runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2011-01-25:
Det er dejligt at høre, at der er sket forbedringer på boligordførerposten hos De Konservative, men man skifter jo meget rundt på posterne hos De Konservative for tiden, så man ved aldrig, om det kan komme til at gå tilbage igen.
Derfor vil jeg også spørge – og vi har haft diskussionen flere gange i dag: Når man i den konservative folketingsgruppe diskuterer det her spørgsmål, er man så på noget tidspunkt kommet frem til at sige, at ja, det er vigtigt, at de danske lejere på det private lejeboligmarked kan få en sikkerhed for, at deres husleje ligger fast, ved at man giver en garanti for, at der ikke sker en ændring af huslejereguleringen, hvis Det Konservative Folkeparti deltager i en kommende borgerlig regering?
Daniel Rugholm (KF), 2011-01-25:
Jeg kan gentage, hvad jeg allerede har sagt, jeg kan også gentage, hvad ministeren har sagt, og jeg kan gentage, hvad Venstres boligordfører har sagt, nemlig at regeringens holdning er klar på det her område: Vi ønsker ikke at ændre på det her.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Tak, hr. formand.
Som det allerede er nævnt, ønsker Enhedslisten med det her forslag en undersøgelse af klimaeffekten af en øget anvendelse af biomasse.
Yderligere brug af biomasse indgår i Klimakommissionens udspil, og det indgår jo faktisk også i den fælles plan, vi har lagt fra oppositionens side.
Jeg læser Enhedslistens forslag sådan, at det er det globale perspektiv for anvendelse af biomasse, som Enhedslisten særlig ønsker at få belyst, og den intention er høj grad sympatisk.
Jeg er enig med ministeren i, at det giver bedst mening at se det her i et europæisk perspektiv, og det giver god mening at følge kommissionens arbejde.
Vi mener jo derudover, at der skal laves en samlet plan for biomassen i Danmark for at sikre, at de ressourcer, vi har, bliver brugt så godt som muligt og tænkes sammen med udbygningen af vindkraft og andre vedvarende energikilder, hvilket jo i øvrigt også igen ligger i smuk forlængelse af Klimakommissionens anbefalinger.
Det vil i givet fald, hvis man vil lave en national plan for biomasse, være umuligt at lave sådan en plan uden at have et europæisk eller have et globalt perspektiv med, om ikke andet alene af den grund at vi allerede i dag importerer biomasse.
På den baggrund synes jeg jo i øvrigt også, at det ville være mest naturligt, at man kunne inddrage det her perspektiv eksempelvis i forbindelse med forhandlinger om en ny aftale på energiområdet.
Her er vi jo faktisk som Socialdemokrater fælles med Enhedslisten, i hvert fald så vidt jeg har forstået meldingerne hidtil.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Jeg er sikker på, at der ikke er nogen i det her land eller for så vidt i andre lande, som er modstandere af at forbedre klodens klima – det ønsker Dansk Folkeparti selvfølgelig også, men det skal altså være med fornuft og rationalitet i tiltagene.
Og jeg har en mistanke om, at når venstrefløjen med de rigtige socialister i spidsen kommer med forslag for at forbedre klimaet, så tænker de ikke på, at samfundet samtidig skal kunne fungere.
Jeg vil ikke her undlade at nævne, at CO2-problematikken set i relation til den danske udledning er så minimal, at den stort set ingen indflydelse har på klimaet.
Derfor betragter jeg faktisk mere det her forslag som et markeringsforslag.
Det er helt sikkert, at hvis erhvervslivet, som vi jo alle sammen lever af, bliver pålagt øgede afgifter, sådan som det egentlig ligger i venstrefløjens intentioner med hensyn til klimaproblematikker af den ene eller den anden art, så vil det komme til at koste arbejdspladser i læssevis, og hr. og fru Jensens husholdning vil blive meget dyrere.
Danmark har allerede i dag verdens højeste energiafgifter, og Enhedslistens mange energitiltag vil øge disse.
Enhedslisten mener, at blot den grønne fane holdes højt over hovedet, er alt godt.
At man samtidig mister jordforbindelsen er underordnet.
Og når jeg så samtidig tænker på proportionerne vedrørende Danmarks CO2-udledning eller i det hele taget drivgasudledning set i forhold til verdens totale udledning, forsvinder al sund fornuft.
En ting er sikker: Skulle det for vores land uheldige ske, at vi får en rød regering ved næste valg, så kan folk godt forberede sig på enormt stigende el- og varmepriser gennemført ved nye store afgifter.
Dansk Folkeparti afviser forslaget.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Det var bare, fordi jeg jo synes, at hr. Per Dalgaard kom lidt vidt omkring, og det skal man have lov til, men jeg vil bare spørge hr. Per Dalgaard, hvad der i dette beslutningsforslag vil føre til stigende energiafgifter til danske virksomheders ruin osv.
For vi tager jo ligesom forslagene et ad gangen, og vi har jo adskillige ting, som vi skal diskutere her i dag, så hr. Per Dalgaard skal nok få anledning til at holde sin store tale.
Spørgsmålet er bare, hvad det er i det her forslag, der vil få de her katastrofale konsekvenser.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Det har hr. Per Clausen ret i, og jeg skal nok komme ind på det senere, men her taler vi f.eks. om anvendelse af biomasse, som jo er en af de ting, som bl.a. Klimakommissionen foreslår.
Og selv Energistyrelsen har jo sagt, at biomasse er en af de ting, som bliver en mangelvare, fordi alle vil anvende biomasse, og det vil sige, at omkostningen ved at få nogle elementer, der kan producere energi her i landet, bliver større og større.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Men nu ligger der jo ikke i det her forslag – det tror jeg ikke – at der vil komme en øget efterspørgsel efter biomasse.
Sådan set er det her jo et forsøg på at sige, at vi skal overveje både miljømæssigt og i virkeligheden også økonomisk, om det at gøre sig afhængig af biomasse er fornuftigt.
Så hr. Per Dalgaards angst for, at vi skal bringe os i en situation, hvor vi er meget afhængige af biomasse og derfor kommer til at betale en stor overpris for sådan et produkt i fremtiden, står sådan set i modsætning til det, der er intentionen i det her beslutningsforslag.
Så derfor synes jeg bare, at hr. Per Dalgaard har valgt nogle argumenter, der måske har med noget andet at gøre, i stedet for at forholde sig til det beslutningsforslag, der ligger her.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Som jeg sagde lige før, kommer vi tilbage til det ved nogle af de næste forslag, så der skal jeg nok fremføre yderligere synspunkter, men en kendsgerning er jo, at anvendelsen af biomasse er et af de helt store – skal vi sige – elementer i det at gå over til vedvarende energi, og det bliver altså dyrere og dyrere at anvende den ene ting, fordi så mange andre også vil gøre det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Det, Enhedslistens forslag går ud på, er at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal kaste lys over den reelle CO2-fortrængning ved anvendelse af importeret biomasse.
Det er der sådan set meget god musik i at gøre, men jeg synes, at målet er lidt snævert.
Altså, hvis det her handler om, hvorvidt biomasse reelt fortrænger CO2, når man anvender det til energiformål, synes jeg ikke, der er nogen grund til, at man kun fokuserer på det, der er importeret.
Jeg vil også sige, at jeg synes, Enhedslisten har været lidt hurtig med det her forslag.
Der kunne godt have været arbejdet lidt mere med det, så derfor har jeg et par ideer til, hvordan det kunne kvalificeres:
Det første er, at jeg ikke synes, der er nogen grund til, at det kun gælder importeret biomasse.
Det andet er, at det, det jo også ville være interessant at se på, er, hvad vi overhovedet har til rådighed af biomasse, vi kan bruge til energiformål, hvor vi ikke forbryder os mod bæredygtighedskriterierne, og hvor vi respekterer, at biomasse, som jo er planter, også skal bruges til andre formål.
Så det ville være interessant og yderst relevant, synes vi, at se på, hvad der er til rådighed.
De hjemlige ressourcer har vi nogenlunde overblik over, men hvad er der ellers til rådighed?
Jeg synes også, en mangel ved forslaget er, at det slet ikke omtaler selve biodiversiteten, altså natur- og miljøhensynet.
Det bør man da bestemt også inddrage i det.
Det er jo sådan, at biomasse handles på et frit marked, så man kan ikke umiddelbart styre, om det er de hjemlige ressourcer, man bruger, eller om de er udenlandske.
Jeg synes, noget af det, man også godt kunne belyse, er, hvad man – hvis vi nu gerne vil have, at man i hvert fald bruger de hjemlige ressourcer, som det er forsvarligt at bruge – kan gøre, for at det rent faktisk sker.
Det er klart, at det vil være interessant, at EU også laver en sådan analyse, men det behøver jo ikke at stride imod, at man også laver en analyse herhjemme.
Så jeg synes egentlig, jeg vil opfordre ministeren til at være lidt mere positiv over for, at man også laver et dansk arbejde på det her område, og at vi i fællesskab kunne diskutere, hvad et fornuftigt kommissorium for det kunne være.
For jeg mener, der er brug for – det har vi alle sammen brug for – at få et bedre overblik over, hvor biomasseressourcerne er, og hvad der skal til, for at de er bæredygtige.
Mange mennesker har rigtig svært ved at forstå det her med biomassen, som pr. definition er CO2-neutral, når vi bruger den til energi, men det er den jo strengt taget kun, hvis vi skaffer mere biomasse end det, vi bruger, og det, vi bruger til at transportere den.
Men der er jo også nogle muligheder i, at man rent faktisk kan dyrke mere biomasse, mere skov, flere flerårige afgrøder, som man kan høste og bruge til energiformål, uden at man roder op i jorden og dermed skader den og får et større CO2-udslip ad den vej.
Det synes jeg til gengæld også det er værd at gøre: at se, om man ikke kunne få et flertal for at lave en analyse med et lidt bredere kommissorium.
Nanna Westerby (SF), 2011-01-25:
Tak for det.
Jamen det er jo Liberal Alliance, der afviser den pragmatiske mellemvej, for vi kunne bare gøre det sådan, som alle partierne nu efterhånden er ved at være enige om, og som SF har ment i mange år, nemlig at kommuner og huslejenævn skal offentliggøre statistikken fra huslejenævnene, sådan at man som udlejer på forhånd kan se, hvad man skal sætte huslejen til, og så man slipper for de her ubehagelige tilbagebetalingskrav.
Det kunne man jo bare gøre, men det er ikke nok for Liberal Alliance.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvorfor det ikke er det.
Hvorfor er det, de partout skal gå så langt som at sætte lejen fri, så man vil opleve huslejestigninger på mellem 40 og 60 pct. – 60 pct. i storbyerne?
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvorfor man ikke bare vælger den pragmatiske mellemvej.
Hvorfor er det, man skal gå så langt som til at have de her massive huslejestigninger og den fuldstændig fri markedsleje? Så må jeg bare sige, at ordføreren rammer hovedet på sømmet.
Liberal Alliance introducerede kravet om dagpengeforringelser.
Det samme med efterlønnen: Det er også noget, som regeringen er ved afskaffe, selv om den sagde, at den ikke havde nogen planer om det.
Det er jo lige præcis det, vi er bekymrede for i SF, når regeringen ikke vil sige, at den vil lave en garanti på det her område.
Ordføreren kan vel i hvert fald nok bekræfte, at Liberal Alliance har tænkt sig at tage det her med ind til forhandlinger om regeringsgrundlaget, og det er derfor, vi er bekymrede for, at man ikke vil tage ordet garanti i sin mund i dag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Enhedslisten foreslår med det her beslutningsforslag, at der nedsættes en dansk arbejdsgruppe, der skal kaste lys over den reelle CO2-fortrængning ved anvendelse af importeret biomasse.
I Venstre er vi også optaget af, at den biomasse, vi importerer, er miljømæssigt bæredygtig.
Heldigvis kan vi jo konstatere, at Europa-Kommissionen arbejder med det her område.
Europa-Kommissionen har udgivet en rapport, som beskriver de udfordringer, der er, og fra en række lande presses der på, i forhold til at EU også skal ind på det her område og kigge på og sikre, at den biomasse, der importeres til EU, også er bæredygtig.
På den baggrund afviser vi beslutningsforslaget.
Lykke Friis (V), 2011-01-25:
Jamen det kan jeg da kun erklære mig fuldstændig enig i.
Vi er jo netop ikke uenige om det, der er målet her; det, vi er uenige om, er metoden, hvor jeg sådan set bare siger, at for mig går kongevejen altså igennem Den Europæiske Union, hvor den her problemstilling i forvejen er blevet sat på dagsordenen.
Der synes jeg, at det, vi skal gøre, selvfølgelig er at afvente Kommissionens rapport, og så skal vi jo forsøge at bruge det danske formandskab til for alvor at sætte fokus på den her problemstilling.
Villum Christensen (LA), 2011-01-25:
Der er mange ting, der bekymrer Socialistisk Folkeparti.
Jeg tager vel ikke helt fejl, hvis jeg siger, at målet for Socialistisk Folkeparti er en revolution, der ligger langt ude i horisonten, og med det vil jeg sige, at det vel ikke er første gang, at fru Nanna Westerby har oplevet en situation i det politiske liv, hvor man har en målsætning, men hvor man ikke kan hoppe helt over i målet hverken dag et eller dag to, men hvor man må gå de små skridt, bare man kommer i den rigtige retning.
Det var egentlig det, jeg forsøgte at sige for lidt siden, og det vil jeg godt gentage i forhold til de her pudsige ja-nej-sort-hvid-diskussioner, som jeg ikke tror tjener noget konstruktivt formål.
Det kan godt være, at man kan slå hinanden oven i hovedet, men det er ikke konstruktivt i forhold til en saglig debat efter min opfattelse.
Nanna Westerby (SF), 2011-01-25:
Det her er meget bagvendt, for det er jo Liberal Alliance, der er meget sort-hvid.
Man kunne vælge en pragmatisk mellemvej, så man undgik, at udlejere fik tilbagebetalingskrav, så man på forhånd vidste, hvor lejen skulle ligge.
Det kunne man gøre ved at offentliggøre huslejestatistikker.
Men Liberal Alliance vil partout fuldstændig liberalisere lejemarkedet og dermed gøre, at nogle lejemål vil stige mellem 40 og 60 pct. i husleje.
Det er jo ret voldsomme stigninger.
Så det er altså Liberal Alliance, der er sort-hvid lige præcis i den her debat.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren faktisk mener, som vi hørte tidligere fra Liberal Alliance, at mælkepriser og huslejefastsættelse sådan set er det samme.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre ordføreren om, hvad ordføreren gerne ville sige til de lejere, som må ud på et lejemarked, hvor priserne er 60 pct. højere i hovedstadsområdet, end huslejepriserne er i dag.
Har ordføreren overvejet det, inden man fremsætter det her beslutningsforslag?
Villum Christensen (LA), 2011-01-25:
Man kunne sige så meget.
Hvorfor kan man bare ikke få noget statistik osv.?
Vi kan konstatere, at vi jo ikke har fået nogen retvisende databaser, som man f.eks. har i Sverige, hvor man har nogle zoner, som kan give en større retstilstand for udlejerne, så man ikke skal gætte sig til, hvad huslejen måtte være, og ikke risikerer at få en ordentlig en på kassen bagefter.
Det er jo egentlig det, der har været det principielle i den her diskussion, nemlig at vi skal have sikret en større retssikkerhed.
Jeg startede med at sige, at jeg synes, der er ubalance i forhold til de retsvilkår, der gælder for lejere, og de retsvilkår, der gælder for udlejere.
Det er egentlig det, der har været formålet med det her beslutningsforslag.
Det er den problemstilling, som jeg synes vi skal tage op.
Så kan det godt være, at man ikke når helt over til den – i gåseøjne – socialistiske revolution, men et skridt på vejen; vi er jo ikke så mange i Folketinget, men et skridt på vejen.
Vi kender vores plads, men vi tror også på, at vi i visse situationer har mulighed for at trække en såkaldt, kalder den sig, borgerlig-liberal regering.
Det ikke altid, vi kan få øje på det.
Vi har jo hørt om store, voldsomme, meget stringente garantier for, at man ikke vil røre ved noget som helst.
Det er ikke en udvikling, vi synes er rigtig.
Vi synes, at vi som sagt skal have en mere markedskonform situation end den, vi kender i dag.
Lykke Friis (V), 2011-01-25:
Med hensyn til det, som Portugal rejste, har det jo altså siden maj 2010 været vores holdning, at vi har brug for en tværgående biomassepolitik med kriterier for bæredygtighed i EU, der jo netop hindrer, at en stigning i produktionen af biomasse medfører øgede udledninger fra arealer med højt kulstofindhold og tab af biodiversitet.
Det er den danske holdning, og det er jo præcis også derfor, at vi arbejder for det, og den danske position er i høj grad også velkendt.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Det betyder vel også, at ministeren er enig i, at når vi snakker om en strategi for at gøre Danmark uafhængigt af fossile brændstoffer, er vi også nødt til, når vi diskuterer biomassens placering, at være sikker på, at vi har fuldstændig styr på – eller i hvert fald rimelig styr på – fordrejningsproblemerne, altså at vi faktisk ved, hvad det er, vi gør, i forbindelse med at vi laver en sådan strategi.
Thomas Jensen (S), 2011-01-25:
Det er sådan, at Socialdemokraternes boligpolitik går ud på at sikre, at der en boligforsyning af en bestemt boligkvalitet, sådan at flest mulige danskere bor i gode boliger.
Der er også nogle andre ting, der skal tages med i betragtning, når man planlægger boligpolitik, nemlig at hvis man satte huslejen fuldstændig frit i de store byer, som Liberal Alliance gerne vil, vil det simpelt hen betyde, at almindelige lønmodtagerjob ikke vil kunne besættes, fordi de grupper, som kan tage arbejde inden for det område, ikke vil have råd til at bo i hovedstadsområdet f.eks.
Det er sådan nogle betragtninger, man skal tage med.
Derudover mener jeg også, og det holder jeg fast i, at i en sag som den, der er trædestenen for det her beslutningsforslag, vil den enkelte lejlighedsejer jo kunne gå ind og ændre i sin lånesammensætning, f.eks. afdragsfrihed, og derfor ikke gå ind og have den store udgift hver måned til det, og på den måde vil udlejeren også kunne få det til at hænge sammen ud fra den leje, man kan få ud fra den omkostningsbestemte leje.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Jeg vil godt spørge ministeren, om det, hun siger, skal forstås på den måde, at hun sådan set er enig i, at det er nødvendigt at have et overblik over den reelle CO2-reduktion, der sker, når man bruger biomasse – altså at hendes synspunkt er, at det er et arbejde, som bør foregå i EU – og om hun så i forlængelse af det støtter den indstilling, der er kommet fra Portugal, hvor man netop fokuserer på, at Kommissionen skal inddrage det her i sit arbejde.
Det andet spørgsmål er, om ministeren også er enig i, at når man snakker om bæredygtighedskriterier for biomasse, er det nødvendigt, at man inddrager det, der hedder forskydningseffekten, som ministeren også selv var inde på.
For jeg synes jo, at det er de to spørgsmål, der er afgørende for, om det svar, ministeren kommer med, er tilfredsstillende, hvad det måske næsten er.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-25:
Det kan lyde ganske besnærende, når man hører ordføreren og man får hele ordstrømmen kørende hernedad og man tænker: Nåh ja, det lyder da egentlig meget fornuftigt.
Men pointen er jo bare, at man ikke kan sige, at på den ene side tager vi nogle markedsvilkår, og på den anden side er vi fuldstændig ligeglade med markedsvilkårene, og så er det i øvrigt bare synd for den her mand, som gerne vil udleje sin bolig.
Hvis jeg køber en bolig, hvorfor må det så ikke være min bolig, og hvorfor må det ikke være mig, der bestemmer, hvad jeg vil tage i leje, hvis andre vil leje den?
Det er vel sådan, det generelt fungerer, hvis der er et frit marked, og det er vel generelt det, der skal sørge for, at man får den pris, som man kan blive enige om.
Prisen bliver jo ikke højere, end man kan få nogle til at betale.
Så simpelt er det jo.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-25:
Nu skal man jo lade de lærde skændes, og derfor vil jeg bare henvise til Landsforeningen af Forsvarsadvokater, hvis juridiske kundskaber langt, langt overstiger mine.
Og det er jo dem, der skriver i deres høringssvar, at man umiddelbart kunne tro, at det ville give en bedre retsbeskyttelse at få fastsat maksimumsfrister – præcis som ministeren var inde på – men at det imidlertid næppe er tilfældet, idet 18 måneder ligger over de danske domstoles smertetærskel, med hensyn til hvor mange gange man kan forlænge en frihedsberøvelse af udlændinge, med henvisning til at der fortsat foregår udsendelsesbestræbelser.
Landsrettens smertetærskel ligger normalt på 12-13 måneder.
Så var det jo hr. Naser Khader, der sagde, at han ville overlade det til domstolene.
Og så er det bare, jeg siger, at når man her kodificerer noget, som ligger væsentlig over landsrettens smertetærskel, holder det argument, som hr. Naser Khader havde, om, at det ville han overlade til domstolene, jo ikke.
Det var sådan set bare pointen.
Men jeg vil gerne have ministerens forklaring på, hvorfor man ikke har gjort sig ulejlighed med at beskrive den her praksis i bemærkningerne til forslaget, hvad der jo bemærkes både af Advokatrådet og af Landsforeningen af Forsvarsadvokater.
Man kunne jo efterlades med det indtryk, at regeringen ikke ønskede at kaste lys over, at man her faktisk laver en ret kraftig stramning.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-01-25:
Jamen jeg er fuldstændig uenig i, at det er en stramning.
Altså, når der ikke er en frist, er lovgiver selv ude om, at domstolene fastsætter en praksis, og så er det retstilstanden.
Nu er der den mulighed i EU-direktivet at fastsætte en øvre grænse.
Det fratager jo overhovedet ikke domstolene mulighed for stadig væk at sige, at de synes, at den øvre grænse for praksis skal ligge på 12-13 måneder.
Men jeg har overhovedet ikke noget ønske om, at det her skal sættes op i forhold til det, vi plejer.
Så det er meget let for hr. Morten Østergaard at stille nogle spørgsmål, som tvinger mig til at fortælle, hvad praksis er, og hvad tanken er.
Det har jeg ingen indvendinger imod.
Så har hr. Morten Østergaard, der jo i øvrigt er en varm tilhænger af EU, oven i købet bidraget til lovkvaliteten.
Jeg synes, det er udmærket, at vi kan lave det sammen.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-25:
Det er jo det, man bruger alle vågne timer til.
Men det andet sted, hvor bemærkningerne på en eller anden måde synes at være lidt særegne, er i forbindelse med spørgsmålet om juridisk bistand i udsendelsesfasen, hvor det altså fremgår, at det skulle være standard i Danmark.
Det er man så uenige i; flere høringssvar peger på, at det i virkeligheden ikke er situationen, fordi advokatbeskikkelsen ophører, efter at Flygtningenævnet har truffet endelig afgørelse.
Der vil jeg bare bede ministeren om at give tilsagn om, at vi får undersøgt det grundigt i udvalgsbehandlingen, og også give tilsagn om, at hvis det viser sig, at bemærkningerne på det punkt er forkerte, nemlig at det ikke er standard i Danmark, så vil man implementere direktivets bestemmelser herom på en sådan måde, at der bliver adgang til gratis juridisk rådgivning for dem, der er i udsendelsesposition.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-01-25:
Jamen der gælder det samme, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard.
Må jeg lige spørge?
Så bliver det uddybet.
Men ligesom jeg sagde, at jeg ikke havde nogen tanker om at ændre på frihedsberøvelsens længde eller at tvinge domstolene eller give domstolene nogle signaler, for tvinge kan jeg jo ikke, ved at sætte det til 18 måneder – men det følger af direktivet – har jeg heller ikke nogen tanker om at ændre reglerne for rådgivning.
Men sådan som jeg hører hr. Morten Østergaard, er det en væsentlig udvidelse af rådgivningen, man ønsker.
Så der tror jeg ikke at vi bliver enige, men lad os dyrke det i udvalget.
Jeg svarer naturligvis og prøver at komme med noget om praksis, som det ønskes; det er klart.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-01-25:
I min ordførertale spurgte jeg ind til et par ting, som jeg godt vil bede ministeren om at svare på.
Den ene er: Hvad er det, der gør, at ministeren i lovforslaget fastsætter udrejsefristen for de asylansøgere fra tredjelande, som er blevet afvist, fra 15 dage til 7 dage?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-01-25:
Det er det, jeg siger: Nu laver jeg et skema, for nogle af fristerne er en lempelse, og nogle er en skærpelse her i Danmark, mens det i andre lande selvfølgelig kan være anderledes.
Men altså, vi lægger os jo op ad direktivet.
Men jeg tror simpelt hen, det er lettest at prøve at lave et skema over de der forskellige frister, hvem de omhandler, og hvordan det er i dag, for så er det lettere at overskue, og så kan vi prøve at snakke om det.