runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Aleqa Hammond, om hun vil sætte lidt flere ord på med hensyn til, hvor uenigheden går, altså grænsefladen mellem Grønlands ret til at bestemme over råstofpolitikken og den sikkerhedspolitik, som ligger hos Folketinget her i København.
For jeg hører, at der er noget uenighed, men jeg kunne godt tænke mig at få uddybet lidt, hvad det præcis er, det går ud på.
Er det korrekt, og er der andre ting, hvor fru Aleqa Hammond mener at man med lovforslaget her træder ind på Grønlands ret til at bestemme over råstofferne?
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Jeg vil høre ordføreren, om hun mener, at et land som Grønland vil være i stand til at håndtere de internationale regler, der er vedrørende opgravning og salg af uran, og om ordføreren eventuelt mener, at det rent sikkerhedsmæssigt ville kunne lade sig gøre i et samarbejde mellem Danmark og Grønland, uden at der er uran, der forsvinder.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo som sagt en åben mine, der ligger meget tæt på en by med ca. 1.300 indbyggere, og jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at man ikke kigger på andre erhvervsudviklingstiltag i Sydgrønland, men at man udelukkende stiller det her op som det eneste alternativ i forhold til at skabe arbejdsmuligheder i Sydgrønland.
Jeg synes, der er nogle bekymringer i forhold til de miljømæssige konsekvenser for befolkningen og naturen i området.
Og det her er jo et principielt spørgsmål, vi tager stilling til – der er potentielt 11 steder Grønland, hvor man kan udvinde uran, eller hvor der eksisterer uran i undergrunden.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Konservative støtter som udgangspunkt lovforslaget.
Jeg vil dog sige, at jeg glæder mig meget til at høre indlæg også fra de to grønlandske folketingsmedlemmer, og at vi også gerne vil yderligere i dialog med Landstinget for at høre deres holdning til sagen.
Jeg har forstået, at der er blevet forhandlet med det grønlandske selvstyre og den danske regering, men at vi også mangler Landstingets holdning, og selvfølgelig vil tillægge det meget stor betydning, hvordan man ser på det her lovforslag på Grønland.
Jeg har personligt en positiv holdning til udvinding af uran, hvis det foregår til fredelige formål.
Som jeg nævnte før i mit spørgsmål til hr. Karsten Hønge, står atomkraft for omkring 11 pct. af verdens elektricitetsproduktion, så vidt jeg lige har kunnet slå op.
Jeg ville frygte for, hvordan klimaproblemerne ville se ud i verden, hvis ikke vi havde atomkraft.
Det kræver nu engang uran.
Så jeg har personligt ikke de samme reservationer over for udvinding af uran.
Men det kræver naturligvis, at det er målrettet fredelige formål.
Som jeg ser det, forekommer lovforslaget her mig logisk nok, i og med at råstofområdet er et grønlandsk anliggende, som Grønlands Landsting og selvstyret har taget til sig og taget ansvaret for.
Dermed er det ikke noget, vi skal gøre os til overdommer over i det danske Folketing, men Danmark har stadig væk ansvaret for sikkerhedspolitikken, heriblandt at sikre, at der ikke sker spredning af atomvåben.
Vi har nogle internationale forpligtelser, som vi er nødt til at leve op til.
Som jeg har forstået lovforslaget, er det alene det, der er sigtet med det.
Vi er nødt til at sikre det.
Det har vi en forpligtelse til.
Og så må det være sådan, at det bliver vedtaget i Folketinget, selvfølgelig i videst mulig respekt for at råstofområdet ellers er et grønlandsk anliggende.
Hvis der måtte være nogle brudflader mellem de to hensyn, hensynet til Grønlands selvstyre og råstofområdet og Danmarks ansvar for sikkerhedspolitikken, er det selvfølgelig noget, vi skal diskutere.
Men som udgangspunkt forekommer det mig at være et logisk lovforslag, som vi agter at støtte.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-19:
Jeg opfattede det mere som en kommentar end som et egentligt spørgsmål.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Jeg vil gerne rose SF's ordfører og de andre ordførere, som har støttet forslaget, for at respektere selvstyreaftalen, som vi alle sammen skal arbejde efter.
Jeg vil også gerne rose dem for at anerkende den kompetence, som Grønland har fået hjemtaget i 2010 med råstofloven.
I den står der jo, at eftersom vi har fået hjemtaget sagsområdet, er det et rent grønlandsk område.
Vi er lovgivende magt og udøvende magt på området, og at den respekt udvises af SF, tager jeg hatten af for.
At man har en anden holdning til uran, er noget andet, men som parlamentarikere skal vi til enhver tid sikre os at opretholde og respektere den lovgivning, som vi alle sammen skal stå for.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-19:
For mig er det helt nyt og selvfølgelig noget, jeg skal gå hjem og tænke dybt over.
Altså, hvis grønlandske medlemmer af Folketinget insisterer på, at vi som dansk Folketing skal ind og gribe ind over for interne grønlandske anliggender, uanset om områderne er direkte hjemtaget eller det er et delt område, så skal jeg selvfølgelig tænke dybt over det.
Men jeg tror, at det vil tjene grønlænderne godt – på bare lidt længere sigt – at have danske politikere, der stoler så meget på den grønlandske befolkning og på, at de tager de rigtige beslutninger om deres egen fremtid, herunder om, hvorvidt uran skal blive liggende i Kvanefjeldets grund eller skal hives op.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Det er det ikke, hvad angår det her med uran i de to lovforslag, vi har foran os.
Jeg vil igen sige, at jeg synes, det klinger sådan lidt hult, at man på den ene side siger, at der er nogle principper, og på den anden side siger, at de principper fraviger man, fordi man vil vise den her sådan lidt misforståede respekt over for, at det er et grønlandsk ansvar.
Det bliver jo et delt ansvar med de her to lovforslag.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-19:
Hør nu her, det er jo et spørgsmål om at debattere på et principielt plan, da jeg nævnte det med udsatte grønlandske børn og unge.
Det er selvfølgelig ikke, fordi det på den måde er sammenligneligt.
Det handler om respekten for, hvilke ting vi mener at grønlænderne selv skal tage ansvaret for.
Og det ved jeg bare kalder på rigtig mange stærke følelser, også her i Folketinget, hvor mange medlemmer jo mener, at man skal gribe direkte ind i situationen i Grønland, fordi den nærmest er uholdbar på det sociale område.
Der siger vi også, at uanset at vi i dag ved, hvor forfærdeligt det står til i Grønland, så holder vi os fra at blande os i det.
Så det er jo på det principielle plan, jeg siger, at det godt kan sammenlignes, i og med at jeg i den her sammenhæng anerkender grønlændernes ret til at beslutte det.
Men jeg håber på – i og med at jeg jo har venner og bekendte og nærmest også familie i Grønland – at de vil være med til at sørge for, at den uran bliver i Kvanefjeldets grund.
Det er jo det, jeg kan gøre, men jeg synes, det ville være urent at spænde ben formelt her i Folketinget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Mange tak.
Ja, SF er jo et grønt parti; de har slået sig op på at være et grønt parti, og hvis man hørte med ved høringen her for ikke så lang tid siden i Folketinget om uranudvinding, kunne man jo næsten fristes til at tro, at uranudvinding kunne gøre Grønland grønnere.
Men nej, det er ikke tilfældet.
Derfor synes jeg også, det kræver, at man tager stilling til det.
Jeg synes ikke, man kan sammenligne det her med udsatte børn i Grønland, som der var en forespørgselsdebat om, med de to lovforslag, som vi her skal tage stilling til.
Jeg synes, det er at blande æbler og pærer sammen.
Så derfor synes jeg, at man er nødt til at tage stilling til det her på en helt anden måde, end man skulle med det andet, som er et rent grønlandsk ansvar, sådan som tingene er lige nu.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentar til.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-19:
Det er i hvert fald en ny retning, diskussionen vil tage, hvis vi går meget langt ind i den, hvad jeg da for øvrigt rigtig gerne vil, men jeg synes måske ikke lige tiden er til det.
Men kort fortalt handler det om, hvilke retninger man tager i energipolitikken.
Altså, hvis man satser på atomkraft, betyder det så massive investeringer, at hele ens investeringsprofil, hele ens opmærksomhed vil rette sig mod en energiform, som på længere sigt ikke er bæredygtig.
Det er sådan den energipolitiske side, men det er nu heller ikke grunden til, at vi synes, som vi gør.
Det har nu ikke haft nogen betydning for vores holdning andet, end at det kan betyde forurening i Grønland, hvilket jeg igen trygt overlader til en forhåbentlig kommende grønlandsk afstemning og til, at IA står tilstrækkelig stærkt, til at de kan få overbevist den grønlandske befolkning om, at man skal lade uran blive i Kvanefjeldets grund.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Jeg ved jo, at SF er Danmarks grønne parti – det har jeg læst store annoncer om her for nylig – grøn udenpå og rød indeni ligesom en vandmelon.
Det er der jo ikke noget galt i.
Men jeg vil så spørge, når man nu er så meget modstander af uran, hvordan verdens klimaproblemer ville se ud, hvis ikke vi havde atomkraft, som uran jo også kan bruges til.
Kan hr. Karsten Hønge også se nogle fordele ved uranudvinding?
Karsten Hønge (SF), 2016-04-19:
Vi deler jo bekymringen om udvinding af uran.
Anni Matthiesen (V), 2016-04-19:
Nu kan jeg godt høre, at ordføreren egentlig bekræfter det, som jeg tænker, altså at Enhedslisten netop på den her måde er med til at ensrette, statsliggøre og give færre muligheder for de private, og det er egentlig det, jeg har brug for.
For ordføreren siger samtidig, at ordføreren ikke har tillid til, at forældrene kan træffe de her valg på deres børns vegne, nemlig hvad der er bedst for deres børn, men at staten, altså det offentlige, er bedre til at tage beslutninger, og derfor vil man ensrette tingene.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Jeg synes, ordføreren snakker ganske meget udenom.
Vi kan jo ikke bruge en meget, meget ulykkelig situation for grønlandske børn til at sige, at så skal vi også afstå fra andre situationer, som er eksistentielle ikke kun for grønlænderne, men også for danskerne og for andre, for hvem ved, hvorhenne på kloden den slags mineral kan blive misbrugt?
Det er derfor, jeg mener, at det her jo, uanset hvad ordføreren siger, er et dansk ansvar, om det her ryger ud på verdensmarkedet og ryger i forkerte hænder.
Det er et dansk ansvar, det er ikke et grønlandsk ansvar.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Hvis man har respekt for selvstyret, som flere partier også har givet udtryk for – også De Konservative – og man har respekt for, at det er Grønland, der skal træffe den endelige beslutning, så er det jo lidt dobbeltmoralsk, at man overtager et ansvar; det er i bund og grund det, der er vores argument.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentar til.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Det er jeg jo enig i.
Men når vi nu har ansvaret for sikkerhedspolitikken i Danmark, og det er den danske regerings ansvar, så har jeg svært ved at se, hvordan man kan lade være med at fremsætte et lovforslag som det her, fordi man jo så ikke lever op til de forpligtelser, som vi har sikkerhedspolitisk.
Så det er klart, at det er to hensyn, der strider lidt mod hinanden.
Og der må man jo så få det til at passe sammen.
Men for mig forekommer det – og jeg glæder mig som sagt til at høre de to grønlandske folketingsmedlemmers indlæg – at være en fornuftig afvejning af de to hensyn, altså sikkerhedspolitik over for råstofpolitik, for jeg kan ikke se, at vi bare kunne forholde os passivt, når vi nu har de her internationale forpligtelser til at forhindre spredning af nukleart materiale.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Ordføreren sagde, at der var store miljømæssige konsekvenser.
Vil ordføreren uddybe, hvad det drejer sig om?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
De største bekymringer, i forhold til at vi får tilbagerullet et grønlandsk ansvar, er i virkeligheden i forhold til det næste lovforslag, så jeg vil egentlig tage dem med under næste punkt.
Men jeg mener, at der er behov for at sikre en mere varig løsning og netop sikre, at det er et stærkt flertal i Grønland, at befolkningen også bliver hørt, så det er et stærkt flertal i befolkningen, som viser en klar vej i forhold til, hvor det er, Grønland vil bevæge sig hen, og det er den holdning, som IA står for.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Andet spørgsmål er, om jeg kunne få uddybet, hvordan det er, at fru Aaja Chemnitz Larsen mener, at det her strider imod Grønlands ret til selv at træffe beslutninger på råstofområdet, for det fik jeg jo spørgsmål om før.
Vil fru Aaja Chemnitz Larsen lige sætte et par ord på det?
Hvordan kunne Danmark agere anderledes, når nu vi også har den sikkerhedspolitiske forpligtelse, som jeg går ud fra at fru Aaja Chemnitz Larsen også anerkender at vi har, og at vi derfor skal sikre, at nukleart materiale ikke bliver spredt?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Det er korrekt, at det er en grønlandsk beslutning, men IA har også haft den samme holdning og givet udtryk for den samme holdning under førstebehandlingen af det her punkt i Inatsisartut, og vi synes, at det er rigtig vigtigt, at det store mindretal, som vi repræsenterer, men som også involverer andre partier, også bliver repræsenteret i behandlingen af det her punkt her i Folketinget.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Det forstår jeg egentlig ikke, for det synes jeg jo er en grønlandsk beslutning.
Danmark har det sikkerhedspolitiske ansvar, men det her lovforslag lægger op til, at hvis Grønland ønsker at foretage uranudvinding, hvilket er en grønlandsk beslutning og alene en grønlandsk beslutning, så skal det bare ske inden for nogle sikkerhedspolitiske rammer, som Danmark er nødt til at stille op, fordi vi har ansvaret for sikkerhedspolitikken her i Folketinget.
Man er IA ikke enige i, at det må være Grønlands Landsting, der stopper udvindingen af uran, og ikke den danske Folketing, der skal gøre det?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Jo, det kan jeg sagtens se.
Det var egentlig det, jeg sagde det meste af tiden, da jeg holdt min ordførertale; og så forstår jeg i øvrigt ikke, at man stiller spørgsmål, som man godt kender svaret på.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Jamen det er jo beskrevet i materialet: Fra det øjeblik, man stikker spaden – eller hvad man nu bruger til at grave op med – i jorden, til det færdige produkt forlader Grønland, er der tale om sikkerhedspolitik.
Endda er Danmark, efter at produktet har forladt Grønland og er solgt til en anden part, medansvarlig for, hvad der sker med det der; det vil sige, at fra man stikker spaden i jorden og dertil.
Kan ordføreren ikke godt se, at der er masser af brudflader her, masser af brudflader, som giver os ansvar?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Det kan jeg ikke fortælle hr. Christian Juhl.
Det tror jeg vi er nødt til at få nogle kloge jurister til at analysere.
Så det spørgsmål tror jeg man må rette til andre end mig.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Så vidt jeg husker, svarede ordføreren på, hvem der har ansvaret for sikkerhedspolitikken.
Det er jo dejligt klart, fordi det er der ikke ret mange af de andre ordførere, der har bidt mærke i, nemlig at det rent faktisk er sådan, og at det er en af grundene til, at vi sidder her i aften og skal tage stilling til de her ting.
Men så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvor starter sikkerhedspolitikken, og hvor slutter den, og hvor starter råstofloven, og hvor slutter den?
Kan ordføreren fortælle mig: Hvor starter og slutter sikkerhedspolitikken, og hvor starter og slutter råstofpolitikken?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Det vil jeg så se frem til, fordi det er vigtigt for mig at få konkretiseret præcist, hvad det er, fru Aaja Chemnitz Larsen mener der bliver tilbagetaget, for selvfølgelig skal vi ikke tage noget tilbage.
Men så må det være lidt mere konkret, så jeg også kan forstå problematikken – men det får jeg nok forklaret nu.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Det kommer nok også frem i debatten om næste lovforslag, men det er måske dér, hvor der er nogle større bekymringer over, at man netop i virkeligheden tilbageruller noget, som man har hjemtaget i Grønland.
Så det tager jeg op på et senere tidspunkt.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
Tak for det, formand.
Tak til Enhedslisten også for disse to beslutningsforslag, som regeringen og partiet Venstre kan afvise med henvisning til min indledende ministertale.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Lige nu er der jo også landbrug, som går konkurs, som i sidste ende ender i landbrugsbanken.
Der foreslår vi jo også, at vi i højere grad overtager dem og får dem på fællesskabets hænder og omlægger nogle af de her landbrug til naturarealer.
Så der er jo en bred vifte af forskellige forslag, man kan tage i anvendelse.
I første omgang er det da vores håb at vi ved hjælp af frivillige aftaler med de landmænd, der er, om at opkøbe nogle af de konkursboer, der er, på den måde kan omlægge landbrugsarealer til natur.
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Det er jo fint også at høre nogle forslag om det, og jeg tror måske godt, at vi kunne få en dialog om jordfordeling, erstatningsnatur osv.
Jeg skal så bare lige høre, om Enhedslisten i den forbindelse tænker ekspropriation ind i det, som ordføreren kalder at købe landbrugsjord.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Jo, det gør jeg, og det, jeg vil foreslå vi gør, er, at vi køber de her arealer tilbage eller laver attraktive jordfordelinger – hvilket i øvrigt også er nævnt i nogle af vores beslutningsforslag – hvor vi kan give landmændene andre arealer, så vi kan omlægge til naturarealer
Men det, der er fuldstændig åbenlyst for enhver, der følger det her område, er, at hvis vi skal standse naturens tilbagegang, skal naturen have mere plads, og det kommer i det åbne land til at være på landbrugets bekostning.
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Anerkender ordføreren ikke ejendomsretten til landbrugsjorden for den enkelte lodsejer, den enkelte landmand?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Kvoter er en rigtig god idé, men det er altså ikke altid, de biologiske anbefalinger bliver fulgt til punkt og prikke.
Det er også en forhandling.
Det er en politisk afvejning, og det handler også om, om man kan blive enige om det, biologerne siger.
Og så er det da klart, at man også nogle gange kan tage fejl som biolog.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Jeg kan så forstå, at ordføreren mener, at biologerne har taget fejl.
Det er så fair nok.
På et tidspunkt lavede en minister – og jeg er ikke klar over hvilken – en aftale med i hvert fald Sverige om, at man ikke måtte fiske i et område af Kattegat.
Men det respekterede Tyskland og andre lande ikke, så de fiskede der bare.
Hvordan synes ordføreren så at man skal løse det her problem?
Hvis man ikke stoler på biologerne, hvad angår de fiskekvoter, der bliver givet, hvordan synes ordføreren så man skal løse problemet?
For det er jo nødt til at gå via EU, siden vi er medlem af EU og der er andre lande end Danmark, der fisker i Kattegat.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Hvis vi kigger på et så værdifuldt område som Kattegat, skal vi ikke ret mange årtier tilbage, før der var torsk, før der var kuller, før der var stenbider – før der var en hel masse fisk, som danske fiskere kunne leve af at fange.
I dag er der kun hummerfiskeriet tilbage.
Det er, fordi de andre bestande er fisket ned.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-19:
Tak for det.
Det var i forhold til ordførerens kommentar om, at fiskerne havde nedfisket bestandene.
Der skal jeg bare høre, om ordføreren er uenig med de biologer, der sidder i EU og uddeler fiskekvoter.
Nu har jeg siddet i Europaudvalget i 6 år, og det er jo i hvert fald dér, man giver mandat.
Men der sidder altså biologer og vurderer, hvor meget man egentlig kan tillade sig at fiske.
Så hvad mener ordføreren med, at man har nedfisket bestandene?
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Jeg pegede i min tale, som jeg henviste til, på situationen i Øresund og nævnte, hvad vi så af muligheder der i forhold til kysterne.
Det er noget, vi forhandler i forhandlingslokalet.
Al ære og respekt for det.
Det er i hvert fald ikke noget, der vedtages i forbindelse med et beslutningsforslag i Folketinget kl. 2.56.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Nu er det jo en ganske alvorlig sag, og det er jo så fascinerende, at vi alle sammen, der sidder her i nat, er enige om det mål, vi skal arbejde os hen imod.
Så burde det også være muligt, at vi kunne have en diskussion af, hvad det så er for midler, vi vil bruge, uanfægtet af at vi måske ikke kommer til at aftale en finanslov sammen i morgen, og som jeg også redegjorde for, da jeg var på talerstolen med det forrige forslag, findes der jo allerede rigtig mange penge i landbrugssystemet, som man kunne bruge på at understøtte det her.
Jeg vil gerne spørge om noget.
De her naturtyper, især overdrev og hede, men også eng har jo brug for pleje.
Det er et meget stort problem i dag, at landmanden holder dyrene på stald, så der ikke er nogen til at pleje de her naturarealer.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Så vi er i den grad optaget af, at landmanden som naturplejer kan bidrage til det her.
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Jeg tror mere, at ordføreren skal forstå det sådan, at det i hvert fald er noget, vi gerne vil diskutere.
Vi synes, det er rigtig fint at få den her diskussion, og vi har været meget bekymrede over, at man nu afskaffer forbuddet i forhold til § 3-arealerne.
Om det præcis er det, som ligger i Enhedslistens forslag, og som også var med i »Naturplan Danmark«, må vi så diskutere under udvalgsbehandlingen.
Og det var sådan set det, jeg prøvede at lægge op til.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Skal jeg så forstå det sådan, at Socialdemokratiet faktisk støtter B 45 og B 44?
Lea Wermelin (S), 2016-04-19:
Jamen jeg har heller ikke nødvendigvis sagt, at der er noget, vi ikke kan støtte.
Altså, den sidste del var på vegne af De Radikale, og det må jo stå for deres regning.
Det, jeg sagde, var faktisk, at vi gerne vil sætte barren højt, at vi faktisk har gennemført meget af det her sammen med netop Enhedslisten, og at vi gerne vil være med til at diskutere, hvordan vi bedst kan gøre det her og sådan set sikre, at vi kommer tilbage til »Naturplan Danmark«-sporet.
Det tror jeg sådan set ikke nødvendigvis taler imod det, som ordføreren lige sagde.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-19:
Tak for det.
Når jeg lytter til ordføreren, får jeg helt klart en fornemmelse af, at vi er enige.
Så det, mit spørgsmål går på, er, hvad der er i de her forslag, som ordføreren og Socialdemokratiet ikke kan støtte.