runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2013-05-24:
Enhedslistens beslutningsforslag, B 120, har til formål at pålægge regeringen at underskrive Europarådets konvention om vold mod kvinder inden udgangen af folketingsåret 2012-13 og at ratificere konventionen inden udgangen af 2013.
Der er ingen tvivl om, at vold mod kvinder skal bekæmpes, og vold i hjemmet er meget ofte ikke kun et problem for de voksne, det skaber også utryghed og kan føre til overgreb og svigt videre i de næste generationer.
I Liberal Alliance ønsker vi en langt mere målrettet indsats rettet mod vold i hjemmet.
Vi hverken kan eller skal acceptere overgreb inden for hjemmets fire vægge.
Når familien skaber ufrihed og undertrykkelse, må samfundet træde til, både civilsamfundet, stat og kommune og andre institutioner.
Ressourcerne kan og skal koncentreres der, hvor der er mest behov.
Mennesker, som med deres adfærd har vist, at de ikke kan tage vare på hinanden, at de udøver vold over for hinanden, ikke kan tage vare på deres børn eller andet, må og skal vi gribe fat i.
Gør vi ikke det, svigter vi som samfund dem, der har allermest behov for beskyttelse.
Vi mener i Liberal Alliance, at samfundet skal blande sig mindre i, hvordan vi lever vores liv, så længe vi ikke skader andre eller fratager dem deres mulighed for at leve, som de vil, men i familier, hvor der finder vold sted, er der ingen frihed for dem, der udsættes for volden, og derfor ønsker vi i Liberal Alliance en tidligere og langt mere konsekvent indsats fra myndighedernes side, når det handler om vold i hjemmet.
Liberal Alliance har igennem vores formandskab i Ligestillingsudvalget lagt op til en fælles udtalelse på tværs af partier, som vil betyde, at ministeriet hurtigst muligt får lavet en udredning om, hvad det vil betyde for dansk lovgivning, hvis Danmark underskriver konventionen.
Og så snart en sådan foreligger, vil vi tage stilling til en egentlig politisk drøftelse af, hvorvidt vi bedst bekæmper vold igennem danske initiativer, eller om det også kan være til gavn at underskrive konventionen og ad den vej sætte fokus på vold mod kvinder og vold i det hele taget. Liberal Alliance kan derfor ikke tilslutte sig forslaget, men afventer udredningen.
Lone Loklindt (RV), 2013-05-24:
Nu er det faktisk sådan, at vi har fået en tilkendegivelse fra justitsministeren om, at vi i den her folketingssamling får et analyseresultat i forhold til, hvad det betyder.
Dermed mener jeg, vi får et beslutningsgrundlag.
Og så håber jeg ikke, at der skal bruges ord som pinligt og uansvarligt længere.
Jeg håber, det bliver sådan, at vi får et grundlag, der vil vise, at det kan lade sig gøre at ratificere inden længe.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-24:
Jeg er enig med fru Lone Loklindt i, at det er ærgerligt, at Danmark ikke har underskrevet den konvention.
Men det er jo desværre sådan, at det har trukket meget ud.
Og der har De Radikale tidligere ment, at det både er pinligt og uansvarligt.
Så mener De Radikale stadig, at det er pinligt og uansvarligt, at vi ikke har underskrevet konventionen?
Lone Loklindt (RV), 2013-05-24:
Jeg mener i hvert fald, at medmindre der er noget, der taler voldsomt imod, i forhold til den undersøgelse, der er i gang, så skal vi selvfølgelig undertegne den her konvention.
Men det er også rimeligt – som det i det hele taget altid har været praksis i Folketinget og i den danske regering – at man, før man undertegner, også vil være sikker på, at man kan ratificere.
Det vil sige, at vi rent faktisk også har til hensigt at gennemføre de lovændringer, der skal til.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-24:
Tak til den radikale ordfører, som jo også understreger, at der er rigtig, rigtig meget positivt i den her konvention.
Det er der også andre radikale der har ment.
Er ordføreren enig i, at det er pinligt og uansvarligt, at Danmark ikke har underskrevet konventionen endnu?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-05-24:
Det er jo sådan, at når man kigger på opgørelsen over sagsbehandlingstid, kan man også se – i det svar, der er overgået til udvalget her, på det spørgsmål, der blev stillet – at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid er 14-16 måneder.
Der er jo heller ikke noget af det svar, der siger noget som helst om, hvad den korteste sagsbehandlingstid og hvad den længste sagsbehandlingstid er.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-24:
Ja, men så har den forrige taler, hr. Tom Behnke, vel også ret i, at der jo altså er ansøgninger, der kan vente i årevis, hvis blot andre ansøgere får behandlet deres ansøgning forholdsvis hurtigt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-05-24:
Det, der er aftalt, er 7 måneder som gennemsnit.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-24:
Nu bliver jeg tvivl om, hvad det er, man har aftalt: Har man aftalt 7 måneder som maksimum, eller har man aftalt 7 måneder som gennemsnit?
Der er jo ret stor forskel.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-05-24:
Jo, man kunne i princippet lave sådan en antagelse, men jeg synes, at jeg her fra talerstolen vil sige, at når man laver en gennemsnitsbetragtning og siger, at sagsbehandlingstiden i gennemsnit skal være 7 måneder, er målet 7 måneder som maksimum.
Tom Behnke (KF), 2013-05-24:
Jeg har forstået, at det, man nu vil tilstræbe, er en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på 7 måneder.
Er der noget loft over, hvor lang den længste sagsbehandlingstid må være?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-05-24:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg sige, at vi i Socialdemokratiet byder dagens forespørgsel velkommen.
Jeg vil gerne understrege, at det for os er uacceptabelt, at behandlingstiden for ansøgninger om dansk indfødsret er så lang, som den er i dag.
Generelt skal mennesker behandles ordentligt i det danske system, og det gælder især, når afgørelsen har så stor betydning for den enkelte, som den har i forbindelse med en ansøgning om indfødsret.
Med aftalen sætter vi en række skibe i søen, hvilket bl.a. betyder flere ressourcer på området.
Allerede i år vil der blive tilført yderligere personale til at sikre en kortere sagsbehandlingstid.
Samtidig arbejdes der jo fortsat på at effektivisere processen for ansøgninger om indfødsret.
Alt i alt skal den gennemsnitlige sagsbehandlingstid halveres og nå ned på 7 måneder med udgangen af 2014.
Det synes jeg – i modsætning til Venstre – virker som et ambitiøst, men samtidig realistisk mål.
Det er også vigtigt at bemærke, at det ikke sker på bekostning af kvaliteten i sagsbehandlingen.
De afgørelser, der træffes, har naturligvis meget stor betydning for den enkelte, og derfor må vi ikke gå på kompromis med kvaliteten.
Der vil med den netop indgåede aftale blive taget en række initiativer, og det er godt, men det er også helt nødvendigt, at vi nu kan se frem til, at der tilføres yderligere ressourcer på området.
Forespørgselsdebatten i dag vil formentlig ikke markere afslutningen på diskussionen om sagsbehandlingstid på indfødsretsområdet, for det er vigtigt, at vi fastholder fokus på en kortere sagsbehandlingstid.
Men med aftalen i går har vi fået et godt grundlag for det fortsatte arbejde.
Folketinget noterer sig med tilfredshed, at Justitsministeriet løbende vil effektivisere og forbedre ansøgningsprocessen for naturalisationssager, og at Indfødsretskontoret inden udgangen af 2013 vil blive tilført en betydelig personalemæssig opnormering svarende til 7 mio. kr.
Folketinget noterer sig i den forbindelse med tilfredshed, at Justitsministeriet for naturalisationssager vil indføre et servicemål om en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på 7 måneder med udgangen af 2014, og at ministeriet, indtil dette servicemål er nået, kvartalsvist vil offentliggøre den aktuelle sagsbehandlingstid på området.
Folketinget opfordrer regeringen til at fastholde et stærkt fokus på at nedbringe sagsbehandlingstiden for ansøgninger om naturalisation.
Samtidig skal det sikres, at sagsbehandlingen fortsat er af høj kvalitet i disse sager, der har stor betydning for den enkelte ansøger.«
Tom Behnke (KF), 2013-05-24:
Men ved det, at det jo er ret klart og tydeligt, hvad det er for nogle krav, man skal leve op til, også efter regeringens ændring af, hvad det er for krav, man skal leve op til, vil der jo formentlig være rigtig mange ansøgere, som sørger for, når de sender deres ansøgning ind, at der er dokumentation for, at de lever op til alle kravene.
Det vil sige, at deres ansøgning vil kunne blive ekspederet på højst 1 arbejdsdag.
Jeg vil sige, at man inden for 1 time vil kunne afklare sådan en sag.
Hvis man har sådan tre-fire sager, der bliver afgjort på 1 dag, kan der altså være en anden sag, der kan få lov til at ligge i 5 år, inden den bliver afgjort.
Er det ikke korrekt forstået?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-24:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at det er pinligt, at redegørelsen fra regeringen har trukket ud, men jeg synes, det er lidt underligt at bruge det som en undskyldning.
Altså, hvis vi mener, at det her er helt afgørende og vigtigt, kunne vi jo beslutte, at vi ville sikre det og så bagefter tage konsekvenserne af det.
Det være sig lovgivningsmæssigt og økonomisk.
Derfor undrer det mig meget, at Venstre ikke er parat til, hvis man mener det så meget, at tilslutte sig forslaget og så senere tage konsekvensen af, hvad det måtte koste.
Fatma Øktem (V), 2013-05-24:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi som sagt er enige i det overordnede mål.
Men vi vil gerne have en kortlægning og kan ikke forstå, hvorfor vi skal gå ind og tage stilling til det, før vi har en kortlægning af det.
Det handler ikke om, hvorvidt vi vil eller ikke vil være med til at bekæmpe vold – ikke alene ved at gøre noget i Danmark, men selvfølgelig også ved at sende et signal udadtil.
Jeg synes, det er en forkert rækkefølge, det kommer i.
Der er ikke noget galt i, at vi går ind og ser på, om der er nogle områder, hvor vores lovgivning er i modstrid med det her, og hvor meget det økonomisk kommer til at koste.
Det er jo ikke, fordi vi frygter noget, men det er for have et klart overblik over, hvor man skal lave ændringer, og hvad det er for nogle ændringer, det handler om.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-24:
Samtidig siger ordføreren, at det her er enormt vigtigt for Venstre.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle konsekvenser, Venstre frygter.
Altså, det, vi taler om, er jo vanvittig vigtigt.
Vi taler om at hjælpe ofre for vold, vi taler om at forebygge vold, og vi taler om at straffe dem, der er ansvarlige for, at volden udøves.
Hvilke dårlige konsekvenser kunne det have?
Man kunne selvfølgelig forestille sig, at det ville koste nogle penge, men er det ene og alene penge, der skal afgøre, om Danmark yder en indsats for at hjælpe de voldsramte kvinder, hvilket åbenbart ligger Venstre meget på sinde?
Fatma Øktem (V), 2013-05-24:
Efter flere år som ambassadør for »Stop volden mod kvinder – bryd tavsheden« er emnet, vi diskuterer i dag, noget, der optager mig meget.
Igennem årene har jeg mødt og talt med utallige kvinder, der har været udsat for vold, og jeg har set de konsekvenser, som volden kan have, og bl.a. derfor har jeg også altid været glad for, at både Danmark og Venstre har været fortalere for en målrettet og ambitiøs indsats på området.
Med beslutningsforslaget vil Enhedslisten have, at Danmark underskriver og ratificerer Europarådets konvention om vold mod kvinder.
I Venstre forstår vi godt Enhedslistens undren over, at regeringens beslutning om, hvorvidt Danmark skal tiltræde konventionen eller ej, har trukket så meget ud.
Der er som bekendt nu gået 2 år, siden konventionen blev vedtaget,
uden at regeringen har taget stilling, og det vækker da undren hos os i Venstre, når regeringen tilsyneladende i marts 2012 lovede Kvinderådet en afgørelse i løbet af efteråret 2012.
Nu skriver vi snart sommer 2013, og vi er stadig ikke klogere på regeringens holdning.
Når det er sagt, vil jeg sige, at Venstre ikke støtter Enhedslistens beslutningsforslag, og det er der flere grunde til.
For det første vil vi ikke træffe beslutning om at tiltræde en konvention på et fuldstændig uoplyst grundlag.
Det burde heller ikke være i Enhedslistens interesse at trumfe en beslutning om at tiltræde en konvention igennem, før vi har afdækket, hvilke konsekvenser det vil have for dansk lovgivning.
For det andet er Venstre uenig i konventionens definition af køn, ikke fordi jeg vil gå ind i indholdet af konventionen her, men vi er fuldstændig uenig i definitionen af køn, sådan som det fremgår af konventionens kapitel 3. Venstre er ikke enig i, at køn er en social konstruktion.
Vi mener først og fremmest, at køn er biologisk, og derfor synes vi også, at det er underligt og malplaceret at skrive i en konvention, at køn alene er en social konstruktion.
Der er tale om en videnskabelig og politik debat om, hvordan køn skal defineres.
Den debat har mange forskellige fløje og synspunkter, og alene af den grund mener vi ikke, at det giver mening at konventionsfæste et begreb, som det gøres her.
Endelig vil Venstre ikke tiltræde en konvention uden at kende de økonomiske konsekvenser, og det gør vi ikke, i og med at regeringen fortsat nøler med at give dette overblik til Folketinget.
Vi ønsker en klar melding på, hvad implementeringen af konventionen kan komme til at medføre af udgifter.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-24:
Det gør jeg så.
Det havde jo ellers været rart at vide, for nogle gange undrer det mig.
Ikke at jeg er totalt tilhænger af konventioner, det vil jeg skynde mig at sige, men netop den her er ekstremt omfattende og berører virkelig mange punkter, og jeg havde det indtryk, at der selvfølgelig havde været deltagelse fra dansk side i at forhandle den på plads.
Morten Bødskov (S), 2013-05-24:
Det er en meget omfattende konvention, og hvordan den er blevet til, og hvilken rolle Danmark har spillet i den, kan man eventuelt stille et skriftligt spørgsmål om, og så svarer vi selvfølgelig på det.
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-24:
Det er jo helt korrekt, som justitsministeren siger, altså at konventionen er meget omfattende.
Jeg skal bare høre, om Danmark ikke har været med til at forhandle den.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-05-24:
Derfor er der også i aftalen lagt en gennemsnitsbetragtning på de 7 måneder.
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-24:
Der er to årsager til, at vi afviser.
Den ene er, at jeg ikke kender og ikke kan overskue de lovgivningsmæssige og økonomiske konsekvenser, som en underskrift på den her konvention vil have.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at det er rigtigt, at vi jo får henvendelser fra en masse ngo'er om, at vi skal gøre dit og gøre dat.
Men alt andet lige er det altså os herinde i Folketinget, der har ansvaret for, at vi kan overskue, hvad det rent faktisk er, vi sætter i gang, og at vi ikke bare tror, at det er noget, og så er det måske noget helt andet.
Hvis man arbejder med vold mod kvinder, synes jeg, det er rigtig vigtigt, at man har nogle værktøjer, men jeg mener faktisk også, at man har nogle værktøjer i Danmark.
Det er muligt, at man vil få flere værktøjer ved at underskrive konventionen, fordi man så også er forpligtet.
Men det, jeg siger, er jo netop, at vi mangler et overblik over, hvilke konsekvenser det vil have, og det har vi altså brug for, før vi overhovedet tager stilling til, om vi skal skrive under på det her.
Fatma Øktem (V), 2013-05-24:
Forskellen på ordføreren og mig er måske, at jeg ikke vil tilslutte mig noget, før jeg lige præcis ved, hvad jeg tilslutter mig.
Men sådan som jeg overordnet ser på det i dag, er det en konvention, Enhedslisten beder os om at tage stilling til, uden at vi lige præcis ved, hvor den strider imod vores lovgivning, og hvilke økonomiske konsekvenser den får.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-24:
Nu er det jo sådan, at vi faktisk normalt ikke sammenligner os med Albanien, men vi sammenligner os eksempelvis med England, og Dansk Folkeparti er jo også glade for den nuværende konservative regering i England.
Det afviser Dansk Folkeparti at gøre i dag.
Det synes jeg er underligt.
Jeg håber også, at ordføreren har bemærket, at når man tilslutter sig sådan en konvention, er man forpligtet til at følge den, og man kan blive kritiseret for ikke at gøre det.
Derfor er der jo også en række ngo'er, som har henvendt sig til Folketinget, til en minister, og bedt om, at Danmark tilslutter sig, fordi det vil være et værktøj i hænderne på dem, der til daglig arbejder med at prøve at bekæmpe vold mod kvinder.
Er det ikke en henvendelse, som gør indtryk på Dansk Folkeparti, altså at dem, der sidder og arbejder med det, håber, at Danmark kan tilslutte sig?
Og hvorfor afviser Dansk Folkeparti det så i dag?
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-24:
Det er jeg slet ikke i tvivl om, det er også derfor, vi har dem i Danmark.
Vi hørte fra justitsministeren, hvilke fire lande der har ratificeret den konvention.
Der er 29 lande, der har underskrevet, og så er der fire lande, der har ratificeret.
Jeg ved ikke, om ordføreren for Enhedslisten har været en tur i Albanien og sikret sig, at de har de krisecentre, der nu skal til.
For det er jo fint nok at ratificere og underskrive, men hvis man stadig væk ikke gør noget reelt ved problemet, er det fuldstændig ligegyldigt, og jeg er altså ikke helt sikker på, at de har de krisecentre, der skal til.
Jeg kunne i hvert fald godt forestille mig, at det ikke var tilfældet.
Det er den ene ting.
Så er der den anden ting.
Det er i forhold til det her med, at Enhedslisten fremsætter forslag, hvor de har noget på hjerte.
Det er jo farlig fint, men stadig væk vil jeg gerne påpege, at Enhedslisten er regeringens parlamentariske grundlag.
Nu har Dansk Folkeparti 10 års erfaring med at være en regerings parlamentariske grundlag, og hvis vi havde noget på hjerte, som vi virkelig brændte for, så bragte vi det altså ind i nogle forhandlinger, hvor vi sagde: Er der nogle af de her ønsker, vi kan få opfyldt?
Hvis vi ikke kunne få nogen af dem opfyldt, kunne vi selvfølgelig fremsætte beslutningsforslag, men så var man også meget sikker på, at de blev stemt ned, og så er det jo mere eller mindre paradeforslag.
Jeg kan da måske godt undre mig lidt over, at Enhedslisten ikke har taget det her op med regeringen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-24:
Ja, for jeg har nemlig trykket på knappen.
Tak til Dansk Folkepartis ordfører for talen.
Jamen altså, man kan jo diskutere Enhedslistens strategi på mange områder.
Jeg vil bare sige, at det her er et emne, der ligesom mange andre emner ligger os meget på sinde, og derfor gør vi alt, hvad vi kan, på alle niveauer for at presse på, for at Danmark gør noget for de kvinder, der rammes af vold i hjemmet, og for at hjælpe de børn, der oplever at leve i familier, hvor man tæver hinanden.
Jeg kan forstå på Dansk Folkeparti, at Dansk Folkeparti synes, den her konvention er lidt for omfattende.
Der kunne jeg først og fremmest godt tænke mig at høre fra Dansk Folkeparti: Er man ikke enig i, at det ikke er et så let problem at løse, og at det derfor godt kunne være, at en omfattende indsats er påkrævet for at sikre, at vi kommer vold mod kvinder til livs?
Derudover siger Dansk Folkeparti, at det her er et ligegyldigt stykke papir.
Det undrer mig.
Er Dansk Folkeparti ikke enig i, at et tilstrækkeligt antal krisecentre helt konkret ville gøre en forskel og ville hjælpe nogle af dem, der er på flugt fra vold i hjemmet?
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-24:
Må jeg ikke godt starte med at sige, at i Dansk Folkeparti er vi imod vold mod kvinder, vold mod børn, vold mod mænd, vold mod dyr – jeg ved næsten ikke, hvor jeg skal ende.
Sådan tror jeg de fleste af os herinde har det.
Forslaget her, som går ud på at pålægge regeringen at underskrive Europarådets konvention, synes jeg i sig selv er, ja, omfattende, når vi simpelt hen ikke kender til de lovgivningsmæssige konsekvenser, det vil have.
Der er nogle ting, der undrer mig, og det var måske også derfor, jeg stillede ministeren det spørgsmål, jeg gjorde: Hvem har egentlig været med fra dansk side til at forhandle det her?
For det er jo ekstremt omfattende, hvilket jo så også har gjort, at det tager den her meget, meget lang tid, før vi ligesom kan få et overblik over, hvilke lovændringer der skal være.
Det synes jeg da kunne være nok så interessant at vide: Hvem har egentlig været med fra dansk side til at forhandle, hvad der skal stå i den her konvention?
Når det så er sagt, vil også godt sige, at fra Dansk Folkepartis side er det jo altså ikke konventioner, der i vores øjne ændrer hverdagen for de mennesker, der er udsat for vold.
Det er det ikke.
En underskrift på et stykke papir ændrer ingenting.
Det gør det arbejde, vi udfører hver eneste dag, mennesker, der er ude at hjælpe, osv.
Det er en helt anden indsats, det er ikke en underskrift på et stykke papir.
Det kan godt være, at en underskrift på en konvention viser noget i forhold til omverdenen, viser noget om, hvilke værdier vi står for, men hvis konventionen så samtidig pålægger os at ændre nogle andre ting grundlæggende, fordi den netop er meget omfattende, og hvis det at underskrive og ratificere sådan en konvention også gør, at vi får en meget stor udgift, som måske ikke går til at bekæmpe vold mod kvinder eller børn eller mænd, eller hvor vi nu er på vej hen, men til alt muligt andet, så er det altså i mine øjne fuldstændig omsonst.
For underskrifter på konventioner og hensigtserklæringer hjælper ikke den enkelte person, der er udsat for vold.
Derfor kan vi i Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.
Må jeg så ikke også bare komme med en kommentar i forhold til Enhedslisten.
For Enhedslisten er regeringens parlamentariske grundlag, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at vi ser det ene beslutningsforslag efter det andet fra Enhedslisten, når man reelt som parlamentarisk grundlag kunne have taget en snak med den regering, man støtter, og have sagt: Det her ønsker vi altså at få ind i nogle forhandlinger.
Det forstår jeg faktisk ikke at man ikke gør.
Hele pointen med at være parlamentarisk grundlag er, at man faktisk også har indflydelse.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-05-24:
Jeg har intet imod den her konvention.
Jeg synes, det er rigtig fint, at vi på alle mulige områder forpligter hinanden til at gøre en indsats.
Men vi kan naturligvis ikke træffe beslutning om at tiltræde noget, som vi ikke kender konsekvenserne af.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-24:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Kan man så også forvente, at Socialdemokraterne er parat til at tage konsekvensen, hvis den redegørelse, som forhåbentlig snart kommer, gør det klart, at det vil have økonomiske konsekvenser, og at det vil have lovgivningsmæssige konsekvenser, hvis Danmark skal forpligte sig til at sikre en ordentlig indsats som foreskrevet i den her konvention?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-05-24:
Jeg kan sige, at det er jeg fuldstændig enig i.
Det er et meget, meget alvorligt problem, og vi skal have sat alt ind på at få bekæmpet den her vold.
Det har frygtelig alvorlige konsekvenser for de mennesker, der bliver slået på, men også meget alvorlige konsekvenser for de børn, der vokser op i voldelige hjem med den utryghed, det giver at skulle leve i et voldeligt hjem.
Så det er et meget, meget alvorligt problem, som regeringen tager meget alvorligt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-24:
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra Socialdemokraternes ordfører, er, om Socialdemokraterne er enig i, at det er fuldstændig uacceptabelt, at det antal af kvinder, som man anslår der årligt udsættes for vold, er 29.000, og at der er 33.000 børn, som er i hjem, hvor der finder vold sted, og enig i, at det haster, at vi gør en ordentlig indsats her fra dansk side.