runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2014-05-08:
Dengang man indførte det, stemte mit eget parti, ministerens parti, det andet parti i regeringen, nemlig Socialdemokraterne, og Socialistisk Folkeparti imod.
Vi lavede endda en fælles betænkning, hvor det blev sagt meget, meget klart, at vi fire partier mente, at det var en rigtig dårlig idé at trække profit ud.
Hvad er det, der har ændret sig siden 2010, altså siden for 4 år siden, hvor man åbnede op for den her mulighed?
Lotte Rod (RV), 2014-05-08:
Tak for det.
Enhedslisten har fremsat et forslag om at trække VK-regeringens regler om, at man kan trække overskuddet ud af institutioner, tilbage.
Tak til fru Rosa Lund for at rejse debatten, for det giver jo mig muligheden for at fortælle, hvor De Radikale står.
Under den tidligere VK-regering var der et særlig stort fokus på vilkår og rammebetingelser for de private institutioner.
Vi er i Radikale Venstre sådan set mere optaget af at prøve at dreje diskussionen over på kvaliteten, og derfor har vi igangsat en undersøgelse af kvaliteten for lige præcis at blive klogere på, om de nuværende regler for forskellige typer af dagtilbud faktisk styrker kvaliteten.
Der er nogle få institutioner, som fungerer på den her måde, og derfor er det relevante spørgsmål jo i dag: Er det et problem?
Og nej, det ser det ikke ud til at være.
En stor del af de nuværende private institutioner er tidligere selvejende daginstitutioner eller puljeordninger, som tidligere har haft driftsaftaler med kommunen, eller forældredrevne institutioner, som er åbnet i områder, hvor kommunen har valgt at lukke institutioner.
Vi kan se, at tre ud af fem institutioner har valgt at blive private på grund af besparelser i kommunen.
En ud fem institutioner har ønsket mere frihed fra kommunens regler, og knap en ud af fem har valgt det for at dyrke en særlig profil.
Jeg ville dele Enhedslistens bekymring, hvis der var store koncerner, som lavede dårlig pædagogik, bare malkede penge ud af systemet, eller knækkede samfundet over i A- og B-institutioner, men det er der altså ikke noget, der tyder på.
Så derfor har vi i Radikale Venstre valgt, at vi stemmer nej til Enhedslistens forslag og venter på kvalitetsundersøgelsen.
Rosa Lund (EL), 2014-05-08:
Uanset hvor optaget jeg er af at diskutere kvalitet i dagtilbud, uanset hvor meget jeg ved at fru Lotte Rod er optaget af at diskutere kvalitet i dagtilbud, så er det nu engang ikke rigtig det, det her beslutningsforslag handler om.
Det her beslutningsforslag handler om, om man må trække profit ud eller ej.
Når fru Lotte Rod siger, at det ikke er et problem i dag, er jeg bare nødt til at spørge: Hvis det ikke er et problem i dag, hvorfor skal muligheden så være der i lovgivningen?
Lotte Rod (RV), 2014-05-08:
Der er jo en god grund til, at vi i sin tid stemte imod.
Men nu har udgangspunktet ændret sig, og det betyder jo, at der i dag findes nogle institutioner, som fungerer på den her måde.
Og der synes jeg det er relevant, at vi, inden at man trækker tæppet væk under dem, får en undersøgelse af, hvordan det faktisk går med kvaliteten.
For jeg mener, kvaliteten bør være helt afgørende for, hvordan vores regler er skruet sammen.
Rosa Lund (EL), 2014-05-08:
Jamen nu synes jeg lidt, at ordføreren må bestemme sig.
Altså, enten er der institutioner, der trækker profit ud, eller også er der ikke.
Vi har ikke stillet noget forslag om at lukke alle mulige private institutioner eller lukke selvejende institutioner eller noget som helst andet.
Vi har bare stille og roligt stillet et forslag om, at man ikke skal kunne trække profit ud af dagtilbud, fordi de penge, som bliver givet til dagtilbud, skal bruges på dagtilbud – altså skal komme børnene til gode.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig, at fru Lotte Rod forholdt sig helt konkret til, om man må trække profitten ud.
Ja eller nej?
Lotte Rod (RV), 2014-05-08:
Ja, det må man jo, sådan som reglerne er i dag.
Og jeg synes jo, at det, der skal være afgørende for, om vi laver reglerne om, er, om der er et problem.
Og derfor vælger vi i Det Radikale Venstre, at vi gerne vil se kvalitetsundersøgelsen, før vi tager stilling til, om der er grund til at lave det om.
For kvaliteten er det allervigtigste for os.
Merete Riisager (LA), 2014-05-08:
Først vil jeg lige sige fra De Konservative, at de ikke kan støtte forslaget.
Så er det sagt.
Og nu til Liberal Alliance.
I Enhedslisten tror jeg – jeg ved det ikke, men det virker sådan – at man frygter alt, hvad der er privat.
Og det, man frygter allerallermest, er folk, der tjener penge eller skaber profit, som I kalder det.
Og de allerallerværste er dem, der skaber profit på pædagogik og børn.
Så bliver det ikke værre.
Jeg vil starte med at komme med en indrømmelse: Jeg har tjent penge på pædagogik, faktisk så mange penge, at jeg kan betale for det sted, hvor jeg bor, at jeg kan betale for min have og for min bil.
Det er godt nok en brugt Volvo, men alligevel.
Det er alt sammen betalt med penge, som jeg har tjent på pædagogik.
Hr. Peter Juel Jensen og fru Annette Vilhelmsen er nogle af de navne, jeg vil bringe i spil, på medlemmer, som har tjent penge på pædagogik.
Jeg har også arbejdet for en større multinational virksomhed, der har tjent penge på børn og det pædagogiske område: LEGO.
De sælger over hele verden ting og sager, der skal anvendes pædagogisk i forhold til børn.
Det var nok med tilståelserne.
Jeg kan bare konstatere, at Enhedslisten og Liberal Alliance jo lever i hvert sit univers, kan man sige, når det handler om at opfatte verden omkring os, hvordan man skal indrette samfundet.
Jeg kan jo tage et greb i historien og sige: Jamen det her med at indrette samfundet på en måde, så ingen skaber profit, men at man centralt beslutter, hvad der skal produceres, hvordan det skal foregå, og hvem der skal have hvad, har været afprøvet en del gange i historien.
Det fører til fattigdom, det fører til nød, det fører til elendighed, og i sidste omgang fører det også til undertrykkelse, fordi borgerne ikke kan gøre det, de vil.
Det er centralt besluttet, hvad det er, man skal gøre, hvor meget man får og hvordan, og hvad man kan skrive sig op til.
Det har ligesom været testet.
Derimod er det sådan med markedet, og markedet er jo os alle sammen, at det er en hel del mere fleksibelt.
Det er ikke perfekt, men markedet består af os alle sammen, og det er, hvad vi gør det til hver især.
Så i Liberal Alliance er vi ikke bange for profit, men vi er derimod meget, meget bange for et samfund, hvor man ikke giver mennesker mulighed for at tjene penge på det, de er dygtige til.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2014-05-08:
Jeg vil sådan set bare helt stille og roligt bekræfte, at Enhedslisten og Liberal Alliance ser meget forskelligt på verden, ser meget forskelligt på, hvordan vi skaber den bedste velfærd.
Jeg ved ikke, om Liberal Alliance har det sådan med den måde, som vores daginstitutioner blev drevet på før 2010, altså før det blev muligt at trække overskuddet ud, at de mener, det var særlig undertrykkende.
Jeg mener sådan set, at det skattefinansierede velfærdssamfund, vi har i Danmark, har vist sig at fungere ret godt.
Faktisk tror jeg, det er noget af det, der har gjort, at vi ikke er blevet ramt lige så hårdt af krisen som f.eks. Grækenland, som ikke har det samme velfærdssystem.
Så jeg vil da bare bekræfte, at vi i Enhedslisten mener, at det velfærdssamfund, som vi havde før 2010, altså før den her lovgivning blev ændret, sådan set var ganske glimrende.
Merete Riisager (LA), 2014-05-08:
Der findes rigtig gode offentlige pasningstilbud.
Jeg har selv benyttet mig af flere af dem til mine egne børn.
Jeg har et meget nært forhold til nogle af de pædagoger, der har arbejdet der.
Jeg skriver sammen med flere af dem, som jeg har haft et forhold til i relation til mine børn.
Jeg er glad for de offentlige institutioner.
Men man kan også konstatere, hvis man ser det sådan lige lidt ovenfra, at private institutioner generelt fungerer en lille smule bedre.
I hvert fald er det sådan, at når der gennemføres tilfredshedsundersøgelser, kan man se, at forældrene generelt er gladere for de private institutioner.
Det er bl.a., fordi private institutioner ikke er underlagt så meget bureaukrati som de offentlige, og det skal de så ikke bruge deres krudt og deres ressourcer på.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-08:
Det er en rigtig, rigtig dårlig idé at gøre indsatsen for børns almene udvikling og børns dannelse og børns udfordringer i de tidligste år, når de er fra 0 til 6 år, eller når de er i klubtilbud for den sags skyld, til genstand for kold og kynisk forretning, hvor overskudsspekulation og cool cash prioriteres over børnenes bedste.
Og det er egentlig også derfor, SF deler Enhedslistens bekymring om, at det er at gamble med den bløde og borgernære kernevelfærd og kvaliteten af tilbuddene, når private aktører har mulighed for at trække overskuddet ud af institutionerne.
Det er vel også kun en naturlig bekymring, fordi man godt ved, at private virksomheders hovedfokus er at få overskud på bundlinjen og at få et overskud ud til ejerne, mere end det er børnenes bedste – i modsætning til f.eks. selvejende institutioner og nonprofitinstitutioner, hvor man har brugervalgte bestyrelser, og hvor man har en regel om ikke at trække et eventuelt overskud ud af institutionen, men lade det overskud gå tilbage i institutionen.
For det er rigtigt, at der indtil videre ikke er store multinationale selskaber, der for alvor er inde at byde på børnepasning, og gudskelov for det, men når det nu ikke er sådan, og når det nu åbenbart heller ikke er sådan, flertallet sådan rigtig ønsker at det skal være – i hvert fald kan man høre det mellem linjerne – hvorfor så ikke indrette lovgivningen efter den virkelighed, som vi alle sammen ønsker?
Så hvorfor ikke indrette lovgivningen på den virkelighed, som det lyder som om vi alle sammen ønsker?
Men i SF mener vi også, at der efterhånden er et presserende behov for at få et klart overblik over området og de forskellige fordele og ulemper, der er ved de forskellige driftskonstruktioner, også fordi der er respekterede forskere som Ole Helby og Kurt Houlberg, der påpeger, at der altså ikke foreligger nogen som helst valid og evidensbaseret forskning, der kan dokumentere, at udlicitering og private leverandørers indtog på markedet fører til en bedre kvalitet i den borgernære velfærd.
Så i SF går vi altså også og venter på Socialministeriets rapport, der skal kigge på ejerforholdene for institutioner under dagtilbudsloven.
Hvornår kommer den rapport eller den redegørelse?
Det vil vi rigtig gerne have svar på i SF, også før vi endeligt skal stå her og beslutte, hvordan loven skal udformes.
Lad os dog indrette lovgivningen på virkeligheden, så det ikke bliver profitmaksimering, men børnenes pædagogiske udvikling, der er i højsædet.
Rosa Lund (EL), 2014-05-08:
Så Dansk Folkeparti mener altså ikke, at de penge, som institutionen genererer i overskud, ville kunne bruges bedre i institutionen, f.eks. på bedre normeringer, f.eks. på efteruddannelse, mere legetøj, en ny legeplads, puderum, og jeg kunne jo nærmest blive ved.
Jeg vil bare gerne have skåret det ud i pap, om Dansk Folkeparti virkelig mener, det er i orden, at de penge, som skulle gå til velfærd, nu ender nogle andre steder.
Rosa Lund (EL), 2014-05-08:
Jeg synes, at Venstres ordfører lidt modsiger sig selv.
Ordføreren starter sin ordførertale med at sige, at det her slet ikke er et problem, at der slet ikke er nogen, der vil drive daginstitutioner med det formål at lave profit, og så slutter ordføreren så sin ordførertale med at sige, at hvis vi vedtager det her, ødelægger vi det for alle mulige.
Det synes jeg da er lidt modsætningsfyldt.
Jeg synes, at det ville være dejligt, hvis ordføreren ville forholde sig til det, beslutningsforslaget handler om, nemlig det at trække profitten ud.
Det handler ikke om, hvorvidt man kan drive en selvejende institution, og ikke om, hvorvidt forældre og pædagoger selv kan oprette en institution.
Det her beslutningsforslag handler udelukkende om, hvad vi skal bruge pengene på: Børn eller alle mulige andre ting?
Det kunne jeg godt tænke mig at Venstres ordfører ville forholde sig til.
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-08:
Jamen jeg mener ikke, at de bruger pengene på alt muligt andet, og det at trække overskuddet ud er jo ikke det samme som at være et stort multinationalt selskab, der kun gør det for at trække en profit ud.
Det giver bare en frihed til, at institutionerne kan indrette sig, som de vil.
Og det, vi ser, er en enormt stor tilfredshed med de her institutioner og børn, der er glade for at være der.
Rosa Lund (EL), 2014-05-08:
Så lad os holde fast i Venstres præmis om, at der ikke er nogen af de store svenske eller norske velfærdskoncerner på vej til Danmark for at drive daginstitutioner.
Hvis de alligevel ikke er her, og hvis de alligevel ikke kommer, hvorfor skal vores lovgivning så se sådan her ud?
Hvorfor skal muligheden være der, hvis der alligevel ikke er nogen, der benytter sig af den?
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-08:
Jeg har da ikke noget imod, at man trækker et overskud ud af en daginstitution.
Det ser jeg da ikke et problem i.
Børnene trives godt.
Og hvis man f.eks. skal bruge overskuddet til noget andet, synes jeg, det er ganske fint.
Ved at lave rigide regler gør vi det sværere at drive daginstitutioner.
Der er ingen grund til at lave reglerne så rigide.
Det, vi ser, er, at børnene har en enormt stor tilfredshed med at gå i de her daginstitutioner.
Jeg synes, det er positivt med de øgede muligheder, der er, og med den øgede valgfrihed.
Julie Skovsby (S), 2014-05-08:
Jeg er rigtig glad for den mangfoldighed, som vi ser på området inden for daginstitutioner, fritidshjem og klubtilbud – en mangfoldighed, som ikke blot kan koges ned til en diskussion om offentlige kontra private institutioner.
Selvejende institutioner og private nonprofit institutioner er også med til at skabe udvikling på dette område, som er så vigtigt for vores samfund.
Heldigvis ser vi ikke den udvikling, som beskrives i beslutningsforslaget.
Store selskaber, der trækker millionoverskud ud af driften, er ikke virkeligheden i de danske børnehaver og vuggestuer.
Derimod ved vi, at de fleste private institutioner er tidligere selvejende daginstitutioner eller har baggrund i puljeordninger, som enten har fået opsagt deres driftaftale eller har ønsket en højere grad af frihed fra kommunen, ligesom vi ved, at det kun er meget få institutioner, hvis konstruktion tillader, at de kan trække et overskud ud af driften.
Vi skal altså værne om den mangfoldighed, og vi skal også følge udviklingen tæt.
Men når det er sagt, må det væsentligste være, at tilbuddene lever op til de centralt og lokalt fastsatte kvalitetskrav.
Fokus skal være på børnene og de unge, så de gives de bedste vilkår for at lære og udvikle sig, og det må gælde, uanset om tilbuddene er kommunale, selvejende eller private.
Vi Socialdemokrater ser derfor ikke nogen grund til en lovændring.
Det er dog ikke hensigtsmæssigt, hvis tilstedeværelsen af private leverandører medfører en opdeling af børn i A- og B-institutioner.
Det ser vi som sagt pt. ingen tegn på, men selvfølgelig skal udviklingen følges tæt.
Der er givet 0,5 mia. kr. ekstra til at løfte kvaliteten i vores dagtilbud; kommunernes anlægsinvesteringer er øget med 2 mia. kr. i 2013 og 2014, så bl.a. nedslidte kommunale børnehaver kan få et løft, og så arbejdsløse håndværkere kan få et arbejde; vi er i gang med at udvikle en ny metode til at opgøre normeringer i dagtilbud, og der er flere initiativer.
Over for disse initiativer, som har til formål at forbedre de kommunale institutioner, står Venstres forslag om nulvækst, som ifølge Arbejderbevægelsens Erhvervsråd vil koste omkring 3.000 pædagogiske stillinger.
For at opsummere vil jeg sige, at vi skal fortsætte med at investere i den offentlige sektor, så forældre ikke fravælger det kommunale tilbud på grund af kvaliteten, men vi skal også bevare den brede vifte af tilbud, som eksisterer i dag, og endelig skal vi følge udviklingen nøje.
Rosa Lund (EL), 2014-05-08:
Og tak for en fin opremsning af de initiativer, som vi, regeringen og Enhedslisten, har taget sammen, selv om vi godt nogle gange kan savne, at de initiativer kommer væk fra finanslovsaftalerne og ud i virkeligheden.
Jeg skal blot spørge ordføreren om en ting: Dengang man indførte, at man kunne trække profitten ud, sagde Socialdemokraternes nuværende politiske ordfører, fru Maja Panduro: I en tid præget af store kommunale besparelser, også på børneområdet, forekommer det endvidere decideret virkelighedsfjernt, at et folketingsflertal med det her lovforslag virker mere optaget af at sikre nogle private aktørers økonomiske interesser i stedet for at sikre kvalitet for børnene.
Citat slut.
Jeg skal bare høre, om det var fru Maja Panduro, der ikke fremlagde Socialdemokraternes holdning rigtigt, eller om Socialdemokraterne har ændret holdning.
Julie Skovsby (S), 2014-05-08:
Nu står vi jo her i 2014 og skal tage stilling til det her beslutningsforslag, og jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi ser på, hvordan udviklingen er, og hvordan området ser ud.
Og vi har altså som sagt i dag en stor mangfoldighed på det her område.
Og som det ser ud lige nu, ser jeg ikke den lovgivning, vi har, som problematisk.
Rosa Lund (EL), 2014-05-08:
Jeg oplever sådan set heller ikke, at der er nogle, der prøver at gøre det her til en debat om kommunale versus private aktører.
Julie Skovsby (S), 2014-05-08:
Som sagt mener vi ikke, at vi lige nu skal ind at ændre på lovgivningen, så det er det, der er vores overbevisning.
Jeg får lyst til at sige, at i 2011 – det er der sikkert mange der kan huske – kørte der i medierne den her historie om et norsk firma, der ville åbne op mod 30 private institutioner i Danmark.
Jeg synes, det er vigtigt at få sagt, at vi skal se på udviklingen, at vi skal se på, hvordan vi får skabt en mangfoldighed i tilbuddene, som forældre er glade for. Når det er sagt, vil jeg også lægge vægt på, at vores bekymringer om A- og B-institutioner skal følges meget nøje, i forhold til hvad det er for en udvikling, vi ser.
Rosa Lund (EL), 2014-05-08:
Jeg er sikker på, at hr. Jens Henrik Thulesen Dahl og jeg kunne have en rigtig interessant diskussion om markedskræfterne, men den vil jeg alligevel lægge lidt til side og så bare spørge ordføreren, om jeg har forstået det rigtigt.
Altså, mener Dansk Folkeparti, det er i orden, at skattekroner kan ende i privates lommer?
Karin Nødgaard (DF), 2014-05-08:
Jeg vil altså gerne lige slå fast, at det er billigt argument at stå og sige nu, at det er, fordi en organisation lige har henvendt sig.
Jeg håber, at ordføreren hørte min tale – jeg har en fortid med 15 år som folkeskolelærer, jeg nævner, hvordan børn er kommet og har fortalt mig, at de har fundet tomme og fyldte flasker bagest i klædeskabet, vi har været med urtehaven og fundet tømte flasker, der har ligget der.
Det har altså ikke noget at gøre med, at en organisation lige tilfældigvis har henvendt sig til mig eller til fru Zenia Stampe.
Jeg bare gerne spørge fru Zenia Stampe: Skal man, ud fra alt det, som ordføreren nu har sagt, forstå det sådan, at De Radikale faktisk synes, det er i orden, at det bliver accepteret, at der kan gå 2 år, inden man kan komme i behandling og få noget hjælp, i stedet for at man, som vi sammen med De Konservative foreslår, inden for 30 dage faktisk skal have nogle bedre muligheder?
Det var den ene del af det.
Den anden del er, at fru Zenia Stampe er meget optaget af det der med, at man ikke må tage noget fra én gruppe osv., men vi skal da for søren stadig væk have ambitioner som politikere og ville sørge for, at det bliver bedre på alle områder.
Men fru Zenia Stampe har måske opgivet og siger: Hvis ikke vi kan hjælpe alle, skal vi ikke hjælpe nogen?
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-05-08:
Jeg vil også sige mange tak til fru Zenia Stampe for den positive modtagelse af det her.
Jeg konstaterer med glæde, at sommeren er kommet lidt tidligere til Radikale, end den nødvendigvis er til Socialdemokraterne.
Men det skal man jo ikke være ked af.
Det, jeg bare godt lige kunne tænke mig at spørge om nu, er det udvalgsarbejde, der er i gang, og som jo består af en undersøgelse af flere konventioner.
Kunne man forestille sig, at fru Zenia Stampe kunne være positiv, i forhold til at man måske fik hævet børnekonventionen lidt op i bunken, ligesom vi gjorde med handicaptillægsprotokollen, sådan at vi eventuelt kunne nå at implementere det i dansk lovgivning til konventionens 25-årsfødselsdag, som er i november måned?
Zenia Stampe (RV), 2014-05-08:
Hvis det er muligt.
Men jeg må så også sige til det der med, om det lige bliver til 25-årsjubilæet, eller om det bliver 2 måneder senere, at det ikke betyder så meget for mig.
Men det betyder meget for mig, at vi får den udvalgsbetænkning, eller hvad det nu hedder, inden sommerferien, så vi faktisk kan tage hul på diskussionerne og behandlingen efter sommerferien.
Alt andet vil vi ikke være særlig tilfredse med eller glade for.
Så det er helt klart det, vi sætter næsen op efter.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-05-08:
Så hvad er den bedste bemærkning, man kan give til de børn og unge, som jo desværre i går og for et år siden oplevede ikke at blive hørt i deres egne sager, og som i morgen og i overmorgen også vil opleve, at de ikke bliver hørt?
Zenia Stampe (RV), 2014-05-08:
Det tror jeg egentlig ikke har så meget at gøre med børnekonventionen, men svaret er måske så, at vi følger vores egen lovgivning.
For flere af os har deltaget i flere udvalgsmøder med fokus på det her, og vi kan jo se, at Barnets Reform ikke er implementeret til fulde rundtom i kommunerne.
Men det tror jeg er helt uafhængigt af FN's børnekonvention, for hvis vi tilsluttede os den osv. og det blev en klagesag, er det jo noget, der har lange tidshorisonter.
Så der skal vi da bare rubbe neglene og komme i gang nu.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-08:
Jeg skal bare lige forstå det, fru Zenia Stampe siger, altså, at det er, at det er Radikale Venstres holdning, at børnekonventionen skal inkorporeres, og at det vil det også være, hvis udvalget kommer frem til en anden konklusion.
Zenia Stampe (RV), 2014-05-08:
Det er vores holdning lige nu, men det er jo klart, at vi i regeringen skal være enige.
Men i Radikale Venstre har vi været fortalere for det her længe.
Så det er vores umiddelbare indstilling, og det er sådan, vi håber at udfaldet bliver.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-08:
Jeg vil starte med det korte svar, som er, at Enhedslisten selvfølgelig støtter det her beslutningsforslag fra SF.
Børn er selvstændige individer.
De har krav på at blive hørt, også selv om de ikke altid kan råbe højt, og selv om de ikke altid kan tale for sig selv.
Børn har krav på indflydelse på deres eget liv og deres egen fremtid.
De har krav på rettigheder, og de har krav på beskyttelse af de rettigheder både fysisk og psykisk, og det er jo grundlæggende det, som konventionen siger.
Når man inkorporerer en konvention som den her i stedet for kun at have tiltrådt den, betyder det jo, at børn kan støtte ret direkte på konventionen, og at de kan bruge den hos domstolene, hvis deres rettigheder bliver krænket, og den har også forrang for anden lovgivning.
Jeg vil give et eksempel, for der er flere, der har stået heroppe og sagt, at det ikke længere er relevant for Danmark, fordi vi jo overholder den her konvention, og vi jo er så dygtige til altid at sørge for, at børns rettigheder er vel beskyttet i vores lovgivning, at der slet ikke er nogen grund til at inkorporere konventionen.
Og skulle det ske, at nogle fandt på at bruge den bestemmelse, som jo stadig væk eksisterer og gør det lovligt – selv om vi alle sammen er enige om, at det burde det ikke være, og det klart er i strid med konventionen – så havde det pågældende barn ikke kunnet gå til domstolene og sige, at det er ulovligt, og havde ikke kunnet hævde, at konventionens beskyttelse står over den lovgivning.
Det kan godt være, at man slår det hen med, at det er et tænkt eksempel, men det er trods alt et eksempel på, at der godt kan være nærmest middelalderlig lovgivning tilbage i vores samfund, og at vi måske også på et tidspunkt kunne opdage, at børn bliver behandlet i strid med de her grundlæggende rettigheder, selv om det ikke er det, vi ønsker.