runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-13:
Tak for det.
Det har jo flere gange været fremme, at den fond, som den finansielle sektor bliver sat til at betale ind til, er markant mindre end de udgifter, man har haft til bankpakker og bankgarantier i den nuværende krise.
Hvorfor føler Det Radikale Venstre sig betrygget i, at en fremtidig finanskrise ikke bliver lige så slem som den, vi lige har haft?
Og hvordan kan man på den baggrund sige, at det ikke bliver statskasserne, som kommer til at betale for en ny finanskrise?
Det er jo lige præcis det, der kommer til at være tilfældet, såfremt en krise bliver lige så slem eller måske ligefrem værre end den krise, vi har haft.
Det er så derfor, at man afventer stresstesten, og det er jo, kan man sige, interessant, for det er en stresstest af, hvordan situationen er, når den stresstest bliver gennemført, men hvad så, hvis det bliver dårligere et par år efter?
Man skal vel bygge en fond, så den kan håndtere en ny krise, lige meget om der er en uansvarlig bank i Portugal, Belgien, Frankrig, Cypern eller Grækenland.
Fonden skal vel have en størrelse, så den modsvarer, hvad udgifterne til en ny krise kan være, hvis man vil påstå, at statskasserne ikke skal betale for fremtidige finanskriser.
Og det er det, jeg hører Socialdemokraterne sige, nemlig at man er glad for, at det her med, at det er statskasserne, der skal betale fremtidige bankkriser, stopper.
Mette Frederiksen (S), 2014-05-13:
Jamen tusind tak for den fine behandling af lovforslaget her.
Som det blev udtrykt af en af ordførerne, kommer man nok ikke uden om, at der, når man laver en stor reform med så store ændringer på kontanthjælpsområdet og med en tilhørende omfattende implementering, vil opstå problemer, der ikke er taget højde for, og der vil være elementer, som ikke er blevet diskuteret ordentligt undervejs.
Min holdning til det er den helt enkle, at når de problemer opstår, skal vi reagere hurtigt og få det ændret.
Det gælder selvfølgelig ikke mindst, når vi har at gøre med menneskers forsørgelsesgrundlag, og det er jo det, som kontanthjælpen i allerhøjeste grad handler om.
På den baggrund har jeg indstillet over for aftalepartierne, at vi får rettet op på den skævhed, der har været i vores lovgivning i forhold til unge mænd og kvinder, der er kontanthjælpsmodtagere eller på anden vis ydelsesmodtagere, og som samtidig står over for den dejlige begivenhed, det er at blive forældre.
De skal selvfølgelig ikke sættes ned i ydelse, men have lov til at hellige sig den opgave, det er at stå med et nyfødt barn.
Det er selvfølgelig vigtigt for regeringen, og – det tror jeg også godt jeg kan sige på aftalepartiernes vegne – at vores kontanthjælpsmodtagere og modtagere af uddannelsesydelse selvfølgelig har lige så gode barselsvilkår, som alle andre har.
Derfor sikrer vi et barselstillæg, når man er ung i kontanthjælpssystemet, og vi sørger også for, at vi kan få tilbagebetalt den kontanthjælp til de unge, der måtte være blevet ramt af den manglende klarhed i reglerne, så der ikke er nogen, der bliver ramt.
Tak for behandlingen og for den brede tilslutning.
Hans Andersen (V), 2014-05-13:
Tak for det.
En tidligere og mere jobrettet indsats for de sygemeldte.
Det er hovedprincipperne i den sygedagpengeaftale, som vi har indgået med Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance og regeringen.
Indsatsen for sygemeldte vil fremover i højere grad afspejle den sygemeldtes behov for støtte til at vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Ressourcerne kan så fokuseres på de sygemeldte, der er i fare for at få en længerevarende sygemelding.
Med reformen har vi været med til at sikre, at sygedagpengemodtagere fremover bliver mødt af en tidligere indsats, så vi giver mennesker ramt af sygdom de bedste muligheder for at vende tilbage til arbejdet.
I 2012 var der omkring 400.000 personer omfattet af sygedagpengesystemet.
Fremover vil sygemeldte allerede efter 5 måneder skulle have revurderet deres ret til sygedagpenge i stedet for efter 12 måneder, som ordningen er i dag.
Det lykkedes i forhandlingerne at få skabt en fast track-løsning, så virksomhederne endnu tidligere kan hjælpe deres medarbejdere videre, så de dermed hurtigst muligt kan vende tilbage til virksomheden og til deres arbejde.
På den måde bliver arbejdspladsen i højere grad inddraget i at få den sygemeldte sikkert tilbage i arbejde.
Det er vigtigt for os, at personer med livstruende sygdom kan koncentrere sig om at blive rask.
Der indføres derfor en ny forlængelsesregel i sygedagpengesystemet.
Den sikrer, at personer med livstruende alvorlig sygdom, som ikke kan få forlænget deres sygedagpenge efter de gældende forlængelsesregler, nu kan få forlængelse uden tidsbegrænsning.
Med den nye aftale er det også lykkedes at sikre en mere fleksibel og digital sagsgang.
Det vil gøre det nemmere for de sygemeldte, kommunerne og arbejdsgiverne.
Yderligere har vi valgt at se bort fra det relativt detaljerede forslag til model, som udsprang af TTA-projektet, bl.a. med henblik på at sikre, at virksomhederne ikke bliver overvældet af nye administrative byrder.
Jeg vil gerne understrege, at for Venstre er det og må det være målet, at vi her arbejder med en tilbagevenden til arbejdsmarkedet for de mennesker, der er ramt af sygdom.
Det er det klare fokus, vi skal have i vores sygedagpengesystem.
Med det her forlig, vi nu har indgået, sætter vi netop fokus på den virksomhedsrettede indsats.
Vi sætter fokus på, at der skal sikres et bedre samarbejde mellem virksomheder, den sygemeldte og kommuner.
Der var i udspillet fra regeringen forslag om, at den samlede model skulle koste penge fremadrettet for det offentlige.
Den regning er nu blevet reduceret, så når den her model er blevet fuldt implementeret, giver det faktisk en besparelse på længere sigt på 385 mio. kr., og det øger også samtidig arbejdsudbuddet med omkring 1.700 fuldtidspersoner.
Vi har også aftalt med hinanden, at såfremt de økonomiske forudsætninger skrider, skal vi sætte os ned omkring bordet og finde løsninger på det.
På den baggrund kan Venstre godt bakke op om det her lovforslag, der udmønter det forlig, vi indgik tilbage i december måned.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Kan ordføreren bekræfte, at den gruppe, der efter den nye forlængelsesregel kan få forlænget sygedagpengene på ubestemt tid, er en meget, meget lille gruppe – få hundrede personer – men at der til gengæld er cirka 14.000 personer, der mister sygedagpengene 7 måneder tidligere, end de ville gøre med de nuværende regler?
Hans Andersen (V), 2014-05-13:
Jeg kan bekræfte, at vi taler om en gruppe på ca. 14.000 personer, der ifølge vurderingen efter 5 måneder så ikke længere skal være på sygedagpenge, men skal i et jobafklaringsforløb.
Hvor præcist vi kan skyde med hensyn til tallet i forbindelse med den nye forlængelsesregel, vi nu laver, om det er 100 personer eller flere personer, kan jeg ikke stå og præcisere eller komme nærmere andet end at sige, at det helt afgørende for Venstre jo har været, at hvis man har en livstruende sygdom, skal man koncentrere sig om at blive rask.
Så skal man jo sådan set ikke, som det er i dag, risikere at miste sine sygedagpenge.
Det er derfor, den nye forlængelsesregel er kommet til.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Tak, fordi ordføreren bekræfter, at der er en alvorlig forringelse for cirka 14.000 mennesker i den her reform, fordi den betyder, at de vil miste deres sygedagpenge efter 5 måneder/22 uger, hvor hovedreglen jo i dag er 52 uger.
Jeg savnede faktisk den kendsgerning i ordførerens tale.
Men så kan ordføreren måske lige forklare mig: Hvorfor skal der være den forskelsbehandling mellem syge mennesker?
Jeg mener, at enten er man i stand til at arbejde, eller også er man ikke, men her har vi altså to grupper, nemlig nogle, der kan få sygedagpengesats, og nogle, der må nøjes med en kontanthjælpssats i det såkaldte jobafklaringsforløb.
Hvorfor denne forskel?
Hans Andersen (V), 2014-05-13:
For Venstre har det været helt afgørende, at vi skulle arbejde med at få sikret, at de her mennesker hurtigst muligt kan komme tilbage til arbejdet.
Vi har de eksisterende forlængelsesregler, dem har vi suppleret med en, men har så også, hvad skal man sige, trukket en anden fra, så der er sådan set et uændret antal forlængelsesregler, der nu også omfatter borgere med livstruende sygdomme.
Og så har det da været afgørende for os, at hvis man ikke kan opnå forlængelse med de her nuværende regler, så kommer man i et jobafklaringsforløb, hvor fokus er på at få afklaret, hvad der skal til for at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er det, der har været vores fokus, og det er derfor, at vi sådan set mener, at det er en fornuftig model, vi har skruet sammen.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Jeg vil gerne have, at også Socialdemokraternes ordfører bekræfter, at vi efter forslagets egne forudsætninger vil få en gruppe på ca. 14.500 mennesker – sandsynligvis flere, men mindst det antal – der mister sygedagpengene, 7 måneder før de ville gøre det efter de nuværende regler, altså at det er en forudsætning i det her lovforslag.
Det vil jeg gerne have ordføreren bekræfter.
Så vil jeg gerne have, at ordføreren forklarer mig, hvorfor det skulle gøre det nemmere for disse mennesker at komme tilbage på arbejdsmarkedet og blive raske, at man foretager en drastisk nedskæring af deres indtægtsgrundlag allerede efter 5 måneder.
Mai Mercado (KF), 2014-05-13:
Det er jo at indføre et barselstillæg, som sikrer et forsørgelsesgrundlag svarende til det forsørgelsesgrundlag, som aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere har i hele barselsperioden.
Det lader jo til, at det, da man sidste år forhandlede kontanthjælpsreformen, ikke lige var barselsfolkene, man tænkte på, da man indgik den her aftale.
De Konservative kan støtte det her lovforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-13:
Jo, men det var sådan set også den præmis, som jeg anfægtede
Hvor sympatisk nogen end måtte opfatte Enhedslistens politik – som jeg kan forstå går ud på, at man skal have meget højere ydelser; jeg mindes et forslag om, at ingen skal have en ydelse lavere end 15.000 kr. – vil konsekvensen af den blive, at langt flere mennesker vil være længere tid på offentlig forsørgelse og være længere tid væk fra arbejdsmarkedet, med alt hvad det medfører af sociale problemer.
Og det mener vi ikke er hensigtsmæssigt.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Ordføreren ved vist godt, at det er en total forvrængning af Enhedslistens synspunkter.
Vi er i hvert fald enige om én ting, og det er, at det jo er rigtig, rigtig godt, hvis unge mennesker får en hurtig og en fast og varig tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det eneste, der er i den her reform,
er, at man helt systematisk og bevidst har frataget tusindvis af unge mennesker en væsentlig del af deres indtægtsgrundlag.
Det var det, jeg bad ordføreren om at forholde sig til, nemlig om han kan kende forskel på at begå en utilsigtet fejl i sin iver efter gøre noget godt og så helt målbevidst at gå efter at forringe livsgrundlaget for tusindvis af unge kontanthjælpsmodtagere ud fra en kæmpe løgn om, at det skulle medføre en fastere tilknytning til arbejdsmarkedet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-05-13:
Vi har jo fra Enhedslistens side stillet et ændringsforslag til et ellers godt forslag fra ministerens side.
Jeg mener, det er både vigtigt og rigtigt, at vi skal have en statistik, som vi alle kan bruge til at gøre noget for lige løn for kvinder og mænd.
Vi kender jo til Lønkommissionen, som har gennemgået de forskellige lønstatistikker.
De har fundet frem til, at det eneste kønsneutrale lønbegreb er det, som de kalder for standardberegnet timefortjeneste.
Vi ved, at nogle virksomheder bruger et andet lønbegreb, nemlig det, som de kalder fortjeneste pr. præsteret time.
I eksemplet ses der på to personer med den samme løn pr. betalt time.
Den ene person har ikke fravær ud over ferie og har en beregnet fortjeneste pr. præsteret time på 229 kr.
Den anden person har 28 ugers betalt fravær under barselsorlov og 12 uger med barselsdagpenge fra kommunen, men adskiller sig derudover reelt ikke fra den anden.
I det sidste tilfælde udgør fortjenesten pr. præsteret time 931 kr.
Jeg tror, at I alle synes, det er underligt, hvis en person får en højere løn, fordi hun går på barselsorlov, men sagen er, at lovforslaget indeholder det, som man kalder metodefrihed for de enkelte virksomheder med hensyn til, hvilket lønbegreb de vil anvende.
Det kan betyde, at nogle bliver omfattet af lønbegrebet fortjeneste pr. præsteret time.
Jeg har jo læst betænkningen, hvor kun SF argumenterer mod vores ændringsforslag, og det synes jeg er godt nok, men når jeg har læst SF's betænkningsbidrag, undrer jeg mig over dette:
»SF bemærker, at begge arbejdsgiverforeninger i høringssvarene siger, at de selv som forening i forvejen anvender det lønbegreb, som også Danmarks Statistik benytter.«
Men lovforslaget indeholder metodefrihed, også for hver enkelt arbejdsgiver.
Så uanset hvad arbejdsgiverforeningen skriver, kan den enkelte arbejdsgiver bruge det ikkekønsneutrale lønbegreb.
I forlængelse af dette skriver SF om vores ændringsforslag: »Præciseringen kunne desuden utilsigtet risikere at bremse for f.eks. enkelte arbejdspladser, der gerne vil arbejde med endnu mere retvisende lønbegreber.« Hvad er et mere retvisende lønbegreb?
Vi har jo været enige om, at et kønsneutralt lønbegreb er standardberegnet timefortjeneste.
Derfor synes jeg, det er abstrakt, når SF i betænkningsbidraget nu snakker om et mere retvisende lønbegreb.
Jeg kender ikke noget mere retvisende lønbegreb.
Hans Andersen (V), 2014-05-13:
Tak for det.
Det er et lille, men væsentligt lovforslag, vi her skal behandle i dag.
Det er et lovforslag, der udspringer af en aftale om en kontanthjælpsreform, som blev indgået sidste sommer mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance.
I lovforslaget foreslås endvidere en række andre præciseringer samt rettelser i lov om socialpolitik og lov om aktiv beskæftigelsesindsats.
Det foreslås, at lovforslaget træder i kraft den 1. juli 2014, men bestemmelserne om barselstillæg foreslås at få virkning fra den 1. januar 2014, så der vil kunne ske en efterbetaling vedrørende en eventuel periode med ret til fravær ved graviditet, barsel og adoption, som den pågældende person ikke har fået barselstillæg i.
Lovforslaget indebærer ubetydelige offentlige merudgifter, og på den baggrund vil Venstre gerne støtte det konkrete lovforslag.
Jens Joel (S), 2014-05-13:
Tak for ordet.
Det er, som Venstres ordfører også lige har sagt, en opfølgning, kan man sige, på kontanthjælpsreformen og aftalen herom.
Det er jo fra socialdemokratisk side rigtig vigtigt at slå fast, at vi er glade for aftalen om den kontanthjælpsreform, som er blevet indgået.
Vi er glade for, at man også i fremtiden kommer til at fokusere endnu mere på at give folk en chance for at få uddannelse og sikre, at de ikke hænger fast i kontanthjælpssystemet.
Men det er også klart, at det var en meget stor reform, og derfor har det vist sig nødvendigt at lave nogle tilpasninger efterfølgende for at sikre, at der ikke sker noget, som det ikke var meningen skulle ske.
Et af de eksempler, vi desværre har set på noget, som det ikke var meningen skulle ske, er, at nogle unge mødre på barselsorlov blev sat ned i ydelse, fordi de var uddannelsesparate, men jo af gode grunde ikke kunne gå i gang med uddannelsen, fordi de var på barselsorlov.
Og med det her forslag retter vi bl.a. op på den skævhed, sådan at vi sikrer, at man selvfølgelig har mulighed for at passe sit barn og være på barsel – både for børnenes og mødrenes skyld, men jo også for hele samfundets skyld, og fordi det, der her skete, ikke var det, der var sigtet med reformen.
Så vi håber, at vi på det her område og på en række andre områder kan rette op, og så sørger vi selvfølgelig for, ganske som hr. Hans Andersen fra Venstre sagde, at det er med tilbagevirkende kraft.
Selv om lovforslaget først skal træde i kraft om en måned, gælder det fra den 1. januar, sådan at man ikke bliver snydt for det, man skulle have haft.
Så på den måde håber vi at vi kan få rettet op på en beklagelig fejl, som skete.
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-13:
Tak, formand.
Som det er blevet sagt, er der jo sket en fejl her, nemlig at det ikke lige var blevet helt klarlagt, hvordan det så ud med barsel for kontanthjælpsmodtagere og uddannelseshjælpsmodtagere.
Og selvfølgelig skal det ikke være sådan, at man, hvis man er på barsel, skal have meget dårlige kår.
Og når der bliver lavet nogle fejl, skal vi også være klar til at rette fejlene, og det er det, der sker her.
Vi skal ikke gøre det vanskeligere for de unge, end det er i forvejen.
Der sker desuden en hel del præciseringer af reglerne i kontanthjælpsaftalen, og det er også med i det her lovforslag.
Men Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-13:
Tak for det, formand.
Kontanthjælpsreformen er vigtig, og den er rigtig.
Den er lige så vigtig og rigtig i dag, som den var i går.
Den handler om at frisætte udsatte unge og hjælpe dem med at komme ind i vores arbejdsfællesskaber.
Vi har kunnet se, at det ikke er noget, der sker af sig selv.
Så derfor er det en reform, som jeg fuldt ud kan bakke op om.
Det siger også sig selv, at når vi gennemfører en reform af den kaliber og den størrelse, kan der efterfølgende være behov for at præcisere ting og få ryddet uklarheder af vejen, og det er så det, vi gør med det her lovforslag, L 193.
Min gode socialdemokratiske kollega hr. Jens Joel har været oppe at fortælle lidt om, hvad den præcisering bl.a. går ud på.
Det er klart, at på grund af graviditet eller andre barselsrelaterede ting kan der være behov for, at man skal stige i tillæg, og derfor giver vi så mulighed for at udbetale et barselstillæg til unge, der er i den situation.
Og der er så også andre ting, som kan retfærdiggøre et øget tillæg.
Det synes vi er en rigtig måde at fuldbyrde den her reform på.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Enhedslisten støtter også lovforslaget.
Der er tale om nogle mindre, men ikke ubetydelige forbedringer af kontanthjælpsreformen.
Vi hæfter os også ved, at barselstillægget bliver indført med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2014.
Det er jo rart at se, at man på den måde erkender, at man havde lavet en fejl i reformen, og at det derfor bør rettes fra den 1. januar.
Der er også nogle andre forbedringer, hvor jeg – måske ud over det, der er nævnt – kan nævne en mere fornuftig anvendelse af reglerne for, hvornår de unge mennesker skal til samtale, og at det præciseres, at den midlertidige arbejdsmarkedsydelse i de perioder, hvor man har fået den, også tæller med, når det skal opgøres, om man har ret til et løntilskud hos en privat arbejdsgiver.
Således kunne vi jo have bevaret den gode stemning, hvis hr. Nadeem Farooq havde afholdt sig fra at skamrose den her reform.
Så jeg skal bare sige, at den er vigtig, ja, men den er da bestemt ikke rigtig, og det er jo en kæmpe misforståelse at tro, at man frisætter de unge mennesker, fordi man frigør dem for en væsentlig del af deres indtægtsgrundlag.
Så jeg kan kun håbe, at den lille, men vigtige selverkendelse af, at man har lavet i hvert fald én fejl i reformen, også smitter af på alle de andre fejl, man jo har lavet i den reform.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-13:
Når man tager hænderne op af lommen, laver man fejl.
Det kunne man jo sige til Enhedslisten: Få hænderne op af lommen, så kan det være, I også laver en fejl en gang imellem.
Det er en ændring, der gør, at man kan få et barselstillæg, hvis man er på barsel og derfor ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er essensen af, hvad det går ud på.
Det her lille lovforslag er altså en rettelse, og det kan vi som forligspart bakke op om.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Jeg skal bare spørge ordføreren, om ordføreren erkender, at der er forskel på at lave nogle utilsigtede fejl i sin iver efter at gøre noget godt og så på at gøre det, man har gjort med den her kontanthjælpsreform, nemlig fuldstændig målbevidst at gå efter at forringe indtægtsgrundlaget for tusindvis af unge mennesker.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-13:
Den her kontanthjælpsreform er efter vores overbevisning ikke udtryk for en fejl.
Den har den konsekvens, at flere vil få en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det vil være sådan, at der er personer, som i den periode, hvor de er på en offentlig ydelse, vil have en lavere ydelse end ellers, men det vil så medføre, at de i gennemsnit vil være kortere tid på offentlige ydelser, have en længere tilknytning til arbejdsmarkedet og dermed få en højere livsindkomst.
Og det er ikke en fejl, at unge mennesker får en større tilknytning til arbejdsmarkedet.
Jeg indrømmer, at vi gerne havde set, at man var gået videre, at man havde rullet det ud, så reformen havde berørt flere mennesker, også dem over 30 år.
Det havde givet en endnu større beskæftigelseseffekt.
Men det er jo forskellen på Enhedslisten og Liberal Alliance: Vi har det syn på tingene, at vi godt kan acceptere, at folk har en lidt lavere ydelse, når de er på den, imod at de så over en længere periode får en større tilknytning til arbejdsmarkedet og får højere livsindkomster.
Og Enhedslisten har så det modsatte synspunkt, nemlig at det er vigtigt, at man har høje ydelser, når man er på dem, og Enhedslisten vil åbenbart også gerne acceptere, at det medfører, at man er længere tid på de her ydelser.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-13:
Lovforslaget her indeholder, som det er blevet nævnt, nogle fornuftige tilretninger af kontanthjælpsreformen.
Som andre talere har været inde på, sikrer vi med lovforslaget bl.a., at der gives et barselstillæg til uddannelseshjælpsmodtagere, og at karensperioden på 3 måneder for at få fuldt aktivitetstillæg i visse tilfælde bliver fjernet.
SF stemmer for lovforslaget.
Jens Joel (S), 2014-05-13:
Det er korrekt, at hvis man ser på tallene, vil man se, at langt de fleste af de over 400.000, som modtager sygedagpenge hvert år, ikke vil mærke en ændring, men at der er den del, som hr. Finn Sørensen også hentyder til, der estimeres til at være på omkring 14.000, og som vi kan se er nogle af de mennesker, som med de nuværende regler er i fare for at ramme varighedsbegrænsningen og altså miste muligheden for forlængelse og dermed potentielt set ende i et sort hul, hvor de ikke får en krone.
Der siger vi, at vi faktisk hellere vil sætte ind efter 5 måneder for at sikre, at den ydelse, man får – som rigtigt nok er lavere, men som er uden modregning for ægtefælleindkomst eller formue – ikke kan udløbe.
Den starter godt nok tidligere, men til gengæld kan den ikke udløbe, så længe man er syg.
Og så skal vi selvfølgelig også sætte ind med et jobafklaringsforløb, altså en tværfaglig indsats, hvor man tager udgangspunkt i, hvad der skal til for at hjælpe netop den enkelte tilbage på arbejdsmarkedet.
For det tror jeg ærlig talt er det, man helst vil, hvis man er i den situation.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Tak for bekræftelsen af, at vi altså taler om ca. 14.000 mennesker, måske flere, der, 7 måneder før de ellers ville med de nuværende regler, mister en væsentlig del af deres indtægt.
Det er jo ikke nogen uvæsentlig nedgang, der er tale om; det er 7.000 kr. pr. måned for en enlig.
Den gruppe er i dag på ca. 8.000 mennesker.
Det vil altså sige, at man forøger antallet af mennesker, der mister deres sygedagpenge, og som går væsentligt ned i indtægt.
Så mangler jeg stadig væk svar på spørgsmålet: Hvorfor skulle denne nedgang i indtægt gøre, at disse mennesker bliver hurtigere raske?
Og hvorfor skulle den gøre, at de får et job?
Nadeem Farooq (RV), 2014-05-13:
Det er helt korrekt, at det ikke er Enhedslisten, der har skrevet regeringsgrundlaget.
Regeringsgrundlaget er heller ikke skrevet af hensyn til Enhedslisten.
Grunden til, at vi har taget det her med varighedsbegrænsningen med i regeringsgrundlaget, er hensynet til de borgere, som risikerer at falde i et sort hul uden sygedagpenge.
For at sikre, at de ikke ryger i det sorte hul, samtidig med at man sikrer, at der er den fornødne hjælp til dem, der har mest brug for den, er man nødt til at finde en model, som så at sige lever op til alle de krav, vi stiller.
Der mener jeg faktisk, at det, vi står med her, er den mest fornuftig model, vi har kunnet finde.
Det er både i forhold til nogle økonomiske hensyn og også i forhold til – og det er det vigtigste – nogle sociale hensyn.