runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2007-04-12:
Jo, men nu fik jeg så forklaret baggrunden for, at det var steget.
Men lad mig så samtidig sige, at det jo egentlig er en mærkværdig situation, at vi står og diskuterer nogle tal for 2006, når det, det her drejer sig om, er perioden 2008-12, hvor der nu er lavet nogle beregninger over, hvordan udviklingen vil se ud, hvori man tager hensyn til både de tiltag, vi har planlagt at gøre, og den økonomiske udvikling, og når frem til, at det ligger 13 millioner t for højt.
Og så siger vi, at det kan vi jo ikke have, for vi vil gerne leve op til den forpligtelse på de 21 pct.
Så laver vi en plan, og så står hr. Martin Lidegaard her i salen og taler om, hvad der er sket i 2006.
Det her drejer sig altså om perioden 2008-12 og i øvrigt også om, hvad der skal ske fremover.
Skulle vi ikke prøve at kigge lidt fremad i stedet for at kigge tilbage og bare hele tiden banke os i hovedet med, hvad der er sket i 2006, hvor vi i øvrigt eksporterede meget strøm til Sverige og Norge, og det er hovedårsagen til, at CO2-udslippet steg, hvilket det også var i 1990'erne, hvor det gik op og ned.
Kim Mortensen (S), 2007-04-12:
Der er jo ingen tvivl om, at regeringen er på farlig kurs med dette lovforslag i almindelighed og med regeringens energipolitik i særdeleshed, når man tænker på de forpligtelser, Danmark har påtaget sig i forhold til Kyotoprotokollen.
56 års passivitet har nu ført til, at Danmark for første gang må bogføre et stigende CO2-udslip og et stigende energiforbrug, dette uagtet at man kan prøve at bortforklare det på den ene eller den anden måde.
Med udsigten til at Danmark bliver værtsland for klimatopmødet i 2009 – og tillykke med det – så risikerer topmødet måske at blive en boomerang lige i ansigtet på Danmark, hvis vi på det tidspunkt, altså allerede om 2-3 år, må konstatere, at vi med vores energipolitik halter efter vores forpligtelser.
Derfor må jeg i forbindelse med førstebehandlingen af dette lovforslag tilkendegive, at efter Socialdemokratiets opfattelse er der forudsat så mange ubekendte faktorer og så mange hvis'er, at det er svært at gennemskue resultatet i det lovforslag, der er fremsat.
Dertil kommer, at tildelingen af kvoter rammer tilfældigt og ikke på et præcist grundlag, hvilket risikerer at skabe konkurrenceforvridning danske virksomheder imellem og danske virksomheder i forhold til udlandet.
I lovforslaget optræder der eksempelvis mankoen på 13 millioner t, men det fremgår ikke helt tydeligt, hvordan vi når frem til disse 13 millioner t.
Om vi overhovedet når nedbringelsen af mankoen på 13 millioner t, ser i hvert fald i forhold til dokumentationen ud til at være meget tvivlsomt.
Der er ikke i lovforslaget taget højde for den udskydelse, som det ser ud til der bliver af nettilslutningen af havvindemølleparkerne.
Der er ikke taget højde for, at vi risikerer, at energispareaftalen ikke leverer de forventede resultater i samme takt, som regeringen lægger op til i lovforslaget.
Der er heller ikke i lovforslaget inddraget – hvilket man må sige er skuffende – hvad der skal ske i forhold til de ikkekvotebelagte områder, transportområdet, som indgår i kvoteloven med 1,3 millioner t. Efter al sandsynlighed vil dette lovforslag og den samlede passivitet på energiområdet altså betyde, at vi allerede inden for en kort tidshorisont på 2-3 år skal iværksætte nye nationale initiativer for at leve op til reduktionsforpligtelsen.
Derfor så vil jeg slutte med at tilkendegive, at vi selvfølgelig er villige til at indgå i en dialog og en forhandling om det.
Vi synes, det skal ske efter en faglig gennemgang af dette lovforslag, og så synes vi, at lovforslaget skal inddrages i de samlede forhandlinger omkring energistrategien.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-12:
Man bliver næsten sådan helt deprimeret, når man hører Socialdemokraternes tilgang til den her problemstilling.
Der er ingen grænser for, hvor umuligt det her er, når man hører hr. Kim Mortensen.
Hvorfor dog ikke være lidt glad og smile lidt over, at regeringen faktisk meget, meget ambitiøst tager hånd om de her ting?
Jeg synes, at det er værd at minde hr. Kim Mortensen om, at i hvert fald en medvirkende grund til, at vi står med de mål, vi har her, som er meget, meget ambitiøse, jo bl.a. også er, at Socialdemokraterne, da man indgik Kyotoaftalen, lagde grunden til, at Danmark skulle være helt i front.
Og det er faktisk den stafet, vi har taget op.
Og jeg vil godt høre hr. Kim Mortensen: Hvad er det, der er vilkårligt ved den her fordeling?
Hvorfor er det, hr. Kim Mortensen siger, at det her er vilkårligt og tilfældigt?
Henriette Kjær (KF), 2007-04-12:
I Det Konservative Folkeparti kan vi støtte det forslag, der nu i hvert fald er blevet grundigt gennemgået af den forrige ordfører, hr. Walter Christophersen.
Jeg vil ikke knytte så mange kommentarer til det ud over at sige, at det naturligvis er meget, meget vigtigt med velkvalificerede chauffører, og derfor ser vi det som noget meget positivt, at man indfører efteruddannelse og et grundlæggende kvalifikationskursus for chauffører, der kører bus eller anden erhvervskørsel, altså kører med gods.
Vi synes, der er en god indkøringsperiode, og vi tror, det er nødvendigt, når vi har så mange chauffører – jeg mener, det er omkring 76.000, der skal igennem sådan et kursus – at vi så har noget tid at løbe på, inden alle er kommet igennem.
Så det korte af det lange er, at vi synes, det her er et godt tiltag, som vi håber vil højne trafiksikkerheden og sikre en mere miljømæssig kørsel rundtomkring på gader og stræder, så derfor støtter vi Konservative forslaget.
Kim Mortensen (S), 2007-04-12:
Jeg vil berolige den konservative ordfører med at sige: Det er ikke ond vilje, det er erfaringsbaseret.
Dengang Socialdemokratiet i regeringen var med til at grundlægge Danmarks tilslutning til Kyotoprotokollen og havde det meget høje ambitionskrav, havde vi jo ikke fantasi til at forestille os, at man satte Danmark ud af spil i 5-6 år på energiområdet.
Det har vi så erkendt nu.
Og så er det klart, at vi er bekymrede for, at vi allerede, som jeg sagde i mit ordførerindlæg, i løbet af 2-3 år skal iværksætte en række nye nationale initiativer, der kommer til at gøre endnu mere ondt end dem, der allerede er lagt op til.
Det er jo lidt interessant med den her plan B.
Vi kan bare tage to eksempler, som inden for ret kort tid kunne vise sig at give et skred i det.
Det ene er, at man i kvoteloven indkalkulerer etableringen og nettilslutningen af Horns Rev 2, der allerede er væsentligt forsinket i forhold til de aftaler, der er lavet.
En anden ting, man indkalkulerer, er jo Energispareaftalen for 2005, som vi stadig væk ikke har set nogen resultater eller konsekvenser af, og hvor man kan have mere eller mindre tro på, om planen holder.
Hvis nu det allerede på kort sigt viser sig, at de her forventninger ikke holder stik, hvad vil Venstres ordfører så sige er plan B?
Nu har vi hørt, at der er en plan B, så kunne man måske her i Folketingssalen løfte sløret lidt for, hvad plan B så kunne være.
Frank Aaen (EL), 2007-04-12:
Nu er der jo en diskussion om breve, der kommer og går, og hvem der har fået dem hvornår.
Kan vi ikke bare være enige om, at den pågældende repræsentant for OSCE var i Danmark i maj sidste år, altså for næsten et år siden, og skrev en rapport, som regeringen modtog i juli sidste år?
Regeringen svarede i oktober sidste år, og den danske offentlighed kendte ikke til den debat, der har været mellem regeringen og OSCE om det spørgsmål, før man den 30. marts i år sendte rapporten til Folketinget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-12:
Jamen vi har jo netop med regeringens energistrategiplan, som er meget, meget ambitiøs og visionær, lagt et væld af initiativer frem på det her område, som netop også bidrager til de her ting.
Vi har jo reduceret ret kraftigt.
Og det der med at sige, at der ikke er sket noget de sidste 5 år, kan i hvert fald ikke være en konklusion, man kan drage på baggrund af erfaringer.
Men hr. Kim Mortensen svarede slet ikke på mit spørgsmål: Hvad er det, der er vilkårligt ved det her?
Her har man valgt at sige, jamen det er primært elsektoren, der holder for, og dermed giver man også incitamenter til at skabe mere innovation dér og skaber incitamenter til, at vi får en positiv udvikling på det område.
Hvordan er det, hr. Kim Mortensen så vil fordele det?
Lone Dybkjær (RV), 2007-04-12:
Jeg vil gerne takke ministeren for svaret og så bede om, at vi – ministeren og de, der er interesseret i det her spørgsmål – på en eller anden måde sammen prøver at lave en procedure.
Det afgørende for mig er, at vi får noget fremadrettet.
Jeg kritiserer meget tit ligestillingsministeren, men hun gør altså rent faktisk det, at hun både laver en redegørelse og en handlings- og perspektivplan.
Man kan altid diskutere, om det er godt nok, men det kunne man jo så anbefale at blive inspireret af.
Man kan godt på en eller anden måde kombinere det, og jeg har også den opfattelse, at vi ved en forespørgselsdebat bliver så dagsordenskoncentrerede, at vi ikke får lejlighed til at få en mere rolig debat om tingene.
Per Stig Møller (KF), 2007-04-12:
Jeg er fuldstændig enig med fru Dybkjær.
Jeg synes, det er en glimrende idé, hun kom med.
Man kan jo godt lave en redegørelse, der også er fremadrettet, så det behøver vi såmænd ikke lave nye systemer for.
Man har ikke gjort det tidligere, men således inspireret kan man da godt i fremtiden slutte den af med perspektiver for den kommende tid.
Det synes jeg er glimrende.
Lone Dybkjær (RV), 2007-04-12:
I forbindelse med det finske formandskab, som først kommer i februar, kan man jo så lige diskutere, om man kan få ændret det, sådan at det kommer lidt før.
Sådan er det jo f.eks. nu i EU, at det er lidt mere rullende formandskaber, man har, men det er måske for stor en omlægning.
Men så kan man jo spørge: Hvad er det så, regeringen inden for sit område og vi som parlamentarikere inden for vores vil inspirere det kommende formandskab til?
Så kunne man jo godt gøre det før, for ellers når vi jo næsten herhen, hvor vi er i dag, og så bliver det stadig væk tilbagerettet, ikke?
Så må vi sige, at så har vi ikke alle ting med.
Vi ved sådan nogenlunde, hvad der er sket i året, der gik, og vi har nogle perspektiver for året, der kommer.
Det kan vi så inspirere i dette tilfælde det finske formandskab til og så komme lidt videre på det her område.
Jeg er meget glad for ministerens svar, for jeg opfatter de der nik som, at det vil han gerne overveje, og at det er o.k.
Per Stig Møller (KF), 2007-04-12:
Jamen jeg nikker, fordi jeg er enig.
Jeg synes, det er vigtigt – det er en af de ting, jeg nævnte før – at samarbejdet mellem regeringer og parlamentarikere i sådan en international organisation jo altså er en fordel, og det skulle ikke opfattes som konfrontation.
Jeg synes tværtimod, det er en fælles fordel, vi har, ved at vi har to steder, vi arbejder, på regeringsniveauet og parlamentarikerniveauet.
Det synes jeg.
Man kunne jo også lave et møde ovre hos mig, om jeg så må sige, med en parlamentarikerdelegation, når vi nu kommer ind i sommerperi
oden, hvor vi kan få drøftet det dér, og det synes jeg vi skal gøre.
Så kan vi jo blive enige om, hvordan vi ønsker at gøre det.
Lad os dog mødes her i løbet af sommeren og så blive enige om, hvordan vi ønsker at få fremmet de ønsker, for det kan da godt være, man skal gøre det, før det finske formandskab tager over, sådan at man har mulighed for at påvirke det.
For tager vi det først, efter at Finland har taget over og fremlagt sit program, kan vi for så vidt ikke gøre så meget.
Så jeg synes, det er en god inspiration.
Nu kan jeg ikke huske, om han var her i april eller maj.
Lad det nu ligge.
Men det er den danske regering, der beder om at få den nedklassificeret.
Det er ikke nogen medlemmer af Den Parlamentariske Forsamling.
Det vil sige, at det var et initiativ, vi tog.
Og vi tog det præcis af hensyn til Folketinget og af hensyn til denne debat, således at der var mulighed for en offentlig debat om det her, før vi mødtes i salen.
Det synes jeg faktisk var meget godt.
Hvis den skulle have været offentliggjort tidligere, ja, så skulle vi også have haft den her debat tidligere, men jeg synes, det er en meget god sammenhæng, at vi offentliggør rapporten, i forbindelse med at der kommer en folketingsdebat.
Frank Aaen (EL), 2007-04-12:
Jamen det er bare symptomatisk med alle de henvendelser, der er kommet internationalt, om, at vi har et problem og bør gøre noget ved det.
Det er helt i orden, at regeringen er uenig i de henvendelser, der kommer.
Sådan er det.
Nogle har én opfattelse, nogle har en anden, men forudsætningen for, at vi kan få en debat, er jo, at man ved, at der er uenighed, og at man ved, at der er nogle, der har en anden opfattelse end regeringen.
Det kommer altså ikke frem.
Det gjorde det altså ikke, det var i fortrolighed.
O.k., lad os så sige, at ministeren har ret i, at seks danskere modtog rapporten.
Det er muligt, men alle de andre modtog den altså ikke.
De kunne altså ikke orientere sig i den debat, før de læste om det i dagbladet Information.
Per Stig Møller (KF), 2007-04-12:
Altså, nu var hans besøg i maj og ikke i april, som hr. Frank Aaen sagde før, men det er jo en detalje.
Han var her i maj måned, og der var fuld offentlighed omkring hans besøg i Danmark.
Det var kendt i medierne, så alle har vidst, at han var her.
Det er så rigtigt, at så kommer rapporten, det danske svar, og den bliver offentliggjort af OSCE, ganske kort tid efter at det danske svar foreligger.
Det er jo for så vidt ikke nogen kritisabel tidsfaktor.
Det eneste kritisable, der måtte være i hr. Frank Aaens øjne, er altså tidsfaktoren mellem november og nu.
Der mener jeg bare, at det afgørende her er, at det er regeringen, der har sørget for, at man har fået den nedklassificeret, for de er jo normalt klassificeret.
Det er regeringen, der tager det initiativ, det er ikke parlamentarikerne.
Så kan det være, der er sket noget forkert med den postgang.
Så synes jeg, parlamentarikerne skulle tage det op med OSCE, hvis disse breve fra OSCE er udeblevet.
Jens Christian Lund (S), 2007-04-12:
Jeg vil gerne anerkende ministerens respons til ordførertalerne.
Jeg synes dog, der mangler noget om den debat, der blev startet om øst og vest for Wien, hvor jeg ikke synes at ministeren har svaret på, hvad regeringens og ministerens holdning er.
Det er en meget vital debat, der pågår i OSCE i øjeblikket.
Hvis ministeren har svaret, så har jeg bare ikke hørt ordentlig efter.
Per Stig Møller (KF), 2007-04-12:
Undskyld, jeg ved ikke helt, hvad det ærede medlem tænker på i forbindelse med øst-vestdebatten.
Det startede jo med at være et forum for øst-vest-debat, men vi skulle jo gerne have bevæget os længere end det.
Jens Christian Lund (S), 2007-04-12:
Nu er jeg selvfølgelig ked af, at jeg skal bruge mit andet spørgsmål til at forklare, hvad jeg sagde.
Men diskussionen er jo, som ministeren helt klart ved, at nogle af de østeuropæiske lande mener, at vi lægger nogle andre kriterier øst for Wien, end vi gør vest for Wien.
Og det vil jeg da gerne høre ministerens holdning til.
Jeg vil så godt lige her spørge ministeren – jeg håber, jeg når det:
Er ministeren enig i, at hvis der er en hviderussisk intellektuel, der gerne vil til Danmark, så kan den pågældende ikke søge fra Hviderusland, men skal til Moskva eller et andet sted for at søge om at komme til Danmark?
Og er ministeren enig i, som der står, når man læser på Udenrigsministeriets hjemmeside, at det ikke er en ufarlig ting at tilkendegive, at man godt kunne tænke sig at flygte fra Hviderusland til f.eks. Danmark?
Per Stig Møller (KF), 2007-04-12:
Det sidste om visumansøgninger fra hviderussere kan jeg ikke stå og tage stilling til her i forbindelse med en OSCE-debat.
Det kan jeg faktisk ikke.
Men med hensyn til øst-vest er det afgørende – nu forstod jeg det, og jeg tror også, jeg kan klare det med et svar – at der ikke er dobbeltstandarder, at der er de samme kriterier.
Det er især Rusland, der kritiserer os for at gå hårdere til russerne, end man gør til os selv.
Jeg synes ikke, russerne har ret.
Det er også derfor, de har været så hårde ved OSCE i Tjetjeniensituationen.
Jeg synes ikke, russerne har ret.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at OSCE kan fastholde sit forsvar for ytringsfriheden, for mediefriheden, for demokratiet og kan holde øje med de ting.
Det er så der, Rusland og OSCE er kommet på kant med hinanden.
Og der synes jeg faktisk at OSCE gør et godt stykke arbejde.
Man risikerer selvfølgelig at blive ugleset og kritiseret, hvis man kommer med noget, der er upopulært.
Det er jo det, man kan se andre steder.
Men med hensyn til at Rusland ønsker spillereglerne lavet om, synes vi ikke, at spillereglerne skal laves om, fordi russerne er utilfredse med OSCE.
Frank Aaen (EL), 2007-04-12:
Nu kan de, der følger debatten, selvfølgelig sige: Er det nu så vigtigt med de der datoer?
Det er det muligvis ikke, men det er det jo alligevel.
For sagen er jo, at op til Muhammedkrisen kom der adskillige henvendelser fra det internationale samfund, og der kom en henvendelse fra otte ambassadører i København, som sagde: I har et problem, vil I ikke være med til at tage en debat om det?
Det svar, de fik, var, at det bare var et lumsk angreb på ytringsfriheden.
Vi gad overhovedet ikke snakke med dem, hvilket var forkert, og hvilket førte til en katastrofe.
Der kommer så yderligere henvendelser fra OSCE, som siger: I har et problem, vil I ikke debattere det?
Og det er rigtigt, at det var ved et besøg den 30. eller 31. maj sidste år, og så ruller sagen videre frem.
Frem til den 30. marts i år er der ingen, der kender til OSCE's nye henvendelse og til opfordringerne om at gøre noget ved det.
Det er på trods af – det kan vi i hvert fald læse og har vi også hørt i fjernsynet – at OSCE har sagt: Tag nu og offentliggør vores henvendelse, tag og offentliggør regeringens svar, som er, at der ikke er noget at komme efter.
Men det ændrer jo ikke ved, at regeringen altså har et dokument i 8 måneder, som kritiserer vores udlændingepolitik, har svaret på dokumentet i oktober og alligevel holdt det fortroligt for befolkningen og for Folketinget.
At nogen så kunne have været så vis at spørge efter det, er muligt.
Men det ændrer jo ikke ved, at regeringen ikke gjorde det før 8 måneder efter.
Det er det, jeg synes er så fatalt, altså at vi har en regering, som får henvendelser og redegørelse om, at Danmark har et problem, vi skal gøre noget ved, og hver eneste gang prøver at holde det skjult, holde det væk, undgå debat.
Det er jo det, der gør, at man kan blive bange for, at der kommer en ny Muhammedkrise – sikkert ikke med Jyllands-Posten og tegnere i centrum, men at der på en anden måde kommer reaktioner på, hvad der foregår i Danmark.
Jeg tror faktisk, at udenrigsministeren og jeg er fuldstændig enige om, at vi bør prøve at agere på en måde, så vi ikke havner i en ny krise som den, der var under Muhammedsagen.
For at undgå at komme i krise og for at undgå, at problemerne vokser, så vi ikke kan håndtere dem, er vi jo nødt til at debattere tingene.
Og det er det, som regeringen altså efter min opfattelse er meget lidt interesseret i, muligvis af hensyn til et bærende parti i Folketinget i forhold til regeringsmagten – det tror jeg sådan set gerne – muligvis, fordi statsministeren slet ikke synes, det er interessant at debattere.
Men jeg er faktisk sikker på, at i hvert fald udenrigsministeren synes, at det er nogle vigtige problemer, der skal debatteres, inden udenrigstjenesten næste gang kommer på overarbejde.
Hermed sluttede forhandlingen.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Flemming Damgaard Larsen (V), 2007-04-12:
Venstre støtter lovforslaget.
Overalt i samfundet er det vigtigt, at vi har så kvalificerede medarbejdere som overhovedet muligt.
Det er en af de største forudsætninger for et samfund, der er dynamisk og i fortsat udvikling.
I en mere og mere globaliseret verden er det bydende nødvendigt.
En væsentlig metode til at få medarbejdere med høje kompetencer er grunduddannelse og efteruddannelse.
Det gælder naturligvis også chauffører af busser og lastbiler.
For disse erhvervschauffører er det f.eks. meget vigtigt med en stor viden om trafikadfærd, rationel kørsel, færdselssikkerhed, sikkerhed for chaufførerne og miljørigtig kørsel samt service og logistik.
Det er naturligt, at regler på disse områder er fælles for hele EU.
Derfor har vi i EU et uddannelsesdirektiv på området.
Det er dette direktiv, som med dette lovforslag implementeres i Danmark.
Det er vigtigt for det danske transporterhvervs konkurrencekraft, at nye regler ikke implementeres ensidigt i Danmark, men i hele EU på en gang.
Da der er tale om ca. 76.000 erhvervschauffører i Danmark, der bliver omfattet, bliver det en stor logistisk øvelse at få disse igennem kvalifikationsordningerne.
Derfor er det meget fornuftigt, at der med lovforslaget er lagt op til en gennemførelse over nogle år.
Lovforslaget giver hjemmel til opkrævning af gebyrer for modtagelse af kvalifikationsbeviser.
Jeg forstår, at det bliver i størrelsesordenen 500 kr.
På andre erhvervsområder er det ikke lønmodtageren, der skal betale, hvis det er et lovpligtigt uddannelseskrav, eksempelvis inden for truckcertifikatområdet.
Jeg håber, at ministeren kan bekræfte, at det ikke bliver den enkelte chauffør, der ud af sine højt beskattede lønkroner skal betale dette gebyr.
Jeg hører gerne ministerens bemærkninger hertil.
Men som sagt: Venstre kan støtte lovforslaget.
Poul Andersen (S), 2007-04-12:
Vi er opmærksomme på, at der ønskes indført et gebyr på 500 kr., som også Venstres ordfører snakkede om.
Men hvem skal betale det?
Vi føler heller ikke, det er rimeligt, at det er chaufføren, der skal betale for at få et bevis på gennemført kursus.
Hvad er det for omkostninger, der skal dækkes, og hvorfor er der tale om lige præcis 500 kr. til det her kvalifikationsbevis?
Uden at man skal opfatte det, som om jeg ønsker at skyde nogen noget i skoene, vil jeg spørge, om det er en ekstra skat, der skal indføres ad bagdøren her?
Der er ligesom ikke noget, der siger, hvorfor det lige præcis er 500 kr.
Uddannelsesstederne har jo også givet til kende, at de vil være med til at betale, ved at de bliver godkendt og kvalificeret til at gennemføre de her kurser.
Det har 3F foreslået sammen med arbejdsgiverne.
Jeg synes, man skulle lytte lidt til erhvervet.
Med de bedre uddannelser, der er på grunduddannelser og efteruddannelser, vil det give en bedre sikkerhed på vejene med færre ulykker med manglende lastsikring som årsag.
Sidst, men ikke mindst skønner 3F i denne forbindelse også, at det vil give en bedre sundhed blandt chaufførerne, hvad der også for os er en væsentlig ting.
Vi er som sagt positive over for lovforslaget, men har i forbindelse med udvalgsarbejdet spørgsmål om gebyret og en hurtigere iværksættelse af uddannelsen.