runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2015-01-16:
Man kan altid klandre hinanden for ikke at svare på spørgsmål.
Vi vil have, at de mennesker, der gør det, bliver straffet for deres handlinger.
Men det nytter altså ikke noget så at sørge for, at der ikke er nogen, der kommer tilbage igen.
Det kan vi ikke gøre inden for vores konventionsforpligtelser.
Så fru Mai Mercado kan godt stå og lade, som om Enhedslisten ingenting vil og Konservative har opfundet den dybe tallerken, problemet er bare, at det, I foreslår, ingen gang har på jorden, men I lyder selvfølgelig rigtig hårde, og det er flot.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-01-16:
Jeg tror altid, vi kommer til at justere på indsatserne, men jeg synes faktisk, at regeringen har fremlagt en handlingsplan, som er gennemtænkt, og som går på to ben, og det anser vi i SF for at være rigtig, rigtig vigtigt.
Der er både en masse forebyggende initiativer, som kommer godt omkring, og det er det, hele verden skriger på, og så er der også de lidt mere hårde tiltag, som vi står her og behandler i dag.
Jeg er ikke overbevist om, at SF kommer til at sige ja til flere borgerlige strammerforslag.
Vi skal selvfølgelig kigge åbent på det, der bliver lagt frem, og det vil vi højst sandsynligt også gøre med det her forslag, men jeg tror egentlig, vi er godt dækket ind på det den strafferetlige side.
Der, hvor vores allerstørste udfordring ligger, er jo i forhold til bevisbyrden.
Vi kan simpelt hen ikke løfte den, vi kan ikke få nogen retsforfulgt, og jeg synes, det er et kæmpe problem.
For det sender et signal til de unge om, at de risikofrit kan tage af sted, og det er da en kæmpe udfordring, og jeg tror ikke, det løser det, at vi så får endnu flere paragraffer med en endnu strammere ordlyd ind i lovgivningen.
Det må jeg bare være ærlig og sige.
Jeg synes sådan set, at det forslag, som regeringen har lagt frem, er fornuftigt, og hvis man læser i bemærkningerne, vil man se, at straffeniveauet også er markant i forhold til resten af Europa, hvor det straffes med mellem et halvt og et helt års fængsel for en overtrædelse af et udrejseforbud.
Og her lægger man op til 2 år, så det er faktisk markant, hvis man sammenligner med andre lande.
Jeg har ikke de store problemer med, at der er forskel på straffeniveauerne i forskellige sager.
Hvis man skal vælge den angrebsvinkel, er der godt nok mange ting, man kan gå i gang med.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-01-16:
Jeg vil også gerne spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt om straffeniveauet.
Mener man i SF, at der er en sammenhæng?
Man risikerer at få 2 år for at overtræde den her lov, men SF har også været med til at indføre en strafferamme på 6 års fængsel – altså tre gange så lang tid – for karteldannelser og doping.
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-01-16:
Radikale Venstre stiller gerne op til et sådant møde, også allerede i morgen.
Martin Geertsen (V), 2015-01-16:
Jamen det er så også derfor, at det undrer mig, at vi ikke har fået så meget som et halvt stykke papir fra regeringen siden starten af december måned, således at vi kunne afholde et møde ovre i Justitsministeriet og få nikket, som den radikale ordfører siger.
Hvorfor kan vi ikke få det møde, så vi kan komme i gang?
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-01-16:
På ingen måde.
Den aftale, som vi havde i starten af december, er Radikale Venstre og Socialdemokraterne fuldstændig enige om, og den er regeringen enig om.
Det handler bare om at få nikket fra jer, så kan vi komme i gang.
Martin Geertsen (V), 2015-01-16:
Nu nævnte også den radikale ordfører spørgsmålet om de her forhandlinger, der engang var i gang i Justitsministeriet, og også den radikale ordfører begynder at beskylde de borgerlige partier for benspænd, og hvad ved jeg.
Jeg tror, at sandheden er en helt anden.
Er det et billede, som den radikale ordfører kan genkende?
Pernille Skipper (EL), 2015-01-16:
Det, jeg egentlig hører – og det vil jeg gerne takke for – er en anerkendelse af, at mistankegrundlaget er vagt, at det er meget lavt.
Når man siger »grund til at antage«, så skal der godt nok ikke særlig meget til, særligt hvis vi sammenligner med andre indgreb, som vi i øvrigt finder i f.eks. retsplejeloven.
Vi er jo enige om, at her er tale om et indgreb i retten til at bevæge sig frit.
Endnu en gang: Jeg kunne godt tænke mig at få en bekræftelse på, at domstolene altså ikke kan stille flere krav til beviser, end der er i loven, og at det jo er det, der er problemet, nemlig at der stort set ikke bliver stillet nogen krav til, hvad der skal til, før det er o.k. at få frataget sit pas, givet et udrejseforbud osv.
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-01-16:
For mig som politiker er det meget vigtigt at have den her skelnen mellem de tre magter i Danmark, og derfor har det været et kardinalpunkt for Radikale Venstre, at der var mulighed for en domstolsprøvelse; endvidere det faktum, at hvis de oplysninger, der ligger til grund for, at man måtte inddrage passet, er af en karakter, som gør, at det enkelte menneske ikke kan oplyses derom, f.eks. fordi de er kommet fra Politiets Efterretningstjeneste, så kan de ikke bruges i forhold til at inddrage passet.
Det er en væsentlig retssikkerhed, som vi ikke tidligere har set i lovgivning om forhold, der går i retning af terror, og det er vi godt tilfredse med i Radikale Venstre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-01-16:
Venstre er velkommen til at forfølge de mål, som Venstre nu engang har.
Jeg synes, det er fint, at man faktisk lægger op til en markant straf her.
Og så skal vi jo huske, at hvis man tilslutter sig Islamisk Stat, er der jo tale om en terrororganisation, og så er vi oppe i nogle helt andre og mere alvorlige paragraffer.
Jamen jeg må bare sige, at jeg synes, at det her med at forhandle i pressen på den måde er en rigtig, rigtig mærkelig tilgang.
Det eneste, jeg har oplevet, er, at man har smølet og trukket det her i langdrag, fordi man dybest set ville have en mulighed for at forhandle om det her lovforslag.
Man har haft flere måneder til at sige ja til det her i forbindelse med satspuljen, men det var højrefløjen, som krævede, at vi skulle sidde ovre i Justitsministeriet og pille i det lovforslag, der ligger, med en masse gode forebyggende initiativer.
Og mig bekendt glimrede højrefløjen ved sit fravær ved den PET-konference om syrienskrigere, der var før sommerferien.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-16:
Ja, man forstår godt, hvis regeringen er glad for sit støtteparti, for jeg synes desværre, ordføreren fortsætter med partifnidderet, for det, jeg siger, er, at vi egentlig havde et rigtig godt møde den 3. december sidste år, hvor jeg også følte at der blev lyttet, og også til nogle af de indsigelser, Liberal Alliance havde, men jeg har jo stadig ikke fået lov til at se, hvad det egentlig så er, man siger at vi skal sige ja eller nej til.
Da ordføreren ikke svarede på mit spørgsmål i første omgang, opfatter jeg det faktisk som en bekræftelse af, at SF så heller ikke har fået at vide, hvad det er, man skal sige ja eller nej til.
Vi synes faktisk, det er utroligt vigtigt med antiradikaliseringsdelen, med forebyggelsesdelen, og det tror jeg heller ikke der er nogen der har kunnet sætte spørgsmålstegn ved i det, vi har sagt, både i Justitsministeriet og i Socialministeriet og udadtil i øvrigt.
Desværre er det ikke os, der er i regeringen, og derfor har vi ikke initiativretten.
Nu prøver vi at tiltage os den, fordi det ikke går så stærkt.
Men vi har altså stadig ikke set noget, man kan sige ja eller nej til.
Har SF det?
Kan vi bare få et ja eller et nej?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-01-16:
Som jeg erindrer det, har vi ikke fået et klart ja fra de borgerlige, men der var en masse ting, som man gerne ville have set på, og man kunne ikke sige klart, om den her pakke var noget eller ej.
Jeg håber, vi får et møde hurtigt, så vi kan få det her afklaret.
Så må man jo sige, at det ikke er første gang, der er borgerligt smøl, når det handler om en radikaliseringsplan, og jeg kan da have de borgerlige mistænkt for, at de ikke er særlig optaget af de her bløde initiativer, som faktisk har set ud til at virke.
I 2010 lavede højrefløjen jo faktisk sin egen plan, hvor man efter 2 år havde gennemført 16 ud af 53 aktiviteter.
Så jeg synes egentlig, man skulle feje for egen dør først, når man langer så kraftigt ud efter regeringen, som faktisk har gjort noget for at få det her sat i søen.
Mai Mercado (KF), 2015-01-16:
Jeg vil holde mig ude af det her sådan politiske drilleri og det her politiske fnidder, for det er jo sådan set ikke det, der er det vigtige.
Det er jo ligegyldigt, hvem der har sendt et brev over, eller hvem der ikke er blevet inviteret til en kop kaffe.
Altså, så tag dog den kop kaffe, og få fundet fælles fodslag, får jeg sådan lyst til at sige.
Jeg vil egentlig bare spørge om noget, for der bliver i SF's ordførertale lagt rigtig meget vægt på de her forebyggende bløde elementer.
Jeg tror, der sidder rigtig mange hjemme i stuerne, som egentlig er rigtig bekymrede efter det angreb, der blev afværget i Belgien, men også over det, man så i Paris i sidste uge, og der er også mange, som er bekymrede over, om det kan ramme Danmark, og derfor vil jeg egentlig bare ganske stilfærdigt spørge: Mener SF, det altså er nok med det lovforslag og den antiradikaliseringspakke, den forebyggelsespakke, som forhåbentlig på et eller andet tidspunkt falder på plads, når man er blevet trætte af at drille hinanden?
Vil det være nok, eller vil man gå længere?
Vil man støtte de borgerliges forslag om, at det eksempelvis skal være strafbart at opholde sig i de her områder uden en myndighedsgodkendelse?
Pernille Skipper (EL), 2015-01-16:
Jeg bliver nødt til igen at spørge SF om retssikkerheden i det her lovforslag, og igen er det ikke for at forklejne problemet med især unge mennesker, der drager til Syrien eller Irak, men jeg vil alligevel stille spørgsmålet, om vi nu ikke skulle sørge for, at de ting, vi gør, dels har en effekt, dels holder retssikkerhedsmæssigt.
I dag er bl.a. Advokatrådet og Institut for Menneskerettigheder ude i pressen og gentage nogle bekymringer omkring beviskravene, og et af citaterne lyder: »Jo mere upræcist lovforslaget er formuleret, jo større er risikoen for, at vi rammer helt uskyldige mennesker.«
For endnu en gang at citere den tidligere justitsminister, Karen Hækkerup, der oprindelig fremlagde forslaget, kan jeg sige, at hun formulerede det noget i retning af, at det gode ved det her lovforslag var, at man ikke behøvede at bevise noget som helst.
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt er sådan set også lidt inde på det nu.
Det her lovforslag handler ikke om dem, der begår terror eller tilslutter sig Islamisk Stat.
Det handler om nogle mennesker, man tror måske har tænkt sig at tage af sted, fordi man tror, at de måske har tænkt sig at gøre noget, fordi man tror, at det måske vil have en betydning for dem senere hen.
Og beviskravene er meget, meget små.
Har SF overhovedet gjort sig nogen overvejelser over retssikkerheden i det her lovforslag?
Er der nogen betænkeligheder?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-16:
Nu beskæftigede ordføreren sig jo næsten primært med antiradikaliseringspakken og ikke så meget med lovforslaget.
For det har jeg altså ikke modtaget, og derfor er det lidt svært at give et tilsagn.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-01-16:
Ja, vi har gjort os overvejelser over høringssvarene, og jeg kan godt se, at de alle sammen peger et sted hen, som går på, at de synes, at retssikkerheden er meget tynd i det her forslag.
Jeg tror nu, at fru Karen Hækkerup, den tidligere justitsminister, har taget munden lidt for fuld, når hun siger, at der overhovedet ikke kræves nogen beviser, og vi skal huske på, at det her jo kan indbringes for domstolene.
Nu stemte SF jo ikke for terrorpakkerne i sin tid, men jeg tror, at man, hvad angår mange af de redskaber, der lå i de terrorpakker, faktisk har set, at domstolene har formået at få det til at lande rigtigt.
Bl.a. ved jeg, at man har gjort sig rigtig, rigtig umage i de første sager om terrorfinansiering.
Hvis man læser dommene, kan man se, at de er meget, meget lange og fyldestgørende, når man prøver at udrede det her.
Så jeg har faktisk en tillid til og tro på, at domstolene kan håndtere det her.
Pernille Skipper (EL), 2015-01-16:
Jeg har respekt for det svar, men kunne fru Karina Lorentzen Dehnhardt så ikke bekræfte, dels at problemet med et vagt mistankegrundlag – eller krav, som det hedder – altså det, at der egentlig ikke skal særlig meget til, før man har opfyldt betingelserne i lovgivningen, ikke ændrer sig ved en domstolsprøvelse, altså at domstolene ikke kan fortolke loven anderledes, end sådan som der står i den; dels at når der bliver vedtaget et lovforslag, hvor der står, at der bare skal være grund til at antage det, og at det er tilstrækkeligt med en facebookopdatering, der peger i retning af, at man måske har tænkt sig at tage af sted, så kan domstolene ikke sige, at det ikke er nok med f.eks. sådan en facebookopdatering?
Er det ikke korrekt, at så er vi alligevel heller ikke mere sikre?
En domstolsprøvelse kan vel ikke gøre en uretfærdig lov retfærdig.
Har jeg ret?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-01-16:
Jeg tror, vi vil se, at det vil kunne lande rigtigt med en domstolsprøvelse, og at der trods alt vil skulle føres en eller anden form for bevis for, at vedkommende har til hensigt at rejse ud.
Og så synes jeg, at vi skal huske på, at det her handler om at inddrage et pas i 1 år, kan man sige.
Jeg tror ikke, der er nogen, der dør af ikke at kunne rejse i 1 år, og der er jo også lavet en kattelem, sådan at der, hvis man har et anerkendelsesværdigt formål, hvis der sker et dødsfald, eller hvis man har behov for at rejse i kraft af sit arbejde, er mulighed for det.
Jeg tror ikke, vi vil se, at det her rammer i flæng, men politik har lært mig, at man aldrig skal være fuldstændig skråsikker på, hvad der kan opstå af sager.
Nogle gange sætter kun fantasien grænser for, hvad det er for nogle situationer, man kommer ud i, men jeg har faktisk en begrundet tillid til, at domstolene vil kunne forvalte det her på en fornuftig måde.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-20:
Det tredje spørgsmål var, om ordføreren synes, at dagpengereformen har været en succes, og det svarede ordføreren delvis på, men jeg vil da så gerne, kan man sige, underbygge spørgsmålet lidt.
Har den så været en succes?
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-20:
Ja, det var tre spørgsmål.
Dagpengereformen har virket.
Dagpengesystemet er ikke optimalt, og derfor har vi nedsat en kommission, som skal sikre, at vi får et robust og mere sammenhængende og mere enkelt dagpengesystem.
Det er det ene.
Det andet er et nej til spørgsmålet om, hvorvidt vi ikke havde gennemført et eneste af de her ekstraordinære tiltag, hvis det stod til Det Radikale Venstre.
Det passer ikke.
Jeg har som ordfører været ude næsten hele juli 2012 at sige: Nej, vi rører ikke ved dagpengesystemet, dagpengereformen fra 2010, men vi er med på at se på nogle jobpakker eller ekstraordinære tiltag, så det passer simpelt hen ikke.
Og jeg kan ikke huske det tredje spørgsmål.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-20:
Mange tak og tak til ordføreren.
Ordføreren siger, at det er meget vigtigt for De Radikale at sikre forsørgelsesgrundlaget til mennesker, der mister deres dagpengeret, men hvorfor stemte man så i 2010 for den her dagpengereform, der afkortede dagpengeperioden med 2 år og gjorde det meget, meget sværere at optjene dagpengeret?
Det er spørgsmål 1.
Spørgsmål 2: Er det ikke sådan, at hvis det stod til De Radikale, var der ikke blevet gennemført en eneste af disse lappeløsninger, som vi har gennemført siden valget i 2011?
Spørgsmål 3: Mener ordføreren, at dagpengereformen er en succes?
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-20:
Flere ordførere har allerede været inde på indholdet af den nye kontantydelse, så jeg vil ikke komme ind på de nærmere elementer i den her ydelse, men mere baggrunden for den og de videre perspektiver.
Vi indfører kontantydelsen, fordi det er vigtigt for Radikale Venstre og for regeringen at sikre et forsørgelsesgrundlag for en gruppe langtidsarbejdsløse borgere, der står i en vanskelig situation.
Det gør vi på ryggen af en række andre initiativer.
Jeg kan i flæng nævne den særlige uddannelsesydelse, seniorjob, arbejdsmarkedsydelse osv.
Her er det vigtigt at holde sig for øje, at der er to spor.
Det ene er reformsporet, og det handler om at sikre, at vores økonomi fungerer optimalt, om til enhver tid at håndtere de økonomiske udfordringer, vi måtte stå over for, at gennemføre reformer vedrørende arbejdsmarkedet, skat, erhverv, uddannelse, så flere får en mulighed for at komme ind i vores arbejdsfællesskab, samtidig med at Danmark har den fornødne konkurrencekraft til at kunne konkurrere med lande, vi sammenligner os med og konkurrerer med.
Det andet spor handler om at have den sociale balance, også mens vi gennemfører reformer, for det er vigtigt, at vi sikrer, at der er mulighed for forsørgelse for dem, der ikke har evnerne, men gerne vil.
Det er i det lys, vi skal se kontantydelsen.
Så kan man godt argumentere for, og det tror jeg også at mange af de borgerlige partier kan, at man, hvis man skal se på den rene effekt på arbejdsudbuddet og på beskæftigelsen, burde investere mere i reformer og andre ting.
Der mener jeg bare at det ene ikke udelukker det andet.
Det handler om at have den balance mellem konkurrenceeffekt og det sociale ansvar.
Det er den ene side af ligningen.
Den anden side af ligningen her er jo at gennemføre en beskæftigelsesreform, som vi netop har gjort, som netop handler om at sige: Okay, vi har en kortere dagpengeperiode, men vi tager også hånd om de arbejdsløse hurtigere, sådan at vi modvirker langtidsarbejdsløshed og sikrer, at folk bliver opkvalificeret.
Det er jo en del af den danske model.
Vi hylder flexicurity, ikke bare ved skåltaler, som nogen gør, og som måske ellers løber lidt med en halv vind og en gratis omgang, og som ikke vil reformere, men også ved at gøre det i praksis, så vi fremtidssikrer den danske model.
Det, at man ikke vil reformere den danske model, er at svigte den danske model.
Det vil vi ikke i Radikale Venstre.
Derfor står vi ved de reformer, vi gennemfører, samtidig med at vi tager et socialt hensyn.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-20:
SF har ikke skiftet holdning.
Vi har haft den samme holdning hele vejen igennem, nemlig at der skulle ske forbedringer af dagpengesystemet.
Og mens vi sad i regering, var der visse ting, som vi fik gennemført, men jeg mener også det er åbenlyst for alle, der har fulgt den offentlige debat, at der også var magtkampe i trepartiregeringen, som SF tabte – og det her var et af de områder, hvor det skete. Det, som jeg vil sige til ordføreren, er, at Dagpengekommissionen jo er en ting, men der skal træffes nogle politiske beslutninger bagefter, og derfor vil jeg igen spørge: Har jeg forstået det rigtigt, at Dansk Folkeparti ikke vil gøre det til en betingelse for at pege på en borgerlig statsminister, at der skal laves et mere trygt dagpengesystem?
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-20:
Man har jo heldigvis lov at ændre holdning til de forskellige ting.
Det har SF jo også gjort.
SF var jo med til at slå fast, da de gik ind i regeringen, at dagpengereformen ikke skulle rulles tilbage, fordi det var det, regeringen gik ud og sagde: at dagpengeperioden skulle blive, som den var, altså 2 år, og 1 år til genoptjening.
Så der havde SF jo også sagt, at det var det, man gik ind i regeringen på.
Og der har SF jo også ændret holdning.
Det skal man også acceptere, og det er også o.k.
Jeg synes ikke, at man kan sige, at en dagpengekommission har noget at gøre med, hvilken statsminister der skal være.
Jeg tror, at Dagpengekommissionen er så bredt funderet, at det gælder stort set, måske alle partier herinde, at de er indstillet på, at vi skal have en dagpengekommission.
Det er uanset, om det er en blå eller en rød statsminister – vi ved ikke på nuværende tidspunkt, hvem der bliver statsminister.
Jeg tror, at begge blokke er indstillet på, at vi skal have en bredt funderet dagpengereform, uanset hvem der er statsminister.
Og så går vi ind i det, og så er det jo forhandlingerne, der gør sig gældende.
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-20:
Dagpengereformen har virket ud fra flere parametre.
Det vigtigste parameter er, at flere er kommet i job, i forhold til hvis dagpengereformen ikke var blevet gennemført.
Det andet er, at man kan sige, at i kølvandet på dagpengereformen har vi gennemført en række ekstraordinære tiltag, som har sikret forsørgelse til de mennesker, der har opbrugt deres dagpengeret.
Bent Bøgsted (DF), 2015-01-20:
Jeg tror nok, at den kommende statsminister, uanset hvem det er, altså om det er Lars Løkke Rasmussen eller Helle Thorning-Schmidt, er indstillet på, at der skal laves en dagpengereform, der skaber tryghed.
Det tror jeg faktisk er bredt funderet i Folketinget.
Man skal ikke komme til en kommende statsminister og sige: Vi skal have lavet det her.
Aftalen er jo netop, at man har nedsat en kommission.
Vi har accepteret, at regeringen har nedsat den kommission om dagpenge, og når den kommer med et udspil, skal vi forhandle om, hvordan en dagpengereform skal være.
Derfor venter jeg, at Dansk Folkeparti er med til de forhandlinger, lige så vel som jeg forventer, at SF er med til de forhandlinger.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-20:
Noget af det ved Det Radikale Venstre, jeg godt kan blive imponeret over, er evnen til at forsvare forskellige synspunkter hele tiden.
Den radikale leder, økonomi- og indenrigsminister Morten Østergaard, har jo været ude at slå på tromme for, at målsætningen bør være, at 3 millioner danskere skal være i beskæftigelse, og at det kræver reformer.
Men Det Radikale Venstre kan også være med til at lave sådan noget som det her, som reducerer beskæftigelsen i Danmark.
Jeg synes, forsøget på sådan at pakke det ind i social ansvarlighed er flot, men selvfølgelig er det ikke rigtigt.
For alle de mennesker, som ikke kan forsørge sig selv i Danmark, har jo i forvejen ret til en kontanthjælp.
De vil blive forsørget.
Derfor er den her ydelse et knæfald for SF og for Enhedslisten, det her kan jo ikke være radikal politik, når man ønsker at øge beskæftigelsen i Danmark.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-20:
Er sandheden ikke, at Det Radikale Venstre med det her forslag er med til at løbe angst baglæns, og dermed underminerer man så reformsporet?
Og er sagen i virkeligheden ikke den, at det her forslag er udtryk for en total splittelse i regeringen?
Den radikale ordfører taler om at sanere i et uoverskueligt system.
Hvordan har den radikale ordfører det så med, at med denne kontantydelse indfører man den 18. forsørgerydelse i systemet?
Er det en sanering?
Nadeem Farooq (RV), 2015-01-20:
Jamen her er det jo vigtigt at holde sig for øje, at det at reformere dagpengesystemet kan man ikke gøre med et snuptag.
Der skal være en stærk analyse bag, og vi har sat nogle af de skarpeste hoveder til at analysere og komme med nogle gode bud på, hvordan vi fremtidssikrer dagpengesystemet.
Det ligger helt i tråd med socialliberal radikal tænkning, og jeg mener faktisk, det er SF, der svigter de arbejdsløse ved ikke at gøre mere for at sikre konkurrencekraften i samfundet og ved at løbe angst baglæns, når vi skal til at reformere.
Det klæder ikke SF.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-20:
Nu er det jo ganske almindeligt kendt fra den offentlige debat, fra aviserne og fra det politiske liv, at det er De Radikale, som især er årsagen til, som er hovedårsagen til, at der ikke kommer en dagpengereform.
Der var jo engang, hvor Det Radikale Venstre var et meget socialt engageret parti.
Man udsprang af husmændene, som jo havde vanskeligere vilkår, end gårdejerne havde.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad siger den radikale ordfører til de radikale arbejdsløse, som ryster på hovedet over, at man altså ikke vil lave en dagpengereform i den her valgperiode?