runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-25:
Jamen der er ikke noget i det, jeg har sagt, jeg mener er overflødigt i den nye lov.
Altså, jeg mener ikke kun, det er et spørgsmål om, at man skal kigge på, hvordan man overdrager vejen.
Jeg må nok sige, at jeg, da det først gik op for mig, hvordan det foregik, faktisk var rigtig overrasket.
Jeg tænkte ved mig selv: Det kan man da ikke gøre.
Det forestillede jeg mig slet ikke at man kunne.
Det var jo også noget af det, som mange af de breve, jeg fik, beskrev, nemlig hvordan der pludselig kom ekstraregninger dumpende ind i brevkassen, fordi byrådet havde taget en beslutning.
Så derfor mener jeg helt klart, at vi skal gøre de ting, vi her foreslår, for at sikre de mennesker, der skal overtage dem.
Og hvis KL har haft 14 dage til høringssvar – så kan man altid sige, at det var bedre, at de havde længere tid, men normalt kan KL ellers nok svare, når de bliver spurgt – synes jeg altså, at det har været en periode, inden for hvilken de godt har kunnet nå det, og de har jo også sendt et høringssvar.
Jens Christian Lund (S), 2010-11-25:
Jeg plejer altid at rose ministeren, fordi jeg synes, ministeren har en rigtig god performance, når ministeren stiller sig op og taler.
Men jeg vil godt sige, at jeg egentlig føler, at ministeren skuffer mig lidt i dag.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til at hidse sig så meget op over en debat, hvor i hvert fald mit parti har givet udtryk for en meget positiv holdning til borgernes rettigheder.
Vi har en ting fra høringssvarene, som er kommet meget sent – det er en ting i den beskrivelse, som ministeriet har lavet af høringssvarene – som vi gerne vil have set på.
Vi har et spørgsmål om, om det er nødvendigt, at der skal gå 4 år, som vi gerne vil have drøftet med ministeren i stor saglighed.
Det undrer også mig, at ministeren egentlig står her og siger, at kommunerne ikke overholder den tidligere lov.
Hvis de ikke gør det, skal de vel straffes?
Sådan er det vel med alle forbrydere?
Men i hvert fald undrer det mig, at vi skal op på sådan et niveau og hidse hinanden så meget op, når vi egentlig langt hen ad vejen har været positive over for meget af det grundlæggende omkring borgernes rettigheder.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-25:
Jo, men altså, jeg ved ikke, hvor Socialdemokraternes ordfører har det fra, jeg vil bare sige, at jeg ikke har hidset mig op, jeg har udtrykt min skuffelse, og det er noget helt andet end at blive ophidset.
Næh, jeg er bare blevet skuffet, for jeg troede i grunden, at det her forslag i langt højere grad kunne samle Folketinget.
Det er vist ikke så overraskende, hvis en minister oplever, at det er sværere at nå en stor, bred opbakning i Folketingssalen, end han troede, at han kan godt blive skuffet.
Og det var sådan set bare det, jeg blev her.
Jeg har været politiker så længe, at jeg må sige, at der altså er forskel på, om en ordfører her fra talerstolen siger, at man bakker op om forslaget, men at der vil være nogle ændringer, man er nødt til at få med, for at man til sidst kan sige ja, eller om ordføreren siger, at man først vil afgøre, hvad man mener, ved andenbehandlingen.
Jeg er altså bare nødt til at sige: Der er dramaet jo!
Vi ved jo godt, hvad det er, når man begynder at sige, at det er ved andenbehandlingen, man vil tage stilling til det.
Så jeg vil bare sige: Jeg har ikke lavet noget drama.
Jeg har udtrykt en skuffelse, fordi jeg synes, vi i grunden skulle kunne blive enige om det her – så kan der være nogle småjusteringer hist og her, men vi skulle i substansen kunne være enige.
Det synes jeg.
Jens Christian Lund (S), 2010-11-25:
Ja, jeg må så også sige, at jeg er skuffet over, at ministeren ikke har en forståelse for, at når der er sådan nogle ting, der virkelig betyder noget – kommunalt selvstyre, borgernes rettigheder, høringssvar, bemærkninger til høringssvar, områder som f.eks. hele sommerhusområdet, hvor jeg er helt sikker på at det meste af Folketinget ikke ved, hvad det egentlig er, vi vedtager – vil vi have lov til at forlange en ordentlig behandling af det, før vi kommer med vores endelige stillingtagen.
Det synes jeg – det er måske også, fordi jeg er thybo.
Det er noget med de demokratiske spilleregler, og jeg synes, det er fair, og jeg synes, det havde været mere passende, at ministeren havde rost os for at være både positive over for borgerne og positive over for demokratiets spilleregler.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-25:
Det kører lige efter bogen, sådan som det skal.
Der foregår jo masser af de her lovforhandlinger.
Altså, jeg har været herinde så mange år, at jeg ved, at det gør der jo.
Jeg er bare nødt til at sige til hr. Jens Christian Lund, at der jo er en forskel på, om man siger, at man vil afgøre det ved andenbehandlingen, eller om man tilkendegiver, at man i grunden, i substansen, er tilhænger af lovforslaget, og at der så kan være nogle ting, man vil have belyst.
Jeg vil da gerne lytte mig frem til, at det, at hr. Jens Christian Lund siger nu, er, at det vil man godt, og så er der nogle ting, man skal have kigget på.
Men det er jo klart, at substansen bliver ved med at være den samme, det kan ikke være anderledes, fordi det er hele ideen med forslaget.
Det er jo ikke, fordi vi er inde og lave et helt nyt forslag.
Vi er inde at sikre nogle borgere nogle rettigheder.
Og der er jeg bare nødt til at sige, at den substans er vi altså nødt til være enige om, for det er det, det står og falder med.
Deri indgår også de 4 år, fordi vi simpelt hen ikke synes, det er rimeligt, at folk ikke skal have tid til både at kunne danne en forening og at sætte penge hen til, at man får sådan en udgift.
Men jeg lytter gerne, og jeg plejer også altid at komme i udvalget – det gør jeg også gerne her – og skulle det medføre, at vi sammen kommer til at stemme for det, vil det glæde mig.
Kim Christiansen (DF), 2010-11-25:
Generelt er vi store tilhængere af det kommunale selvstyre, men der, hvor kommunerne misbruger deres selvstyre, er vi så fra statens side forpligtede til at gribe ind.
Og det er det, vi gør med den her lovgivning, og det har Dansk Folkeparti det rigtig godt med.
Johs. Poulsen (RV), 2010-11-25:
Det står forhåbentlig tydeligt og klart, at der efter vores mening ikke er behov for et lovindgreb, men at der er behov for, at man fører en sober og ordentlig diskussion lokalt om, hvad vilkårene for overdragelse er på grundlag af de spilleregler, der findes i dag.
Det er et afsæt, der normalt betyder, at man i lukkede vejsystemer, hvor man ikke har kollektiv trafik, og hvor man ikke har gennemkørende trafik, har den mulighed at gå ind i en dialog omkring det og ændre på forholdene.
Og det sker jo.
Det sker også den modsatte vej, hvis der sker statusændring for nogle af de her områder.
Det er faktisk ret almindeligt, at sådan noget er foregået over en årrække.
Men så er der det særlige forhold lige nu, at der som følge af kommunalreformen med kommunesammenlægninger – som jeg kunne forstå at fru Henriette Kjær ikke mente havde nogen som helst betydning i sammenhængen her, men det har den jo altså – er nogle steder, man gerne vil harmonisere på det her område, og det er man så i gang med.
Så kommer fru Henriette Kjær og siger: Det ved jeg bedre, det skal jeg nok bestemme hvordan man skal gøre i x kommune på dette felt.
Det er jo at gribe direkte ind i noget, der burde være en kernekommunal kompetence, og det tror jeg egentlig også sådan nogle værdipolitiske borgerlige synes et eller anden sted.
Henriette Kjær (KF), 2010-11-25:
Man må da sige, at fru Anne Baastrup er hudløst ærlig – hudløst ærlig – i forhold til at kommunerne har brugt det her som en pengemaskine.
Der er ingen vejtekniske argumenter for, hvorfor man skulle udlægge en kommunevej til en privat fællesvej.
For fru Anne Baastrup og SF handler det her om, at kommunerne skal have nogle penge i kassen.
Så bruger fru Anne Baastrup argumentet om, at det kommer til at gå ud over alle mulige andre i kommunen, folk, der skal deres børn i daginstitutioner og skoler osv. Ja, hvad så lige med dem, der får overdraget den hullede vej?
Hvad med dem?
Det er ligegyldigt med dem, kan jeg forstå, og det vil jeg gerne bede om fru Anne Baastrups holdning til.
Anne Baastrup (SF), 2010-11-25:
Det ville passe sig og klæde fru Henriette Kjær, at hun hørte efter, hvad det var, jeg sagde.
Jeg sagde, at jeg gerne vil have ligestilling mellem de krav, der er, når nogen overtager en kommunal vej, og de krav, kommunen kan stille til den vej, som kommunen overtager, så det har jeg svaret på.
Folk skal ikke have en hullet vej.
Men hvis det var sådan, at fru Henriette Kjær måske i højere grad havde interesseret sig for, hvad grundlaget var for, at vi overhovedet står med det her nu, ville hun vide, at det er kommunalreformen.
Det er, fordi der var nogle amtsveje, der skulle gøres til kommuneveje, og nogle kommuneveje, der skulle gøres til fællesveje, og man i øvrigt skulle have harmoniseret hele området.
Hvorfor skal man ikke give kommunerne mulighed for, når de nu har gravet sig ned i alle de her mange forpligtelser og så kommer i gang med deres veje, at sige: Hvad gør vi her?
Hvordan kan det være, man i den ene kommune har en kommunal vej og i den anden en fællesvej – i de gamle oprindelige kommuner?
Hvorfor må man ikke som kommune stille og roligt ligestille det?
Hvorfor ikke tage udgangspunkt i de problemer, der er reelle, i stedet for nogle avisoverskrifter?
Henriette Kjær (KF), 2010-11-25:
Man må som kommune lige præcis godt stille og roligt ligestille.
Med det her lovforslag bliver det nemlig sådan, at det skal være en del af kommuneplanen, så man som borger stille og roligt ved, hvad man skal indstille sig på, og kan tilpasse sine forhold til det.
Nu ser vi jo, at mange grundejere skal ud at bruge flere tusinde kroner på at asfaltere en vej, de har fået overdraget.
De skal ud nu, hvor det sner, og bestille snerydning osv.
Jeg synes kun, det er rimeligt, at det foregår stille og roligt, og det er det, lovforslaget her lægger op til.
For det er da rigtigt nok, at vi med lovforslaget her også rydder op i, at man ikke kan få overdraget en hullet vej.
Men det har man jo kunnet indtil nu, og det er jo derfor, det sker hver eneste dag her i forbindelse med budgetplanlægningen, at kommunerne udlægger en hullet vej til en privat fællesvej.
Så vil jeg lige slutte af med at sige, at det her intet har med kommunalreformen at gøre.
Der fik kommunerne ganske vist overdraget nogle amtsveje, men med medfølgende penge.
Anne Baastrup (SF), 2010-11-25:
Nu var fru Henriette Kjær ganske vist familieminister, tror jeg nok, på det tidspunkt, men det er rent faktisk sådan, at der er kommuner, som har haft en bestemt tradition med at have kommunale veje, og andre, som har haft fællesveje.
Det, man fra kommunernes side nu har ønsket, er at harmonisere.
Men jeg vil gerne have gennemgået det her lovforslag, således at vi ikke pådutter kommunerne ekstraordinært bureaukratisk bøvl, blot fordi man fra skiftende transportministres side ikke har taget det her alvorligt på et tidligere tidspunkt.
Det er klart, at vi skal have samlet den her lovgivning, og det er fint, vi får et samlet overblik, men at lave hovsalovgivning på den her måde på baggrund af en interessekonference, der var tilbage i 2009, og så vupti finde ud af, at nu skal det ordnes, er altså ikke god lovteknik.
Det er ikke en god måde at behandle de borgere på, som har en berettiget forventning om, at det her bliver taget alvorligt.
Så lav da den der lille bestemmelse om, at nu skal det i øvrigt være sådan, at når man afleverer en vej, skal den være i orden.
Og lad os da se det her samlet, således at vi får ordentlig lovgivning om private fællesveje.
Kim Christiansen (DF), 2010-11-25:
Tak for det.
Hele den socialistiske tankegang går jo bl.a. ud på lighed for mennesker, og så vil jeg da gerne spørge fru Anne Baastrup, om fru Anne Baastrup mener, at det er lighed, at nogle lodsejere – i det her tilfælde velbjærgede husejere, som godt nok også er lidt belastet af finanskrisen og faldende boligpriser – skal stå for skud, og om det ikke er en urimelighed, at det er dem, der skal stå for skud, for at kommunen kan finde nogle penge, som de så kan putte i forskellige projekter.
Nu bliver jeg jo så taget til indtægt for noget, som jeg ikke har sagt.
Det er jo heller ikke ukendt for nogen, at SF og Dansk Folkeparti sikkert regner forkert, men hvordan kan det være en udgift for en kommune, at de har en kommunal vej, som de har vedligeholdt indtil nu, og det, vi sådan set pålægger dem, er at blive ved med at vedligeholde dem?
Hvordan kan det være en ekstra udgift for kommunen?
Det har jeg svært ved at se.
Anne Baastrup (SF), 2010-11-25:
Jeg tog bare fat i, hvad hr. Kim Christiansen sagde i sit eget svar til mig.
Grunden til, at kommunerne brokker sig, er, at de har indarbejdet det i deres fremtidige budgetter i et forsøg på at ligestille de forskellige lodsejere i den ene og den anden ende af kommunen.
Det kommer til at koste kommunerne penge.
Der synes jeg, at ordentlig lovgivning ville indebære, at det, når vi nu har de der økonomiske analyser af konsekvenserne af lovgivningen, så også stod.
Kommunerne påstår, at det koster x antal hundrede millioner kroner, men det mener transportministeren ikke er tilfældet.
Men kommunerne har slet ikke haft lejlighed til, de har ikke haft mulighed for at undersøge det, og det skriver de jo også i deres høringssvar.
Jeg må sige til hr. Kim Christiansen, at vi gerne vil sikre borgerne nogle gode, ordentlige veje.
Vi vil gerne sikre, at de ikke får nogen hovsaregninger, og jeg vil også gerne sikre, at vi ikke igen, igen igen skal lave hovsalovgivning, fordi man ikke har taget fat om det her problem allerede under kommunalreformen eller i hvert fald snarest derefter, da man kunne se, at kommunerne havde problemer med at få lavet den fordeling, som vi jo alle er interesserede i
: Fællesveje, der ikke bruges til gennemkørsel, skal være fællesveje og ikke kommunale veje.
Tilsvarende er der nogle fællesveje, der skal være kommunale veje, når man kan se, at der er en stigning i trafikken.
Kim Christiansen (DF), 2010-11-25:
Jeg har bare svært ved at forstå logikken i fru Anne Baastrups svar, nemlig at det her skulle være en ligestilling af borgerne i kommunen, altså at nogle lodsejere skal betale for vedligeholdelse af vejene, mens andre ikke skal.
Men sådan kan man jo ligestille på mange forskellige niveauer.
Det, jeg egentlig ville spørge til, for nu er der jo blandet både skoler, ældrepleje osv. ind i det,
er, hvor mange små skoler og hvor mange plejehjem og hvor mange hjemmehjælperstillinger fru Anne Baastrup har forestillet sig, at det, at enkelte lodsejere skal pålægges en ekstraudgift, ville kunne redde rundtomkring i de danske kommuner.
Og endelig, ville det så også være rimeligt, at det var enkelte lodsejere, der skulle finansiere den udgift?
Anne Baastrup (SF), 2010-11-25:
Nu har Kommunernes Landsforening jo skrevet i deres høringssvar, at de ikke har haft tid til at lave de økonomiske beregninger.
Vi ved, at der er nogle kommunale veje, der skal nedklassificeres til fællesveje, fordi trafikken har ændret sig og der simpelt hen ikke længere kører biler der.
Vi ved, at kommunerne stille og roligt har arbejdet på det her område siden den interessekonference tilbage i 2009.
Hvis det var sådan, at vi havde en regering, der tænkte lidt ud over, hvad der står i overskrifterne i aviserne, havde man fra regeringens side taget det her spørgsmål op og lavet en egentlig gennemarbejdet, ordentlig lovgivning med økonomiske konsekvenser og hensyn både til de borgere, der har behov for at komme af med en kommunal vej og få en fællesvej, plus de borgere, der skal have en kommunal fællesvej, i stedet for den her hovsalovgivning.
Det synes jeg ikke er værdigt for folkestyret.
Henriette Kjær (KF), 2010-11-25:
Jeg vil gerne takke transportministeren for dette forslag, for det er et lovforslag, der i høj grad er brug for – desværre.
Desværre, fordi kommunerne har brugt deres mulighed for at nedklassificere de offentlige kommuneveje til private fællesveje med det ene formål at spare nogle penge.
Men når kommunen ikke længere skal bruge pengene på at vedligeholde en vej, som så blot overdrages til grundejerne, er det jo grundejerne, der skal betale for vedligehold af vejen.
Vi mener, at en sådan fremgangsmåde er fuldstændig uacceptabel, men den er desværre i samklang med den nuværende lovgivning, og derfor har vi Konservative ønsket en ændring af loven om private fællesveje, så vi får standset strømmen af disse private vejgaver.
Med det lovforslag, vi behandler her, vil en omklassificering af veje kun ske med et langt varsel, så det ikke kommer som en tyv om natten efter en budgetlægning.
Det sikrer vi ved at stille krav om, at omklassificering af veje skal være en del af kommuneplanen, altså den langsigtede planlægning, som nuværende grundejere og kommende købere af huse kan forholde sig til.
Lovforslaget her sikrer også, at der kun kan overdrages veje, der er i en ordentlig vedligeholdelsestilstand, så grundejerne altså ikke skal starte med at have store udgifter til vedligehold.
Lovforslaget præciserer også, at kommunerne nu kan stå for driftsudgifterne til gadebelysning og afvanding.
Det har de ikke mulighed for i dag, så det er en klar afklaring og præcisering, det her lovforslag bærer med sig.
De veje, der allerede i dag er private fællesveje eller vil blive det i fremtiden, kan have nogle problemer med organisering af de praktiske forhold, der følger med ved overdragelsen af en vej.
Der skal jo bestilles asfaltarbejde, når huller skal lappes, og nu hvor vi har fået snevejr udenfor, skal der også ryddes sne, og det kræver, at alle bidrager økonomisk til at dække disse udgifter.
Den mest naturlige model er naturligvis, at det er grundejerforeningen, der forestår dette arbejde, men der er jo ikke foreningstvang i Danmark, og det ønsker jeg heller ikke der skal være, og jeg tror, vi i udvalgsarbejdet bliver nødt til at se på en ubureaukratisk model, således at alle grundejere bidrager til fællesudgifterne.
Hvis enkelte grundejere ikke vil betale, er det ikke rimeligt, at resten af grundejerne skal ud at føre et civilt søgsmål.
Så det kan vi muligvis få præciseret, eller også må vi prøve at finde ud af det på en eller anden måde.
Det er i hvert fald vigtigt, at det bliver nemt at inddrive de penge, hvis der skulle være nogen, der ikke kan se ideen i at bidrage til fællesskabet.
Men som sagt er det et meget nødvendigt og godt lovforslag, som vi Konservative stemmer for.
Henriette Kjær (KF), 2010-11-25:
Først vil jeg bede hr. Johs. Poulsen om at forholde sig til det faktum, at der er forskel på det her og på, at man skærer ned i en daginstitution eller lukker en skole.
Der vil jo stadig væk være et undervisningstilbud til de her elever, og man vil som forældre ikke opleve at skulle betale mere for at have sit barn gående i skole.
Det er rigtigt, at kommuneskatten på sigt kan stige, hvis man skal til at lave friskoler i stedet for at have offentlige folkeskoler.
Men det her rammer jo direkte: Hvis en kommune udlægger en kommunevej til privat fællesvej og vejen ikke er vedligeholdt, vil hr. Johs. Poulsen så ikke anerkende, at det kan påføre den enkelte grundejer udgifter på 25.000-30.000 kr. sådan lige fra den ene dag til den anden, som man altså skal betale?
Og jeg ved ikke, om det sådan er normalt, at man fra radikal side mener, at folks privatøkonomi da sagtens kan bære det.
Johs. Poulsen (RV), 2010-11-25:
Hvis det var den indgangsvinkel, der skulle styre al lovgivning herinde, ville der jo blive nok at tage fat på, for folk kommer ud for begivenheder gennem et liv, hvor deres økonomiske vilkår ændres – også som følge af beslutninger fra det offentlige.
Tag bare hele bilområdet, her kommer man ud for det.
Der har jeg bare ikke hørt at De Konservative har været ivrige, når folk på den måde rammes direkte eller indirekte af lokale beslutninger.
Og jeg skal skynde mig at sige, at jeg også mener, det bør være lokale beslutninger, at det bør være noget, som indgår i den demokratiske dialog lokalt, ligesom det her bør være det.
Jeg er ikke uenig i, at det skal foregå på et sobert grundlag; det tror jeg også jeg indledte med at sige.
Det mener jeg faktisk også de allerfleste kommuner kan håndtere, men nu har de jo ikke haft meget lejlighed til at kunne give et høringssvar, så vi har faktisk ikke rigtig kunnet få at vide, hvad de rent faktisk sådan mere principielt mener om sagen her i forhold til de steder, hvor der er trukket eksempler på kommuner frem.
Mit kendskab til virkeligheden er, at når man kommer et par spadestik ned under avisoverskrifterne, ser verden som regel helt anderledes ud, end den gør i avisoverskrifterne, og det tror jeg også gælder i det her tilfælde.
Jeg kunne aldrig finde på at tro, at det specielt lige er i nogle Venstrekommuner eller konservativt styrede kommuner, man er særlig dårlig til at håndtere det her.
Henriette Kjær (KF), 2010-11-25:
Nu har jeg faktisk ikke læst om det her i nogen avis, før jeg selv har taget det op over for en avis, for jeg har fået henvendelser fra borgerne, og det plejer jeg at tage meget seriøst – men lad nu det ligge.
Det, jeg vil spørge om, er, at hr. Johs. Poulsen omtaler det faktum, at han ikke kunne se noget forkert i, at man sådan inden for et lukket system betalte for de veje, man selv kørte på.
Men sådan er virkeligheden ikke.
Der må jeg igen spørge: Synes hr. Johs. Poulsen virkelig, det er rimeligt?
Det er jo ikke lukkede systemer, det her foregår i, og det er derfor, der nu er behov for et lovindgreb.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-11-25:
Tak for det.
Vejnettet i Danmark består af knap 74.000 km offentlige veje og ca. 24.000 km private fællesveje.
Dette lovforslag vedrører sidstnævnte kategori.
Med dette lovforslag opnår vi følgende: For det første styrkes grundejernes retsstilling, for det andet bliver loven nemmere at sætte sig ind i for alle parter, og for det tredje bliver loven mere enkel at administrere for kommunerne, så ressourcerne kan bruges på noget andet.
Med hensyn til grundejernes retsstilling kan jeg oplyse, at Venstre gennem de seneste måneder har fået mange henvendelser fra borgere, der har følt sig pressede over, at visse kommuner har ønsket at nedklassificere helt eller delvis nedslidte veje.
Det er absolut ikke rart som grundejer at skulle overtage vedligeholdelsesansvaret for og udgifterne til en nedslidt vej, og det er i hvert fald ikke rimeligt.
Det hører i hvert fald til den kategori af julegaver, som de fleste borgere helst er foruden.
For det fjerde får vi styrket grundejernes retsstilling, ved at de får mulighed for at klage over vurderingen af vejens tilstand til Vejdirektoratet som en uvildig myndighed, hvis de ikke er enige i tilstandsrapportens konklusion.
Jeg glæder mig også over, at der kommer mere præcise regler for vejbelysningen på de private fællesveje.
Kommunalbestyrelsen kan kræve vejen belyst, hvis det er nødvendigt af hensyn til færdslen på vejen, men kommunen kan også vælge at afholde udgiften til vejbelysning, hvis det f.eks. sker med begrundelse i at forebygge kriminalitet i et område med private fællesveje.
Alt i alt er der tale om et rigtig godt lovforslag, der er et udtryk for rettidig omhu.
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-25:
Jamen hvis man ser på, hvad der er blevet afsat af penge i den her boligaftale, og så den her meget omtalte venteliste, som vi har hørt meget om i forbindelse med det her lovforslag, trods det, at det ikke har noget med det her lovforslag at gøre, og hvis man ser på de 8 mia. kr., eller hvad det nu er, og det, der så er sat af i den her boligaftale, vil man se, at der er blevet sat ekstra 5 mia. kr. af i 2011 og i 2012 og i 2013, dvs. 2,5 mia. kr. til næste år, 1,5 mia. kr. i 2012 og en ekstra milliard kroner i 2013 – ud over at vi fortsætter med det niveau, der hedder en renoveringsramme på 2,6 mia. kr.
Så hvis man ser på, at vi har en samlet venteliste på et eller andet sted omkring 8 mia. kr., alt efter hvordan det ser ud med de nuværende byggepriser og renteniveauet, jamen så vil man faktisk kunne få afviklet den her liste inden for godt 3 år.
Det er jo sådan set muligt at få ordnet den her venteliste på godt 3 år.
Så der er gode muligheder for, at man kan få sat gang i renoveringer ude i den almene boligsektor.