runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-12-17:
Nej, tværtimod.
Vi er meget store tilhængere af den danske model, som er til stor fordel for samfundet som helhed og for erhvervslivet og arbejdsmarkedet.
Det, der er problemet her, er, at man går ind og siger, at det skal være en repræsentativ fagforening, der er tale om.
Så det her vil reelt give monopol til nogle bestemte fagforeninger, og det er vi imod.
Det er simpelt hen i modstrid med ånden i den danske model, og det er et af hovedproblemerne i det her.
Der er andre ting, der er problematiske i det.
Men jeg ser frem til, at der nu bliver fremsat et lovforslag, hvor vi tager højde for de her ting, og jeg fornemmer da også, at der er meget bred enighed om, at vi skal videre og have det her sparket i mål.
Og det får vi så.
Kim Christiansen (DF), 2015-12-17:
Jeg vil da indledningsvis lige takke hr. Henning Hyllested for den enormt store rolle, som han tildeler Dansk Folkeparti.
Det er jeg meget glad for, det har vi selvfølgelig dyb respekt for, og den skal vi også nok påtage os.
Men jeg har et lille spørgsmål, for nu tordner hr. Henning Hyllested jo imod Dansk Folkeparti og Kim Christiansen.
Jeg synes egentlig, jeg har været meget positiv, og jeg håber da, at vi kan snakke os hen imod hinanden i stedet for at snakke os fra hinanden.
Men jeg vil bare have, at hr. Henning Hyllested bekræfter over for mig, at da den tidligere regering sad der og Dansk Folkeparti bl.a. sammen med V og K havde lavet et fornuftigt tiltag, der satte en stopper for det her EP-cirkus og OST-cirkus, lagde hr. Henning Hyllested og Enhedslisten faktisk stemmer til at tilbagerulle den ordning, så vi dermed endte ude i det her vilde vesten, hvor man kunne køre rundt med 100 OST-vogne på nogle håbløse løn- og arbejdsvilkår.
Det lagde Enhedslisten stemmer til.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Jo, det lagde Enhedslisten stemmer til, og det er ikke den lovændring, der kom i sin tid, der er problemet
Så vil jeg lige anholde noget.
Jeg tordner ikke imod Dansk Folkeparti.
Jeg forsøger bare at holde fast i Dansk Folkeparti her, for Dansk Folkeparti har en meget skarp profil, når det handler om bekæmpelse af social dumping på landevejstransporten.
Jeg er selvfølgelig vældig interesseret i, at det skal Dansk Folkeparti og ikke mindst hr. Kim Christiansen, som jo har gjort sit til, at man har fået den skarpe profil, ikke få lov at slippe nemt om ved.
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Dertil er jo at sige, at der er noget overordnet jura på det her område, nogle højere magter, som jeg kan forstå at hr. Henning Hyllested er meget utilfreds med at vi sådan skal rette ind efter, og derfor er der nogle principper på spil, som formentlig er – det synes jeg også selv – vigtigere end de her manglende forstyrrelser på det frie marked, som hr. Henning Hyllested nævner.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Det er jo overenskomsters natur at være, hvad skal man sige, markedsforstyrrende.
Det er klart, at man regulerer markedet for salg af arbejdskraft gennem overenskomster.
Men som jeg siger, skal der to parter til at indgå en overenskomst, og når både Dansk Industri og Dansk Erhverv i det her tilfælde, og arbejdsgiverne på ATAX-området da bestemt også, har syntes, at det er en udmærket overenskomst, de her har indgået med 3F – og jeg tror bestemt ikke, man kan beskylde 3F for at have anvendt revolvermetoder; det har ordføreren heller ikke sagt, det skal jeg ærligt indrømme – og når de overenskomster er indgået som fuldstændig frivillige aftaler, hvorfor så have så meget imod det?
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Men nettoresultatet af de principper, der ligger her, medfører, at vi får en monopoltilstand.
Sådan må det jo være, hvis man kigger på repræsentativiteten begge steder.
På hver side må det ende med at der kun er én organisation, der har monopol, og det er jo en uskik, at vi som Folketing blander os i den slags forhold.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Jeg forstår selvfølgelig ikke forskrækkelsen over, at 3F indgår overenskomster på det her område og skulle have en monopollignende status.
Altså, hvis det var så slemt, ville man jo formode, at modpartens organisationer – i det her tilfælde store organisationer, rigtig store organisationer som Dansk Industri og Dansk Erhverv – sikkert ikke ville indgå sådan en overenskomst.
Jeg kan ikke helt forstå, og det vil jeg selvfølgelig spørge ordføreren om, hvordan det kan være, at man ikke er positivt stemt over for, at erhvervsorganisationerne på området altså har indgået de her overenskomster og tilsyneladende er godt tilfredse.
Der skal jo to parter til en overenskomst.
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Tak for det.
Jeg skal ikke blande mig så meget i skærmydslerne mellem DF og Enhedslisten, men blot meddele, at Liberal Alliance mener, at der skal skabes frihed for alle faglige organisationer til at indgå overenskomst på transport- og logistikområdet, ligesom vi normalt forventer det, når vi har at gøre med den danske model, hvilket ministeren har været inde på.
Det ser ikke ud til at være tilfældet her, og vi kan derfor ikke støtte lovforslaget.
Vi anser det for meget sandsynligt, at 3F med lovforslagets ordlyd de facto vil få monopolstatus, og det kan vi ikke acceptere.
Vi mener også, at det er problematisk i forhold til juraen på området, som flere har været inde på, fordi det på urimelig måde kan influere på medlemmernes valg af faglig organisation.
Vi støtter derfor ikke lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Lige præcis.
Det er jo lige nøjagtig de der køkkenbordsoverenskomster, som er problemet.
De florerer vidt og bredt i taxabranchen, ingen tvivl om det.
Det er en utrolig svær branche at organisere i det hele taget.
Det skal jeg da hilse og sige.
Jeg kommer selv fra en transportfagforening under 3F.
Men det er stadig væk ikke det, der er hovedproblemet.
For Trafikstyrelsen administrerede faktisk fornuftigt efter de gældende bestemmelser, men så kommer højesteretsdommen og ændrer fuldstændig på retstilstanden, og det får desværre også meget alvorlig afsmittende virkning på godskørselsloven og buskørselsloven.
Det rammer ikke bare taxiområdet, og det er det, der er det helt katastrofale ved højesteretsdommen.
Kim Christiansen (DF), 2015-12-17:
Det er jeg slet ikke i tvivl om, og jeg havde heller ikke forventet, at jeg kunne slippe nemt om ved noget.
Hr. Henning Hyllested siger så, at det ikke er det, der er baggrunden for den der NORTRA-dom.
Jo, det er, for hvis man havde fastholdt den lov, vi havde lavet, hvor vi sagde, at én EP-tilladelse, eller kald det OST-tilladelse, svarede til én taxabevilling, så havde vi altså ikke haft de her virksomheder, som måske har 50, 80 eller 100 biler, som kun kører offentlig servicetrafik og er ved at lukke hele taxabranchen på den konto og til nogle lønninger, som skyldes, at man har lavet nogle køkkenbordsoverenskomster.
Så havde vi ikke haft den situation.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
Jeg har meget stor respekt for Det Konservative Folkepartis vilje til at træffe selvstændige beslutninger, selvfølgelig er det sådan.
Det var ikke, fordi jeg prøvede at antyde noget andet.
Men det er dog alligevel et brud med konservativ tradition på det her område.
Det Konservative Folkeparti har på mange måder stået vagt om, at man har aftalemodeller, og her har vi jo den situation, at man på grund af højesteretsdommen fra februar får undermineret det, at der er ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Er det ikke noget, der bekymrer en konservativ, at vi nu har en situation, hvor man f.eks. kan have chauffører, der er rent provisionslønnede?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Tak for det.
Jeg vil også gerne takke ministeren for den imødekommende tilgang, som ministeren valgte i sin tale.
Selvfølgelig havde vi håbet mest på, at ministeren ville stille sig op og sige, at man bakkede op om det her beslutningsforslag, men sådan skulle det ikke være.
Jeg godt tænke mig at spørge om noget.
Ministeren er ligesom jeg fra et borgerligt parti, og vi respekterer den private ejendomsret og går egentlig temmelig meget op i borgernes ret til egen ejendom, og nu har den her arealreservation været der i 40 år, hvor der jo altså har været betydelige indskrænkninger i forhold til borgerens mulighed for at forvalte egen ejendom.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, hvor længe han egentlig principielt mener man kan opretholde sådan en arealreservation her, som i den grad indskrænker den private handleret på egen ejendom.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Jeg hører, at Enhedslisten meget gerne vil diskutere og kommer til et møde, men de vil bare ikke snakke om det, jeg lægger op til, og det må jeg så konstatere.
For jeg taler om det her beslutningsforslag og konditionerne for det, og jeg kan forstå på ordføreren, at det siger man man selv har studeret, og derfor er den beslutning og det grundlag klart, og det er bare det, jeg ikke er enig i.
Og så synes jeg da gerne, vi kan mødes, men det bliver jo svært, hvis ikke man vil mødes og tale om det, som forslaget går ud på.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Så vil jeg takke for den imødekommenhed og den åbenhed, jeg oplevede fra ministeren, men jeg mener stadig væk, vi er nødt til at betragte de her to ting som adskilte fænomener.
Vi har en transportkorridor og et motorvejsprojekt, som er så forældet, og så har vi nogle trængselsproblemer, der skal løses.
Vi bidrager meget gerne til en løsning af trængselsproblemerne.
Vi bidrager meget gerne til at diskutere, hvordan man kan få Kystbanen til at fungere bedre, og hvordan man kan udbygge infrastrukturen med letbaner, så man tager presset fra vores veje.
Men uanset hvilke løsninger vi får i spil, bliver Ring 5 aldrig nogen sinde en acceptabel løsning, og det mener jeg er det, som Finansministeriet har bakket op om, og det er det, jeg også afsøger fra transportministeren i dag.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Det er jo et stort og godt spørgsmål, men vi diskuterer sådan set også somme tider, at det i og for sig kan være værre, hvis man f.eks. bliver udsat for en eventuel ekspropriering, som f.eks. godt kan låse folk fuldstændig fast i både 4, 5, 8, 10 og 12 år.
Så jeg er meget optaget af det.
Med hensyn til den her kan vi sige, at den har ligget der så længe, at man alle sammen er klar over det, for den har været der i 40 år, men derfor er det jo et godt spørgsmål, som ordføreren har der, og det er også derfor, jeg rækker hånden ud til, at vi må prøve at lave noget sammen.
For nej, jeg synes bestemt ikke, det er klogt, at reservationer skal ligge i så mange år og så hindre folk i at kunne udvikle deres ejendom.
Så det er vi faktisk helt enige i.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Mange tak for den lille åbenhed, jeg oplever fra ministeren.
Jeg vil dog gerne understrege, at de her arealreservationer har ligget der i 40 år.
I 40 år har vi fastholdt mennesker, der bor i transportkorridoren, i uvidenhed og usikkerhed for, hvad deres fremtid ville være.
Tiden er i den grad løbet fra et motorvejsprojekt tværs ned over Nordsjælland til Køge og tværs igennem noget af Nordsjællands mest værdifulde natur som Natura 2000-områder og UNESCO-verdensarv, det er det, vi taler om her.
Så selv om jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at vi skal løse trængselsproblemerne, mener jeg ikke, at det på nogen måde bør stå til hinder for, at vi nu i Folketinget lever op til det ansvar og ophæver arealreservationerne og sætter de her mennesker fri og anerkender, at den her natur selvfølgelig skal beskyttes, og vedtager det her beslutningsforslag.
Og så deltager vi meget gerne i møder med ministeren om, hvordan man i øvrigt løser trængselsproblemerne.
Jeg vil i al fredsommelighed gøre opmærksom på, at finansministeren er valgt i Nordsjælland, og at han har bakket op om lige præcis det, der står i det her beslutningsforslag.
Hvordan skal vælgerne i Nordsjælland tolke det?
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
Når vi har formuleret det, som vi har, med ordet repræsentative, så er det jo, fordi vi har været meget optaget af at sikre, at det var en overenskomst, der betød ordentlige, sikre arbejdsvilkår og ikke en tilfældig til lejligheden opfundet overenskomst, som var forhandlet hjem over køkkenbordet eller ude i baglokalet eller noget i den stil.
Jeg er bekendt med, at f.eks. Danske Busvognmænd og Dansk Industri har siddet ude i kulissen og lavet nogle øvelser, i forhold til om man kunne formulere det her på en eller anden måde, og hvor de opererer med en LO-overenskomst eller en anden overenskomst, der er lige så god eller bedre.
Jeg synes, at det kunne være oplagt at få sådan nogle forslag med ind i udvalgslokalet og så se, om det ikke kunne være sådan noget, vi kunne lande på.
Vi er da interesseret i at række ud efter en løsning, fordi det er så vigtigt, men vi vil ikke gå på kompromis med kvaliteten i det her, så vi risikerer en underminering af løn- og arbejdsvilkår.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Jamen der findes flere forskellige analyser, bl.a. den, som jeg selv nævnte her, som fru Karen Ellemann tidligere havde sat i gang.
Så der findes jo analyser og vurderinger osv.
Det, der er det afgørende, er bare også, at det jo var de færreste, der for 40 år siden kunne se, hvordan Københavnsområdet ville udvikle sig.
Det var jo også de færreste, der for 40 år siden kunne se, hvilken stigning vi ville have i trafikken, når vi sagde 2015.
Det fortæller os jo med al tydelighed, at hvis vi tror, at man bare sådan kan forudsige, at det nok er sådan, det kommer til at gå, så holder det ikke.
Derfor er vi nødt til at gå ind i det her, og når jeg lægger op til, at vi skal langt bedre ind i det, er det jo, fordi jeg tror på, at der også vil blive nogle arealer, der vil blive ophævet.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Jeg hører lidt, at transportministeren prøver at sparke forslaget, problemet til hjørne, med henvisning til at det må vi have belyst, det må vi have set på osv.
Jeg vil bare spørge: Findes der ikke i forvejen en hel række analyser af den her Ring 5 og 5½ og 6 – hvad det efterhånden har udviklet sig til?
Det kan da ikke passe, at der efter 40 års reservationer ikke er foretaget en kvalificeret analyse af, hvad det her vil betyde, hvordan det skal se ud osv.
osv. Kan transportministeren oplyse Tinget om det?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Nej, det ville jeg få store problemer med, men jeg er faktisk enig med hr. Rasmus Prehn.
Jeg ser jo f.eks. gerne, at vi gør mere ved Helsingørmotorvejen, at vi kommer i gang med Hillerødmotorvejen, og at vi får Frederikssundsmotorvejen gjort færdig, og det er klart, at der er en stigning i forhold til både erhverv og boliger, altså almindelige parcelhusboliger og lejeboliger osv., så vi ved, at vi er nødt til at kunne afvikle den trafik.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Tak for det.
Jeg er egentlig glad for at høre de tanker, du også har gjort dig i forhold til det spørgsmål her.
I forlængelse af det vil jeg høre ministeren, om du ser, hvad kan man sige, at Ring 5 bliver realiseret i din levetid, og vil du mene, det er fair at opretholde arealreservationen, hvis ikke du gør det?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Det er bl.a. en af fordelene ved at være transportminister, at der altid er nogen, der tager sig så godt af en, altså, ordførerne er meget bekymrede for, hvordan man har det og sådan, og det kan jeg nu godt lide.
Men jeg vil blot sige, at det jo er en helt klar pointe, hr. Rasmus Prehn har her, altså at man netop, hvis der ligger en reservation, når man køber noget, så også ved, hvad det er, man køber.
Det er faktisk værre for de mennesker, der kan risikere at købe noget og så efterfølgende oplever, at her skal der måske være et eller andet, og så kommer man ud i en ekspropriation.
Så derfor er der også på den ene side og på den anden side.
Så på den ene side er det fuldstændig rigtigt, og på den anden side vil jeg sige, at vi jo altså heller ikke skal have større reservationer, end vi har behov for.
Derfor synes jeg, at sådan noget har godt af at blive kigget igennem, og det er derfor, vi agter at gøre det.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
Jeg vil da gerne på Socialdemokratiets vegne starte med at rose ministeren for den her sådan konstruktive tilgang.
For der er også nogle udfordringer i det, og der vil jeg gerne spørge om noget.
Hvis vi nu forestiller os, at man ophæver den her reservation, og det så viser sig om en årrække – og jeg tror, det bliver inden for ministerens levetid, for ministeren er jo stadig væk meget ung og har et langt liv foran sig – at man får brug for at skulle udbygge trafikalt, vil man så ikke risikere at ramme nogle mennesker, som ikke har haft 42 år til at vænne sig til en reservation, og som lige pludselig får trukket noget ned over hovedet, de overhovedet ikke havde hørt om, da de købte huset?
For hvis der er en reservation, er fordelen vel den, at dem, der har købt noget, har købt det, mens det har været bøjet i neon, at her er der altså en reservation, så man risikerer noget.
Altså, risikerer man ikke at gøre skaden endnu værre ved så at ramme nogle mennesker, der intet anede om, at der pludselig skulle ligge en vej eller en jernbane eller noget dér?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens kommentar til.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Det respekterer jeg også, selv om det jo var helt hyggeligt.
Men lad mig sige det sådan til fru Mette Abildgaard: Altså, jeg ved det helt ærligt ikke, og det er også derfor, jeg mener, vi skal undersøge det.
For jeg ved det faktisk ikke.
Men jeg blev i hvert fald berørt af det, da jeg læste beslutningsforslagsstillerne beslutningsforslag, for jeg syntes, der var nogle pointer i det, som jeg sagtens kunne sætte mig ind i, og derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi prøver at få det her undersøgt.
Og derfor tror jeg stadig væk, at vi – og særlig med ordførerens tilgang til det – kan finde et kompromis i at prøve at lave noget, som så i hvert fald kan kortlægge mulighederne.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
Igen er vi jo også enige i, at man skal kigge på det her, og er der fantastiske naturområder, hvor der ligger en reservation, og det ikke er noget, man kommer til at bruge, så skal man da selvfølgelig kigge på det.
For mig bekendt er det her område jo rimelig tæt bebygget, og det er ret begrænset, hvor der er mulighed for at lægge de her linjeføringer, hvis man ophæver den nuværende.
Kan ministeren nævne alternativer, hvor det kunne give mening?
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Så har de borgerlige partier i debatten her jo gjort en del ud at anfægte lige nøjagtig begrebet repræsentative arbejdsmarkedsparter, og jeg har forstået det sådan, at hvis man kan finde en anden formulering, er der åbenbart positive tilkendegivelser hele vejen rundt.
Nu er den socialdemokratiske ordfører måske ikke den rette at spørge om det, men hvis man skulle forestille sig en anden betegnelse end repræsentative arbejdsmarkedsparter, hvad skulle man så finde på?
Hvad er den socialdemokratiske ordførers bud på det?
Det er måske lidt unfair at spørge ham, for jeg skulle have spurgt de andre, men det har jeg ikke haft mulighed for.
Karsten Hønge (SF), 2015-12-17:
Det var jo nærmest bevægende at høre fru Mette Abildgaard tale så ømt om den danske model, men jeg vil meget gerne høre ordføreren prøve at beskrive lidt nærmere, hvad det er, der gør den danske model til en model, hvor man ikke har samspil med det politiske system.
Det er jo faktisk lige nøjagtig det, der gør den danske model unik.
Som jeg kan høre det, har ordføreren forstået et lille hjørne af den danske model; ordføreren har måske kun forstået det hjørne, der handler om, at arbejdsmarkedets bygger på aftaler indgået blandt parterne.
Men modellen bygger jo lige så meget på, at man har et samspil mellem arbejdsmarkedets parter og det politiske system, og at vi flere gange i det politiske system understøtter det ordnede og det regulerede arbejdsmarked.
Det gør vi på en række områder: arbejdsmiljø, pension, ferielovgivning.
På en række områder har man netop et samspil.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Tak – også til Venstres ordfører.
Jeg var lidt i tvivl om, om der kom et spørgsmål til mig, men det var jo en væsentlig pointe, der blev fremført.
Jeg blev bedt om at være ordfører på det her lovforslag i går aftes, så det er begrænset, hvor mange høringssvar jeg har nået at læse – det må jeg være helt ærlig og sige.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-12-17:
Jeg skal da love for, at min kollega hr. Rasmus Prehn er i hopla i dag.
Skade er blot, at man ikke får det hele med.
Jeg står her med et høringssvar til det lovforslag, som går forud for det aktuelle lovforslag, nemlig det, den tidligere regering fremsatte i maj måned.
Der står , at Dansk Arbejdsgiverforening, Dansk Industri, Arbejdsgiverforeningen for Transport og Logistik og Dansk Erhverv finder det principielt i strid med den danske arbejdsmarkedsmodel, at der ved lov fastsættes bestemmelser om, hvem der er omfattet af kollektive overenskomster i Danmark.
Videre i høringssvarene her fra de samme organisationer står der, at de på dette grundlag ikke har bemærkninger til, at man via en lovændring justerer lovens tekst således, at denne harmonerer med den praksis, der var gældende indtil den 4. januar 2015 – dvs. indtil NORTRA-dommen.
Det er jo lige præcis det, der er kernen: De arbejdsgiverorganisationer, som hr. Rasmus Prehn refererer til, støtter den tilbagerulning af gældende praksis, men problemet med det her lovforslag er jo, at man går et skridt videre og laver yderligere regulering.
Derfor vil jeg spørge ordføreren: Er det ikke er en fordrejning fra hr. Rasmus Prehns side, når han forsøger at spænde arbejdsgiverorganisationerne foran det her?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Jeg er med på, at der er et samspil med det politiske niveau, men jeg synes, at det, der er tale om i det her lovforslag, er mere end bare et samspil.
Det er jo også det, der bliver peget på i de høringssvar, som blev oplæst tidligere.
Vi synes, det er for voldsom en indblanding og for voldsom en indskrænkning, og det er derfor, vi stemmer imod.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Jamen hvis det skal tages for pålydende, bryder Det Konservative Folkeparti sig jo i det hele taget ikke om den danske model, når det kommer til stykket, for den består jo af aftaleparter.
Nu brugte jeg eksemplet med Dansk Metal, som jo organiserer stort set alt inden for metalområdet.
Det er jo rigtigt, at de sådan set lidt har monopol på det; der findes andre fagforbund, som også organiserer metalarbejdere, og der er også nogle, der er uorganiseret, men det store billede er jo, at Dansk Metal organiserer.
Sådan er det på alle områder – det er den danske model, at der er fagorganisationer og arbejdsgiverorganisationer, der dominerer og indgår aftaler med hinanden og på den måde sikrer fredelige – indimellem alt for fredelige, vil jeg næsten sige – forhold på det danske arbejdsmarked.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Jeg er klar over, at det er et meget reguleret område, og det kan der også være argumenter for at det fortsat skal være.
Men vi bryder os ikke om den indsnævring, der sker, i forhold til hvem det er, du kan tegne sådan en overenskomst med, og det er derfor, vi stiller os, som vi gør i den her sag.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Man kunne næsten få det indtryk, at det her lovforslag nærmest er en slags overenskomst, som vi er i færd med at indgå på vegne af arbejdsmarkedets parter.
Det er der overhovedet ikke tale om, tværtimod.
Altså, hele vejtransportens område, det være sig godstransport, det være sig persontransport i busser eller taxa, er jo reguleret, og det har man jo i sin tid først og fremmest gjort af hensyn til færdselssikkerheden, fordi man naturligvis var klar over, at pressede chauffører, hvad enten de kører lastbiler, busser eller taxaer, kan være til fare for trafiksikkerheden.
Det er også derfor, at vi rent lovgivningsmæssigt har køre-hvile-tids-bestemmelser.
Ordføreren snakker i lighed med tidligere ordførere meget om det her med monopoler.
Dansk Metal organiserer stort set alle metalarbejdere; ja, de har monopoler, men det er jo den danske model, og Dansk Metal indgår jo overenskomster med Dansk Industri, og hvem det ellers måtte være, akkurat ligesom det finder sted på taxaområdet, på godskørselsområdet og på buskørselsområdet.