Bendt Bendtsen (KF), 2008-04-17:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne.
Lovforslaget indebærer jo, at der nu kommer en terrorforsikringsordning på skadeforsikringsområdet.
Formålet er netop at understøtte markedet for forsikring mod terror, således at borgere og virksomheder i Danmark fortsat kan få deres værdier forsikret mod terror.
Terrorordningen dækker de større forsikringsskader som følge af det, der også er oplyst her fra talerstolen i dag: nukleare, biologiske, kemiske og radioaktive terrorhandlinger.
Baggrunden for forslaget er, at forsikringsselskaberne i dag kun har begrænset mulighed for at genforsikre sig mod de her skader fra nukleare, biologiske og kemiske og radioaktive handlinger.
Et stort terrorangreb, hvor man anvender de her våben, vil jo føre til, at store dele af forsikringsbranchen får økonomiske problemer, og det kan have konsekvenser for både forsikringstagerne, som hr. Frank Aaen henviser til, og for samfundet.
På denne måde følger Danmark med det her lovforslag andre EU-lande - det gælder England, det gælder Frankrig, Spanien og Holland, der hver især har fundet deres egen måde at understøtte markedet for terrorforsikring på.
Jeg vil godt nævne nogle af de vigtigste områder i lovforslaget.
Terrorforsikringsordningen omfatter skader på bygninger og løsøre, kaskoskader på biler, jernbanekøretøjer og skibe som følge af NBCR-terror.
Ordningen er obligatorisk for alle forsikringsselskaber med tilladelse fra Finanstilsynet, som dækker NBCR-terrorrisici på den her type forsikringer.
Den obligatoriske deltagelse sikrer flest muligt forsikringstagere dækning, i tilfælde af vi får en terrorskade i Danmark.
Skadeforsikringsselskaberne skal betale en årlig risikopræmie på 0,15 pct. af statsgarantien for at få stillet garantien til rådighed.
Så der er altså ikke tale om, at man bare giver statsstøtte på det her område.
Den her statslige garanti træder først i kraft, hvis skaderne overstiger en årlig fastsat grænse; op til den grænse dækker forsikringsselskaberne selv skaderne.
Så altså, sagt på almindeligt dansk: Hvis der kommer en skade, måske i en størrelse af en 4-5 mia. kr., kan vurderingen være, at det formentlig dækkes af skadeforsikringsselskaberne selv, uden at statsgarantien kommer i anvendelse.
Så har vi muligheden for at få pengene hjem.
Det her med, at man skal vurdere solvenssituationen, betyder i praksis, at der løbende skal foretages en vurdering af, hvor store terrorskader branchen selv kan bære, før der opstår økonomiske problemer for branchen, og det er så en vurdering, der skal foretages første gang, inden loven kan træde i kraft.
I tilfælde af, at der bliver udbetalt midler fra staten, skal midlerne efterfølgende tilbagebetales til staten.
Lovforslaget indebærer endvidere, at de skadeforsikringsselskaber, der er omfattet af ordningen, skal etablere en juridisk enhed.
Enheden skal bl.a. varetage præmiebetaling til staten, police- og skadeadministration samt tilbagebetaling af statens eventuelle udbetalinger.
Jeg kan sige, at loven selvfølgelig kræver Europa-Kommissionens godkendelse, og jeg kan fortælle, at vi er i en dialog med Kommissionen herom.
Og med disse bemærkninger håber jeg, at vi kan få en god udvalgsbehandling.
Så er der spurgt: Jamen hvorfor kunne vi så ikke tage det med skadesområdet med det samme?
Jeg mener faktisk, at der nu ligger en rapport, der nøje analyserer den her problemstilling - skulle vi så bare lægge den i skuffen og vente på, at vi får det andet på plads?
Lad os nu få det her gennemført, så er der da i hvert fald styr på det.
Og så afventer vi, at vi også får gennemarbejdet det på arbejdsskadeområdet efterfølgende.
Nu har vi muligheden for at få det her gennemført, det er analyseret, og der ligger et lovforslag.
Så vil vi komme tilbage, når der ligger en undersøgelse om det med arbejdsskadeforsikring, og det kan jeg sige at der gør inden udgangen af 2008.