runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-07:
SF’s ordfører på området er normalt fru Anne Baastrup.
Hun kan ikke være til stede i dag, og derfor har jeg lovet at fremføre følgende: SF er principielt enig med Det Radikale Venstre i, at man bør se på de forhold, som samfundet giver de fattigste pensionister, og vejen er at øge pensionstillægget.
Men De Radikales bud på at løse det problem kan risikere at give en voldsom forringelse af bestemte gruppers indtægtsforhold.
Modellen lyder godt i teorien, men konkret vil den give utilsigtede virkninger.
For SF er den nærliggende løsning at indtægtsregulere folkepensionens grundbeløb og bruge de herved opnåede besparelser til at give pensionister med ingen eller kun ringe pensionsopsparing et forøget pensionstillæg.
Jeg kan sige generelt, at særydelser til folkepensionister er et udtryk for en pragmatisk tilgang til, hvordan vi får et velfærdssamfund eller en velfærdsstat til at fungere.
Men hermed er ikke sagt, at det nuværende system rammer rigtigt, så vi kan kigge på de konkrete ting.
Den er i dag højere for dem over 65 år end for dem under.
Sammen med ejendomsværdiskatten er det den, der betyder noget målt i millioner af kroner.
Desværre er den helt nødvendig.
F.eks. får fattige pensionister, der bor i moderne ældreboliger, typisk et tilskud på ca. 30.000 kr. skattefrit på den måde.
De Radikale foreslår fjernelse af varmetillæg.
Det er i dag højere for dem over 65 år end for dem under.
Det er et af de tillæg, som principielt bør afskaffes.
Vi snakker klima, og tillægget burde man kunne afskaffe, men i virkeligheden kan vi ikke bare gøre det.
Nu skal jeg finde det sted, jeg var nået til i min oplæsning.
Problemet er selvfølgelig, at nogle ældre sidder i gamle lejligheder, og rummene er ikke isolerede, og der kan vi ikke bare fjerne det, for så går det ud over dem.
Så vi skal flytte problemet hen, hvor det virkelig hører hjemme, og det er til dem, der ejer boligerne.
Så må vi stille kravene til dem i stedet for.
Vi kan ikke føre de ældre frem som rambuk i det her.
Det Radikale Venstre foreslår også fjernelse af helbredstillæg, det er også i dag højere for dem over 65 år end dem under.
Også her må vi melde pas.
Nogle ældre har meget store udgifter især til medicin, men man kan nok overveje, om ikke de under 65 år også skal have samme mulighed.
Altså i stedet for at gøre det dårligere for dem over 65 år skulle vi måske flytte grænsen længere ned.
Afslutningsvis kan vi undre os over, at Det Radikale Venstre ikke nævner folkepensionens grundbeløb.
Det er langt den største post økonomisk set, og den gives til folk, bare fordi de fylder 65, også selv om de har en særdeles god økonomi, f.eks. tjener fra 300.000-500.000 kr. ved siden af i privat pension, formueafkast og lignende og der absolut ikke er noget behov for en særordning.
Vores indstilling er, at vi er imod forslaget i den form, det foreligger, men hvis De Radikale vil diskutere nogle specielle ordninger eller områder, som kunne disponeres anderledes, er vi åbne for at diskutere det.
Tom Behnke (KF), 2007-02-07:
Vi er af den klare opfattelse, at man, så vidt det overhovedet er muligt, selv skal kunne disponere over sit liv, sine indtægter, sin indkomst og have mulighed for at disponere, som det nu kan lade sig gøre.
Men vi er ikke indstillet på, at man fjerner helbredstillægget fra nogle mennesker, der har behov for det, for så at sprede det ud til stort set alle pensionister, for at de hver især kan sidde og disponere.
Det hjælper altså ikke dem, der har brug for et helbredstillæg.
De mangler så de penge til at gøre noget for at kompensere for det behov, de har, det, der var årsagen til, at de fik et helbredstillæg.
De penge spreder man så ud til nogle mennesker, der ikke har behov for et helbredstillæg.
Så er det rigtigt, at de kan sidde og disponere, hvad de vil bruge deres penge til, ja, men det går sandelig ud over dem, der så mister deres helbredstillæg.
Når man tager penge, målrettede midler, fra ca. 200.000 pensionister og spreder dem ud til 700.000 pensionister, så får hvert hoved altså mindre, og det, der sker, er, at når man hver især har fået mindre, så har de, der har behovet – f.eks. dem, der har behov for et helbredstillæg osv. – ikke længere råd til de ydelser, de har behov for.
Det er derfor, forslaget vender den tunge ende nedad, og derfor er vi imod forslaget.
Bente Dahl (RV), 2007-02-07:
Jeg hilser velkommen, at SF er parat til at diskutere forskellige områder.
Det er netop det, jeg ville spørge SF’s ordfører om.
Det er ikke ment som absolutter, det er eksempler, som kan nævnes.
Netop derfor står grundbeløbet der heller ikke.
Spørgsmålet gik så netop på, om SF ville diskutere det med os.
Hvilke muligheder er der for omprioriteringer?
Eller mener SF, at man blot skal føre flere midler til området?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-02-07:
Vi har nævnt nogle konkrete eksempler, hvor vi siger det ikke er hensigtsmæssigt at gå ind, og så har vi til sidst undret os over, at der faktisk ikke er rokket ved grundbeløbet, for det var det sted, man kunne gå ind og flytte nogle penge.
Men der er nogle af særydelserne, som vi ikke er parate til at rokke ved, for de dækker virkelig et behov.
Pia Kristensen (DF), 2007-02-07:
Når man bliver præsenteret for et lov- eller beslutningsforslag, der er fremsat af andre partier, har man både de positive og negative briller på; hvad er godt i forslaget, og hvad er skidt?
Jeg synes, at der er flest dårlige ting i forslaget.
Vi kan ikke gå ind for den model, som Det Radikale Venstre anbefaler.
Vi er selvfølgelig enige med Det Radikale Venstre i, at vi skal sikre, at de dårligst stillede folkepensionister har flere penge at gøre godt med.
Hvorfor så det?
Det skyldes simpelt hen, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at fjerne de ydelser, som er så grundlæggende for vores folkepensionister at have adgang til, når de fylder 65 år.
Jeg ved godt, at Kommunernes Landsforening har udtalt, at det skal være slut med, at ældre automatisk får ret til 13 konkrete ydelser, når de fylder 65 år.
Men det passer jo ikke, for det foregår faktisk ikke pr. automatik.
Allerede i dag er der begrænsninger på ydelser alt efter de ældres økonomi, formue og fysiske formåen, så der er altså ikke tale om nogen ydelser i form af en gavebod til rige folkepensionister.
Ydelserne i dag er forbeholdt de pensionister, der er økonomisk dårligt stillet.
Lad mig nævne boligydelsen.
Tildeling af boligydelse sker efter pensionistens indkomst, formue og huslejens størrelse.
Varmetillæg kan søges af pensionister med beskeden indkomst.
Helbredstillæg kan søges til udgifter til medicin, tandlæge m.v., og indkomstgrænserne er de samme som ved varmetillægget.
Andre personlige tillæg gives efter ansøgning og en individuel vurdering af pensionisternes økonomiske forhold.
Og så er der en supplerende pensionsydelse, ældrechecken.
Den tildeles også efter samme indkomst- og formuegrænser.
Så jeg synes faktisk, at der er taget højde for, at det ikke er rige pensionister, der kan få del i disse ydelser.
Vi vil gerne i Dansk Folkeparti være med til at forbedre forholdene for vores folkepensionister, og vi synes egentlig også, at vi har været med til at tage hul på den debat.
Siden 2002 har vi hvert år i finanslovforhandlingerne afsat midler til en ældrecheck.
I dag kaldes den for den supplerende pensionsydelse.
Den er blevet forbedret år for år.
Der er sket en stigning i maksbeløbet på 1.300 kr., og man har også ændret på boligstøtteloven, så modtagerne af ydelsen ikke får reduceret deres boligstøtte.
Vi kan ikke støtte Det Radikale Venstres forslag.
Hans Andersen (V), 2007-02-07:
Det har jeg meget svært ved at se.
Nu er beslutningsforslaget meget, meget sporadisk, når det handler om detaljeringsgrad, og jeg kan ikke se målretningen, hvilket også socialministeren lige nævnte.
Man forringer levevilkårene for over 200.000 pensionister, på grund af at man tager deres helbredstillæg og deres varmetilskud fra dem, og så siger man, at så forhøjer vi pensionstillægget.
Men når man forhøjer pensionstillægget, er det jo næsten alle pensionister – det kan man se af tallene – der i dag får pensionstillægget.
Det vil jeg ikke sige er en målretning af ydelserne til de ældre mennesker.
Der vil helt sikkert være tabere, det vil der blive, og det er desværre de mest udsatte, som i dag har brug for helbredstillæg og boligydelse for at få tingene til at hænge sammen.
Lise von Seelen (S), 2007-02-07:
Det kommer jo an på, hvordan man vender det.
Men som sagt synes jeg, at det er et spørgsmål om, hvordan vi får sammenhængskraften til at være i vores samfund.
Det vil vi gerne være med til at drøfte, og hvis der er enkeltelementer i forslaget her, som kan se bedre ud – jeg nævnte eksemplet med ejendomsværdibeskatningen – så er vi meget åbne over for at kigge på det. Men vi opfatter, at det er rigtig vigtigt, at de ældre ved, hvad de har at gøre med, og vi har det ikke dårligt, fordi der er enkelte ydelser, som er gældende for alle.
Rasmus Prehn (S), 2007-02-07:
Jeg synes stadig væk, at det er uklart, hvad ministeren svarer.
Men jeg forstår det sådan, at ministeren står her i salen og giver tilsagn om, at ligegyldigt om DSB mister en af sine hovedind tægtskilder, nemlig den her meget brugte strækning, så vil DSB kunne opretholde et serviceniveau som det, vi kender i dag.
Der er det klart at jeg selvfølgelig vil tage ministeren på ordet.
Og ser vi så, at DSB mister terræn og ikke kan leve op til samme service, så kan vi jo konfrontere ministeren med det, og det vil jeg da se frem til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bente Dahl (RV), 2007-02-07:
Tak for redegørelsen og svaret på forslaget – det foreløbige svar.
Jeg har et par opfølgende spørgsmål.
Ministeren er indstillet på, at vi skal opbløde grænserne for aldersgrupperne, også for ældregrupperne.
Ministeren kender også til de undersøgelser, der viser, at uligheden inden for ældregrupperne vil øges.
Velfærdsforliget har taget højde for en del af det, men vi kan se frem til, at efter 2010 vil uligheden på ældreområdet stige yderligere.
Velfærdsforliget har lavet en foreløbig lappeløsning, vil jeg kalde det.
Ministeren siger, at vi skal til at opbløde grænserne også for de ældre, så forskelligheden tilgodeses, og ministeren siger så, at der er vi ikke endnu.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-02-07:
Det er jo, at vi fra regeringens side hele tiden har for øje: Hvor er det, vi kan lave nogle positive ændringer?
Hvordan kan vi tage højde for, at man er så forskellig, som man er i ældregruppen?
F.eks. har vi jo valgt i forhold til dem, der ønsker at blive længere på arbejdsmarkedet, at til byde opsat pension.
Vi har også haft et kig på aldersgrænser og har fjernet uhensigtsmæssige aldersgrænser.
Sådan synes jeg, det gælder om at se på, hvor det er, vi kan bløde op, men jo hele tiden med det sigte, at vi tager hensyn til, hvor forskellig ældregruppen egentlig er, og at vi så sørger for at sætte ind med hjælp der, hvor der er størst behov.
Og det kræver altså, at der er en målrettethed i de forskellige ydelser.
Bente Dahl (RV), 2007-02-07:
Det er jo netop den målrettethed i forskellige ydelser, vi er inde på med vores forslag.
Når de bliver målrettet målgruppen, virker de bedre.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål.
Ministeren var inde på, at beslutningsforslaget også nævner det formynderiske i, at staten skal bestemme, hvilke ydelser en person kan søge.
Man kan søge varmehjælp, man kan søge helbredstillæg, man kan søge forskellige kasser, kan man sige.
Vil ministeren medgive, at det giver en større åbenhed, enkelhed og gennemskuelighed, hvis man siger, at alle midlerne går via pensionstillægget?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-02-07:
Det vil jeg gerne medgive.
Det vil være en voldsom forenkling at afskaffe en række af de her særydelser og så lægge det over på pensionstillægget.
Det er der ingen tvivl om.
Det vil være en voldsom forenkling.
Derfor er jeg fuldstændig uenig med fru Bente Dahl, når fru Bente Dahl taler om målrettethed.
Det her forslag er lige det modsatte af målrettethed, for man vil jo sprede det over en langt større kreds af modtagere i forhold til de særydelser, der i dag går til nogle bestemte formål i nogle bestemte situationer.
Det er, som om fru Bente Dahl fuldstændig glemmer, at der jo også er indtægtsreguleringer med omkring langt de fleste ydelser.
Så det her forslag går netop på at lave om på målrettetheden til gengæld for at sprede det til en langt større modtagergruppe, og det er det, jeg er imod, fordi det virkelig vil ramme nogle pensionister hårdt.
Hans Andersen (V), 2007-02-07:
Beslutningsforslaget her handler, som det lige er nævnt, om at fjerne en række aldersbetingede ydelser for pensionister og anvende provenuet herfra til en forhøjelse af pensionstillægget.
De skal være så målrettede og enkle som muligt.
Derfor er målet bag dette beslutningsforslag også sympatisk, men midlet, der foreslås anvendt, er desværre ikke brugbart.
Forslagsstillerne holder sig f.eks. ikke for øje, at indkomst ikke er det eneste kriterium, vi kan bruge som udmåling for, hvor mange penge den enkelte pensionist skal have, for det er sådan, at nogle pensionister har særlige behov, f.eks. særlige behov for bolig eller medicin, og med dette forslag stillet af Det Radikale Venstre kan man ikke målrette ydelserne og hjælpe de pensionister, der har særlige behov.
Derudover siger det også sig selv, at når forslagsstillerne vil afskaffe de målrettede ydelser og bruge besparelsen på at forøge en ydelse, der ikke er målrettet, så er konsekvensen logisk nok, at nogle af de dårligst stillede taber.
Der er jo en grund til, at de enkelte ydelser blev oprettet.
Så i Venstre mener vi ikke, det er acceptabelt at fjerne særydelser som varmetillæg, boligydelse eller helbredstillæg, for hvis man skal sikre alle pensionister et rimeligt mindsteleveniveau uden adgang til målrettede særydelser, skal folkepensionen hæves med langt mere, end forslaget lægger op til.
Det er noget, som i øvrigt ikke rigtig hænger sammen med den intention, der ligger i forslaget, nemlig at prioritere de eksisterende midler og imødegå den udfordring, vi ser på længere sigt.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Bente Dahl (RV), 2007-02-07:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til Venstres ordfører.
I øjeblikket spreder vi midler ud til alle, bl.a. boligydelser og boligstøtteordninger, også til de 75 pct., som har opsparinger.
I det her forslag fra Det Radikale Venstre, flytter vi en del fra dem, som har opsparinger, til dem, som ingen opsparinger har.
Så er spørgsmålet, om ikke Venstres ordfører mener, at der så kommer flere midler til rådighed for dem, der ingen opsparing har.
Ganske kort: Mener Venstres ordfører, det er rimeligt, at mennesker, som har formuer på 900.000 kr. eller mere for den sags skyld, også får offentlige tilskud?
Hans Andersen (V), 2007-02-07:
Det er jo således, at der på en lang række af de her særydelser, som er nævnt – boligydelse, helbredstillæg m.v. – også er en indkomstgrænse, således at det allerede i dag er sådan, at det bliver reguleret, hvis man har store indtægter og formuer.
Det synes jeg er meget fornuftigt, for så kan vi målrette og give ydelserne lige præcis til de økonomisk dårligt stillede pensionister, og det vil jeg gerne holde fast i.
Lise von Seelen (S), 2007-02-07:
Beslutningsforslaget om at øge pensionstillægget er på flere måder et forslag, som vi Socialdemokrater har sympati for, især hvis man kunne finde en udformning, hvor man ville tilgodese de pensionister, som er økonomisk dårligt stillede.
Vi har selv været inde på en lignende tankegang tidligere, så det ligger os ikke fjernt.
Når vi alligevel ikke kan støtte forslaget, sådan som det er beskrevet, hænger det sammen med flere ting.
Vi mener ikke, at vi med et pennestrøg kan fjerne de aldersbetingede ydelser, som er nævnt i forslaget – altså tilskud til kollektiv trafik, tilskud til praktisk hjælp i hjemmet, forhøjet helbredstillæg, varmetillæg og boligydelse samt fastfrysning af ejendomsværdiskatten.
Den sidstnævnte havde vi lidt fat på før jul på et helt andet område, og det er jo et eksempel på, at vi godt enkeltvis kan tage enkeltspørgsmål op, hvor vi finder at det ville være naturligt at lægge et loft ind over, så folk, som er velhavende, ikke nødvendigvis kan benytte den her ordning.
Så vi er åbne over for enkeltvis at tale om nogle af de her ydelser.
Men vi opfatter, at det er en afgørende kvalitet, at ældre med ydelserne ved, hvad man som folkepensionist har at stole på.
Det skaber tryghed, og det synes vi også er nødvendigt, for at de ældre kan have tillid til systemet.
Så vi mener ikke, vi skal have et system, hvor de ældre i højere grad skal stå med hatten i hånden og bede om de ydelser.
Det synes vi ikke.
Vi synes, at vi skal gå den anden vej.
Så vi opfatter, at fælles kriterier og fælles rettigheder giver mening, og vi ser faktisk også alder som en model, som vi bruger andre steder i livsforløbet, og det finder vi ikke der er noget galt i.
Men vi vil som sagt gerne se på mulighederne for at hæve pensionstillægget i en model, hvor vi kan tilgodese de økonomisk dårligst stillede, og derfor vil vi da gerne snakke videre om det her spørgsmål.
Vi kan ikke støtte forslaget, sådan som det foreligger her.
Line Barfod (EL), 2007-02-07:
Det er sikkert mig, der ikke har hørt godt nok efter, men jeg skal bare være sikker på, at det, Socialdemokraterne siger, er, at man støtter, at Gadejuristen skal være fast, så længe vi har det problem – som vi forhåbentlig får afskaffet på et tidspunkt – og at Gadejuristen skal lave opsøgende arbejde blandt folkene på gaden, også selv om de måske endnu ikke er nået til at opsøge nogen andre tilbud.
Jeg skal bare være helt sikker på, at jeg har forstået det rigtigt, og at Socialdemokraterne altså støtter det opsøgende arbejde, som også skal give tilbud om retshjælp til de prostituerede, til narkomanerne og til de hjemløse, der er på gaden.
Nu har jeg fulgt kommunalreformen ret meget, og jeg er også retsordfører og har også fulgt retsreformen, og jeg har ikke på noget tidspunkt hørt, at retshjælp pludselig skulle være blevet et kommunalt ansvar og ikke mere være et statsligt ansvar.
Vi har gratis retshjælp en del steder i Danmark, vi har ordningen med gratis retshjælp ved advokat osv.
Mig bekendt ligger det stadig under staten og er justitsministerens ansvar og betales af statskassen.
Så derfor vil jeg gerne høre, om jeg fuldstændig har misforstået ministerens svar, eller om der er foregået noget, som har forbigået min opmærksomhed, hvor retshjælp er blevet lagt ud som et kommunalt ansvar.
Kunne ordføreren fortælle mig, hvorfor Dansk Folkeparti ikke kan støtte det fremsatte forslag.
Det er fint, at man støtter alle de sociale tiltag, som socialministeren kommer med.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor det, at man laver en masse gode sociale tiltag, skulle udelukke, at man også sikrer juridisk bistand til den her gruppe mennesker, så de ligesom andre grupper i samfundet får mulighed for at få retshjælp.
Hvad er begrundelsen fra Dansk Folkepartis side for, at man ikke kan støtte forslaget?
Tina Petersen (DF), 2007-02-07:
Til fru Line Barfod vil jeg sige, at der jo er mange måder, man kan hjælpe de her mennesker på, og hjælpen til de her mennesker foregår også på mange måder i dag ude i vores samfund.
Dansk Folkeparti har bakket meget op om behandlingsmetoderne – man har det, der hedder en forbehandling, en døgnbehandling og en efterbehandling – og også om den måde, som man udsluser de her mennesker på ude i vores samfund, så der hele tiden er hold på dem, og på den måde hjælper man dem jo.
Line Barfod (EL), 2007-02-07:
Hvis der nu er en kontorchef, der bliver syg og kommer ind i behandlingssystemet i sundhedsvæsenet, og han så bliver udsat for noget, man synes er en fejlbehandling, er det jo sådan, at han har ret til at få noget juridisk bistand.
Han kan gå til en retshjælp, han kan gå til en advokat osv. og få noget hjælp der.
Der går man jo ikke hen og siger: Vi synes ikke, du skal bruge juridisk bistand her, for vi kan jo hjælpe dig i behandlingssystemet.
Hvorfor siger man så i forbindelse med denne gruppe mennesker: Vi stiller med en række sociale tiltag, og fordi vi kommer med disse sociale tiltag, mener vi ikke, at der er behov for, at I kan få retshjælp?
Jeg forstår ikke, hvorfor det ene skal udelukke det andet, og jeg vil meget gerne høre Dansk Folkepartis argumentation for, hvorfor de ikke vil støtte, at man permanent kan have en gadejurist, der kan hjælpe gadens folk, så de også kan få den juridiske bistand, som alle andre grupper i dette samfund får.
Tina Petersen (DF), 2007-02-07:
Men man må heller ikke benægte, at der allerede på nuværende tidspunkt i Danmark er mange måder at gøre de her ting på.
Så der er mange mennesker, der kan tage de her ting til sig og gøre de her ting.
Line Barfod (EL), 2007-02-07:
Jeg synes jo, det ville være skønt, hvis der ikke var behov for en gadejurist; jeg glæder mig til den dag, hvor det lykkes.
Jeg vil bare sige til hr. Tom Behnke, at det jo ikke er forslagsstilleren, der bestemmer, hvilken minister der besvarer et forslag.
Tina Petersen (DF), 2007-02-07:
Vi har B 71 på dagsordenen i dag, og i Dansk Folkeparti synes vi selvfølgelig, at forslaget har nogle gode intentioner, og at der er nogle gode synspunkter i forslaget.
I dag kører Gadejuristen imidlertid på tredje år som et projekt, der bliver støttet af satspuljemidlerne, og Dansk Folkeparti kan ikke lade være med at skele til, at regeringen og forligspartierne har lavet det, der hedder »Fælles Ansvar II«.
Ser man på side 9 i »Fælles Ansvar II«, kan man se, at her har regeringen og forligspartierne meget nøje beskrevet de forudsætninger og de ting, man arbejder med inden for området, når der er tale om gadens folk.
Jeg ved, og jeg tror også vi alle ved, at det er nogle store udfordringer, vi står over for her.
Vi ved alle, at det både kræver en opsøgende, en kontaktskabende og ikke mindst en støttende indsats, der skal styrkes, og alt dette er stadig ganske detaljeret beskrevet i »Fælles Ansvar II«.
For at citere lidt fra »Fælles Ansvar II« ved vi jo alle sammen, at de udsatte mennesker sjældent henvender sig til de myndigheder, der findes, og til dem, der kan hjælpe dem.
De skal opsøges på gaden eller de steder, hvor de nu lever, og derefter motiveres til at modtage den nødvendige hjælp til at komme videre i livet.
Mange af disse mennesker isolerer sig, de har ikke noget socialt netværk, de kan trække på, og ikke mindst lever de i usikkerhed om mange af livets nære ting som f.eks. deres boligsituation osv.
Alt dette er der sat fokus på, og det er selvfølgelig også et stort ønske hos Dansk Folkeparti, at vi får løst denne gruppes problemer.
Men om det i fremtiden skal være Gadejuristen eller andre gode tiltag, som allerede er etableret ude i samfundet, også i kommunerne, vil Dansk Folkeparti lade stå åbent, så længe man ikke er helt afklaret med hensyn til, om Gadejuristen her i København stadig væk skal køre, som det gør, eller om det skal blive et forbillede for resten af Danmark.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte det fremsatte forslag.
Tom Behnke (KF), 2007-02-07:
Jamen det er jo indlysende rigtigt, som fru Line Barfod siger det.
Jeg tror, at der, hvor det kommer til at køre af sporet i forbindelse med ministervalg, er, at den nuværende gadejuristforsøgsordning ligger under satspuljen, som har ligget under socialministeren; det er formentlig derfra, at det går galt fra starten.
Så taler vi om, at retshjælpen skal være udkørende og udfarende, og det er noget andet.
Det kunne være en meget interessant diskussion, og det kunne faktisk godt være, at det – dette forslag eller ej – var noget, man skulle se på.
Det kunne godt være ret interessant.
Men jeg tror igen, at vi skal vente på at se evalueringen af den her ordning og så se på, om man skal fortsætte, i hvilken form man skal fortsætte, og hvem den rigtige minister så skal være til den tid.
Det er der ingen tvivl om.
Det gør det ikke.
Man behøver ikke have en juridisk embedseksamen for at sige: Jeg er utilfreds med den afgørelse, kommunen har truffet, med venlig hilsen borger et eller andet.