, der var forudskikket.
Derfor er det vigtigt for os at forfølge regeringen for at få en konkret målsætning for, hvornår det så er, at det skal være, sådan at alle de gode menneskers højt kvalificerede arbejde for alvor kan give mening.
Connie Hedegaard (KF), 2009-05-11:
Som jeg sagde, er jeg selv historiker, og jeg har ikke det fjerneste imod, at man kigger tilbage.
Jeg synes bare, at vi på indeværende tidspunkt har hørt hinandens argumenter omkring 2001 og 2002 så mange gange, at man skulle tro, at de efterhånden havde passeret sidste salgsdag.
Jeg ved ikke, hvor mange energiforlig der er lavet siden i form af energispareforlig og -aftaler osv.
Det andet er jo politisk set historie.
Vi er et andet sted, og vi er det oven i købet alle partier sammen undtagen Enhedslisten.
Skal vi nu ikke ligesom prøve at forlade den debat.
Hvad kan nogen mere få ud af den?
Er det afgørende ikke også for danskerne, hvad der rent faktisk sker derude?
Nu kommer møllerne op.
Man kan se i tv-reklamer, hvordan DONG fortæller, at de nu er i gang derude.
Snart indvier man den havmøllepark.
Det skaber beskæftigelse, det skaber aktivitet, det skaber vedvarende energi.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-11:
Det var jeg lidt ærgerlig over, formand.
Jeg tror, at klima- og energiministeren var ved at nå hen til besvarelsen af diskussionen om kommissionen og målsætningen, men det er jeg sikker på at klima- og energiministeren vil komme til i anden omgang.
Det, der er meget afgørende for os, er at finde ud af, hvor det er, vi gerne vil hen, fordi den energiaftale, vi netop har indgået, jo netop er indgået med et relativt kort sigt, fordi vi ikke kunne blive enige om det lange sigt.
Jeg forstår godt, at både statsministeren og klima- og energiministeren gerne vil sige, at det er fredeligt, og at vi alle sammen er enige.
Det tog os måneder at lave den energiaftale.
Det var simpelt hen som med den omtalte trillebør.
Der blev skubbet og skubbet og skubbet, og vi måtte endda lave det med lodder og trisser, fordi regeringen insisterede på, at der skulle fyres med kul i Danmark.
Derfor er det afgørende for os at vide, om regeringen står på mål for den vision, som den forrige Rasmussen smykkede sig med, og som den nuværende Rasmussen smykker sig med, ved at lave en konkret målsætning for, hvornår vi skal nå derhen.
Connie Hedegaard (KF), 2009-05-11:
Det er jo spild af tid, men jeg gentager det gerne: Ja, naturligvis.
Statsministeren har jo lige stået og sagt det.
Det er ikke et kvarter siden, det er sagt af landets statsminister fra denne talerstol.
Der kommer et bud, men da det handler om investeringer for milliarder og milliarder og milliarder i de kommende år, da det handler om noget så afgørende som, hvor dette samfund får sin energi fra hvornår, vil vi gerne have lov til at beslutte det på et kvalificeret grundlag.
Jeg kan stadig væk ikke komme mig over min forundring over, at det lige præcis skal være Det Radikale Venstres leder, der angriber den præmis.
Jeg forstår det ganske enkelt ikke.
Det holder ingen tilbage udeomkring i det omgivende samfund.
Vi har konkrete målsætninger frem til 2020, for så vidt angår CO2-reduktion, energibesparelser, vedvarende energi og sikkert også en hel del mere.
Så der er ingen, der behøver at vente.
Man kan bare gå i gang.
Man ved, hvad rammen er.
Men om vi bliver fossilfri i 2042 eller i 2052, eller hvad det nu måtte være, er der ingen i dag der kan give et sammenhængende bud på.
Det får vi fra dem, der har forstand på det.
Det får vi fra fagfolkene.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-05-11:
Jeg bliver jo bare rigtig glad, når klimaministeren står her og taler varmt og entusiastisk om de 800-MW-havmøller, vi får.
For når jeg tænker på alle de møder, vi har skullet slæbe os igennem for at få presset de her beslutninger igennem, så er det altså dejligt at se, at den regering, der stod på bremsepedalen, nu står og roser det her.
Det er rigtig superdejligt at høre det.
Så vil jeg godt vende mig til biogassen, for hr. Lars Christian Lilleholt, der er Venstres energiordfører, sagde: Ja, Venstre vil have mindst 40 pct. af husdyrgødningen i biogas fra 2020.
Det var rigtig dejligt, fordi det er noget andet end det, der står i »Grøn Vækst«.
Det er nemlig mere, og det er godt, og det er noget, vi fuldstændig kan tilslutte os.
Så nu vil jeg bare gerne høre, om klimaministeren er enig i, at det her er udlægningen af, hvad regeringen vil.
Connie Hedegaard (KF), 2009-05-11:
Det er også godt omkring energiforligskredsens bord.
Ja, jeg kan bekræfte den udlægning, hr. Lars Christian Lilleholt gav.
Jeg tror aldrig, det rigtig gik op for mig, hvori uenigheden skulle bestå, men målet er, at 40 pct. af gyllen - jeg tror også, jeg sagde det selv - skal bruges, nyttiggøres.
Det skal vi prøve at få biogas ud af, og det er målet.
Det, der bare er det svære, er at få det til at blive til noget i en tid, hvor det kan være svært at skaffe investeringer til biogasanlæg, og derfor har regeringen afsat 3 gange 85 mio. kr. til, at anlæggene rent faktisk kan komme op at stå, plus at vi gør en ekstra indsats for at få planarbejdet til at skride frem udeomkring i kommunerne, så det ikke bliver en barriere til sidst.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-05-11:
Tak for det.
Jeg kan så sige generelt, at jo mere jeg får igennem, jo gladere bliver jeg.
Så der er en åben ladeport til at gøre mig i rigtig hopla, når nu vi fortsætter energiforhandlingerne.
Jeg må lige tage fat i den vinkel, vi har arbejdet lidt med undervejs, nemlig kravene fra EU om, at vi skal have 30 pct. vedvarende energi, som jo godt nok kun er 26 pct., men det hænger sådan lidt sammen med beregningsmetoderne, men pyt nu med det.
Betragter klimaministeren det som et loft, eller betragter klimaminister det som noget, man godt kan komme over?
For det kræver jo faktisk temmelig meget at skulle gøre sig uafhængig af fossile brændstoffer, og vi har store mængder af vedvarende energi, vind, biomasse, biogas, men også andre vedvarende energikilder.
Så er det i klimaministerens forståelse et loft, som vi ikke skal bestræbe os på at komme over, eller er det noget, som klimaministeren og måske oven i købet regeringen er indstillet på at gå over for at få fremdrift i den proces, hvor vi gør os uafhængige af de sorte brændsler?
Connie Hedegaard (KF), 2009-05-11:
Det er ikke noget loft.
Det er det jo ikke.
Fru Anne Grete Holmsgaard kan sætte den procent, hun vil.
Det er bare lidt sværere at få det gjort.
I og med at vi har nogle af de mest ambitiøse stigninger, også på EU-plan, tror jeg, at realiteten vil være, at det danske samfund får hænderne fulde med at leve op til det.
Men teoretisk er det ikke noget loft.
Jeg forudser, at vi bliver ved med en markant udbygning af vedvarende energi, ikke kun på vindområdet, men også på biomasseområdet og på biogasområdet, som vi lige har talt om.
Det vil lede frem til, at vi i hvert fald lever op til det her, og der vil jeg bare anmode om, at man ikke omtaler det, som om det er noget meget minimalt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-05-11:
Venstre kan støtte lovforslaget her, der betyder, at kommunerne ikke modregnes for det beløb, de får ved et eventuelt salg af Kommunekemi.
Det har vist sig, at salg at Kommunekemi er omfattet af elforsyningsloven, og det har derfor været nødvendigt at kigge på forholdet.
Det har nemlig aldrig været meningen, at et eventuelt salg af Kommunekemi skulle omfattes af disse regler.
Ole Hækkerup (S), 2009-05-11:
Når nu hr. Lars Christian Lilleholt allerede har gennemgået aspekterne i lovforslaget, skal jeg for god ordens skyld også blot meddele, at Socialdemokraterne selvfølgelig også kan støtte dette lovforslag.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-11:
Jeg skal ikke forlænge debatten yderligere.
Lovforslaget her har primært et teknisk udgangspunkt, og netop fordi det ikke var tilsigtet, at der skulle ske en modregning over for KL og kommunerne, synes jeg også, det er naturligt at støtte lovforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-11:
Nu er det jo ikke meget af Folketingets tid, der bliver brugt på dette lovforslag, men ikke desto mindre er det af almindelig interesse at vide, hvorfor det egentlig blev nødvendigt at fremsætte det.
Det Radikale Venstre støtter lovforslaget, men vi vil også gerne have udredt, om der er mulighed for en mere fleksibel håndtering af det, så kommunerne ikke påføres unødige udgifter.
Men det kan vi klare under udvalgsbehandlingen.
Per Clausen (EL), 2009-05-11:
Nu er Enhedslistens grundlæggende holdning jo, at det synspunkt, der ligger bag KL's salg af Kommunedata og for den sags skyld ideen om at sælge Kommunekemi, er vi uenige i.
Det synes vi dog alligevel ville være noget urimeligt, også fordi det formentlig beror på en ikke tilsigtet konsekvens af den lovgivning, man har lavet, så vi vil medvirke til, at lovforslaget her kan blive vedtaget hurtigt og enkelt uden unødvendige spørgsmål, der kan trække sagen i langdrag.
Connie Hedegaard (KF), 2009-05-11:
Det sidste tilsagn får man ikke så tit fra hr. Per Clausen, så tusind tak for det.
Hr. Lars Christian Lilleholt fortalte jo klart, hvad formålet med lovforslaget er.
Lovforslaget har baggrund i, at Energitilsynet har tilkendegivet, at KL på grund af ejerskabet af 82,5 pct. af aktierne i Kommunekemi er omfattet af elforsyningslovens regler om modregning.
Det har aldrig været tilsigtet, så derfor undtager lovforslaget Kommunekemi og dermed KL fra reglerne, og som konsekvens af det vil Københavns og Frederiksberg Kommuner, der ejer de resterende 17,5 pct. af Kommunekemi, også blive undtaget fra modregningsreglerne i relation til Kommunekemi.
Som det er sagt, er lovforslaget en lille teknisk ting, og derfor er jeg glad for, at det ser ud til, at vi meget, meget hurtigt kan få det på plads.
Per Clausen (EL), 2009-05-11:
Jeg kan godt forstå, at klimaministeren indimellem kan blive en lille smule irriteret over, at hun er kommet til at leve med konsekvenserne af regeringens politik de første 4-5 år, fordi de først for alvor har vist sig, da hun blev minister.
Den irritation forstår jeg godt.
Jeg medgiver også, at de beslutninger, man træffer nu, tager tid, inden de bliver til noget, men det er jo også derfor, det haster.
Og det er lige præcis derfor, at det transportforlig, som klimaministeren er så glad for, jo har den klare svaghed i sig, at der jo ikke for alvor med det, man har aftalt - det kan være, man strammer op på nogle ting - sker noget før formentlig 2020.
Det er vel også derfor, at når man spørger både transportministeren og klimaministeren om, hvor meget de forventer, der kommer i reduktion på transportområdet med hensyn i CO2-udslippet, så er det ikke dér, der kommer de der 20 pct., som der jo skal komme på hele området uden for det kvotebelagte område.
Connie Hedegaard (KF), 2009-05-11:
Jeg så det godt.
Jeg tror også, det var i forespørgselsordlyden, at hr. Per Clausen ligesom lægger til grund, at CO2-udslippet er stigende i Danmark.
Det er altså faktisk faldende.
Det kan vi så glæde os over, men det var det altså faktisk sidste år.
Men det er rigtigt, at der var nogle svære år indimellem - men det falder nu.
Hvad var grunden til, at det steg?
Det var trafikken.
Det var den enkeltfaktor, der gjorde, at hvor det ellers så pænt ud i alle mulige andre sektorer, så mere end opvejede trafikkens stigende udledninger det pæne billede.
Hvad har regeringen så gjort?
Regeringen tager fat, laver et stort stykke arbejde inden for den kollektive trafik, en trafikplan, masser af nye initiativer og nu også en grøn omlægning til grønne kørselsafgifter osv.
Vi tager jo fat på det.
Når der er sådan en dårlig udvikling et sted, tager vi fat på det; heldigvis her assisteret af et bredt flertal i Folketinget.
Og så bare lige til den med vindmøllekapaciteten.
Jo, det er rigtigt, at der var nogle år, hvor der stort set ikke kom møller op, men jeg lægger stærk til grund, at vi nu er ude af de år, for nu har vi jo ændret det for år tilbage.
Det tager bare lang tid på det her felt, inden møllerne så rent faktisk står der.
Men senere i år kan vi indvi Horns Rev 2, næste år Rødsand 2 og i 2012 verdens største vindmøllepark mellem Djursland og Anholt - og så er der jo altså alle de landmøller, vi lige talte om her.
Så der sker noget, også på mølleområdet, samtidig med at der generelt sker mere end nogen sinde på vedvarende energiområdet.