runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Jeg har jo redegjort for en lang række af de initiativer, vi har sat i gang, men der er mange af mine ministerkollegaer, som er med og har været initiativtagere på deres områder.
Vi laver også partnerskaber der, hvor det er nødvendigt.
Lad mig give et eksempel, der handler om it, hvor der nu er kommet en løsning, og hvor også Venstre var med – jeg vil gerne kvittere for det – så vi får dækket hele landet med 10 megabit.
Det betyder, at man også kan se det, der svarer til at streame fjernsyn, derude.
Det er jo noget, der har været efterspurgt i mange år, hvis man skal drive virksomhed på landet.
Det er jo noget af det, vi tager alvorligt, det er noget af det, vi arbejder med.
Vi har også, som jeg sagde, sat en lang række vækstinitiativer i gang, og vi skal have en koordineret indsats for at sikre, at de penge, vi nu bruger, bliver brugt på såvel gamle som nye initiativer til gavn for vores landdistrikter.
Det er altså ikke sådan, at vi har truffet en beslutning om ikke at nedsætte en landdistriktskommission.
Det håber jeg som sagt at Venstre gerne vil være med til.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-11-30:
Det er sådan set nogle enkle debatter, vi har her, for hver eneste gang, man er færdig med spørgsmål, kan man bare konstatere, at regeringen igen løber fra et løfte.
Derfor vil jeg ikke forlænge debatten her, og når jeg på et spørgsmål, som jeg stillede direkte, nemlig om regeringen vil nedsætte den lovede udkantskommission, ikke får noget svar, må jeg bare konstatere, at det vil man ikke, og så er det svar nok for mig: endnu et løftebrud.
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Det er jo en mærkelig form, for man diskuterer, hvad det er, vi ville gøre sammen med SF, hvis vi havde et flertal.
Det fik vi som bekendt ikke, vi gik i regering med De Radikale og lavede et rigtig godt regeringsgrundlag.
Vi har iværksat en vækstpakke, som virkelig kommer til at løfte en lang række af de her områder, og nu har vi skabt et ministerium – det havde Venstre og den tidligere regering jo ikke gjort.
Jeg har her sagt, at vi i fællesskab skal kigge på indsatsområder, kigge på, hvor det er, vi har gode initiativer og dårlige initiativer, og så går Venstre op i en kommission, som man ikke selv gik ind for tidligere.
Det virker på mig en lille smule hult, men det skal ikke ændre på, at jeg håber, at vi sammen med Venstre kan lægge nogle strategier og gøre nogle indsatser, som får det til at gå lidt den anden vej.
Jeg har også været ude at kigge på en række af de initiativer, der er taget, også under den tidligere regering, som jeg synes har trukket den rigtige vej med LAK-midler osv., som der er lidt debat om i dag, men jeg synes faktisk, at mange af dem har virket godt.
Jeg håber, at vi kan understøtte den udvikling.
Jeg håber, at Venstre vil være med i stedet for ligesom at lukke øjnene for det, at de ikke selv er med, og tage fat nu, hvor der er en chance for det med en ny minister på området.
Tina Nedergaard (V), 2011-11-30:
Vil ministeren redegøre for, hvorledes børne- og undervisningsområdet styrkes med 5,8 mia. kr. fra 2011 til 2012, som det fremgår af ministeriets hjemmeside?
Christine Antorini (S), 2011-11-30:
Tak for ordet.
Jeg tillader mig lige at læse op, fordi der bliver en del tal, i og med at spørgsmålet jo er om en uddybing af de tal, der dels ligger på Undervisningsministeriets hjemmeside, dels afspejler sig i finanslovforslaget og den finanslovaftale, der er lavet.
Her fremgår det nemlig, at børne og undervisningsområdet med finansloven for 2012 styrkes med 5,8 mia. kr. i perioden 2012-2015, svarende til ca. 0,8 mia. kr. i 2012, 1,5 mia. kr. i 2013, 1,7 mia. kr. i 2014 og 1,8 mia. kr. i 2015.
De 5,8 mia. kr. omfatter initiativer på Børne- og Undervisningsministeriets område, som er omfattet af aftalen om finansloven for 2012.
Endelig indeholder de 5,8 mia. kr. også ca. 1,7 mia. kr. til initiativer, der på forskellige vis skal løfte folkeskoleområdet, heraf bl.a. en reserve på 1,1 mia. kr. fra 2012 til 2015 til initiativer i regeringens nye folkeskolereform.
De enkelte initiativer fremgår som sagt af en tabel på ministeriets hjemmeside i forlængelse af nyheden om, at børne- og undervisningsområdet styrkes med 5,8 mia. kr.
Investeringer i uddannelse og forskning er også et centralt mål for regeringen, og det vil sige, at der også er investeringer i forhold til videregående uddannelser og forskning, som hører under min kollega, uddannelsesministeren, og som selvfølgelig heller ikke fremgår af det her tal.
Tina Nedergaard (V), 2011-11-30:
Når jeg spørger til det, er det simpelt hen, fordi vi ikke har høstet så gode erfaringer med regeringens vilje til at oplyse sådan fuldstændig korrekt, hvad der er op og ned i forhold til de beløb, man bruger rundtomkring på områderne.
Jeg kan f.eks. henvise til, at man forud for finanslovforslaget på et andet ministerområde mente, at man hævede en samlet bevilling, men det viste sig så, da vi begyndte at grave lidt i det, at være en besparelse på 419 mio. kr.
Det er egentlig derfor, jeg stiller spørgsmålet, nemlig fordi jeg mener, det er udtryk for den generelt noget misvisende information, som kommer fra regeringen til befolkningen.
Men det er det så overhovedet ikke på nogen måde.
Så jeg har to konkrete spørgsmål.
Det ene spørgsmål er: Finder ministeren ikke, det er misvisende og fører læseren bag lyset, når man går ind og søger information på ministeriets hjemmeside, altså ved at det dækker over 4 år og ikke 1 år, som man som læser må antage?
Det andet spørgsmål, jeg har, er til det, som jeg nu kan høre at ministeren siger om at der skal være et fleksibelt loft over, hvor mange der må være i gymnasieklasserne.
Der har jeg sådan set forstået at det loft ikke var så fleksibelt, det var nemlig på 28 elever, og i forlængelse heraf skal jeg bare høre, hvorfor det er, at ministeren ikke har tilvejebragt tilstrækkelige ressourcer til at indfri netop det ene løfte, som man agtede at indfri med regeringsdannelsen, for det er jo faktisk heller ikke tilfældet, som det fremgik af medierne i går.
Christine Antorini (S), 2011-11-30:
Først spørger spørgeren til den måde, som finanslovaftalen er opgjort på, og her vil jeg sige, at det er fuldstændig på den måde, som det altid bliver opgjort på.
Det er helt almindelig praksis, at der er lavet aftaler, hvor det bliver fordelt hen over forskellige år.
Så der er intet nyt i den måde, som det bliver opgjort på – det tror jeg at spørgeren kender ganske godt til fra den tid, hvor spørgeren tidligere sad i regeringen.
Hvad angår spørgsmålet om det fleksible loft på maks. 28 elever i de gymnasiale uddannelser, er der afsat 120 mio. kr. til at gennemføre loftet.
Derudover er der afsat en pulje til en kapacitetsudvidelse.
For en af de rigtig gode nyheder er, at der faktisk er langt flere unge, der søger de gymnasiale uddannelser, og den merudgift, som det jo er, er så også med i finanslovudspillet.
Tina Nedergaard (V), 2011-11-30:
Står ministeren og anklager den tidligere regering for, at man ikke ville have udbetalt fra taxameter ved øget aktivitet i f.eks. gymnasierne?
Det er jo faktuelt forkert.
Inger Støjberg (V), 2011-11-30:
Nu siger ministeren godt nok, at det godt kan være, at man ikke gennemfører den politik, som man gik til valg på, men at man jo fik en minister for yderområderne.
Jeg tror faktisk, at alle os, der bor i yderområderne, hellere ville have haft gennemført de ting, man gik til valg på, i stedet for bare at have fået en minister af navn. Men det kan selvfølgelig være, at man igen skal prøve at kigge lidt på det, som ministeren sagde til TV/MIDT-VEST den 23. november – det er jo ikke mange dage siden.
Ministeren sagde: Jeg tror ikke på det.
Det er jo da en lidt tilbagelænet facon, må man sige, for en nyudnævnt minister, der skal tage sig af yderområderne, at det første, ministeren så mig bekendt faktisk er på TV/MIDT-VEST med, er, at han siger: Jeg tror ikke på det.
Altså, jeg ved snart ikke, hvad man skal sige til det, når man bor og er født og opvokset sådan nogle steder uden for de store byer.
Det er jeg nemlig, kan jeg fortælle ministeren.
Jeg ved faktisk godt, hvad statslige arbejdspladser betyder for yderområderne.
De betyder rigtig meget.
Det behøver man jo ikke at lede længe efter for at se, for man kan jo kigge på, hvad ministerens partifæller siger – borgmestrene i det midt- og vestjyske, det være sig regionsborgmesteren, nemlig Bent Hansen, det være sig også borgmesteren på Mors, Lauge Larsen, der også er socialdemokrat.
Der må jeg sige, at ministeren ikke finder meget opbakning, for de to socialdemokratiske borgmestre ved nemlig godt, hvad statslige arbejdspladser betyder.
Derfor tror jeg egentlig, at man som minister skal passe lidt på med at sige, at det godt kan være, at man ikke gennemførte politikken, men man fik da i hvert fald en minister af navn for yderområderne.
Jeg kunne bare så godt tænke mig lige sådan helt præcist at få at vide, hvornår ministeren først tænkte den tanke, at det der med de statslige arbejdspladser alligevel ikke virker.
For det var vel ikke, at da man skrev oplægget »Aktiv hjælp til yderområderne«, eller da ministeren udtalte sig til Jyllands-Posten?
Dengang troede ministeren på det.
Så hvornår var det præcis, det var, ministeren blev overbevist om, at vi skal holde os fra at flytte statslige arbejdspladser ud, for det hjælper alligevel ikke – det tror vi ikke på?
Carsten Hansen (S), 2011-11-30:
Nu har man jo i stedet for en udkantskommission fået en minister for området.
Det havde man ikke i den tidligere regerings tid.
Vi synes jo, at landdistrikterne og vores yderområder skal prioriteres, men som jeg redegjorde for før, var det noget af et håndværkertilbud, vi overtog, med et voldsomt hul i de statslige finanser på 95 mia. kr.
Det er dog noget – også sidst på måneden, som Mimi Jakobsen sagde engang.
Det har gjort, at vi har været nødt til at satse benhårdt og se på, hvad det er for nogle indsatser, vi igangsætter.
Og vi har altså, som jeg sagde, prioriteret en kickstart af dansk økonomi, og med finanslovaftalen for 2012 fremrykkes og igangsættes investeringer for knap 11 mia. kr. i 2012 og 8 mia. kr. i 2013.
Jeg har ved besvarelsen af det tidligere spørgsmål jo nævnt en række eksempler på, hvad det er for nogle investeringer, der er til gavn for områderne, og jeg ser det som min opgave at skabe overblik over udviklingen og de igangsatte initiativer samt målrette vores fremtidige indsats i forhold til det.
Så har jeg nævnt, hvad jeg mener om statslige arbejdspladser.
De kan bidrage til vækst og udvikling, især hvor de statslige institutioner formår at skabe synergi med de øvrige virksomheder i området.
Men erfaringen viser, at det ikke er så enkelt.
Således er der en række forhold, der taler for, og en række forhold, der taler imod.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-30:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder sådan her:
Hvad er ministerens reaktion på sociolog Michael Hviid Jacobsens udmelding om, at højere afgifter på øl vil styrke den organiserede kriminalitet i Danmark, og hvilke tiltag agter ministeren at tage for at undgå, at kriminaliteten stiger som følge af indførelsen af forhøjede afgifter fra 2012
, jf. Ekstra Bladet den 25. november 2011?
Morten Bødskov (S), 2011-11-30:
Det gælder i det væsentlige også kontrollen med reglernes overholdelse.
Det er imidlertid vigtigt at pointere, at det er Skatteministeriets faglige vurdering, at de prisstigninger, der vil være en følge af afgiftsforhøjelserne, forventes at være så relativt beskedne, at de næppe i sig selv vil udgøre noget incitament til nogen kraftig vækst i smuglingen.
Dertil kommer, at der som led i aftalen om finansloven for 2012 er afsat 10 mio. kr. ekstra årligt i 2012 og 2013 til netop SKATs indsats over for illegalt organiseret import og salg af punktafgiftspligtige varer.
SKAT vil i den forbindelse bl.a. styrke indsatsen i forhold til kioskmiljøet, restaurationsbranchen og transportbranchen.
Samlet set er det således Skatteministeriets vurdering, at der, herunder set i lyset af den forstærkede kontrolindsats, ikke kan ventes væsentlige ændringer i omfanget af smugleri som følge af afgiftsforhøjelserne.
Når det drejer sig om politiets indsats på området, kan jeg oplyse, at der i en række henseender er etableret et nært samarbejde mellem politiet og SKAT.
For det første understøtter politiet den kontrolindsats, som SKAT som særmyndighed udfører, og det gælder, både når SKAT tilkalder politiet og politiet fra starten deltager i SKATs kontrolaktioner.
For det andet foregår der et tæt samarbejde mellem SKAT og politiet om bekæmpelse af organiseret kriminalitet i bred forstand, eksempelvis har SKAT og politiet igennem en årrække samarbejdet om at ramme bande- og rockermedlemmer på det økonomiske udbytte af deres kriminalitet efter den såkaldte Al Capone-metode, som har givet meget gode resultater.
Metoden indebærer bl.a., at politiet udpeger relevante personer fra bande- og rockermiljøet, hvorefter SKAT gennemgår de pågældendes økonomiske og skattemæssige forhold.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-30:
Tak for svaret.
Et er, at man jo holdningsmæssigt kan synes, at det kan være fornuftigt nok at beskatte usund levevis, det er sådan det, regeringen og Socialdemokraterne og specielt SF har markedsført, men noget andet er, at man bare her skal tænke på, hvad der vil komme til at ske, og hvad der vil komme til at ske med kontrolindsatsen.
Hvad vil der komme til at ske, ved at vi nu oplever en situation, hvor man samtidig gør det mere attraktivt at handle syd for grænsen og få varer ind i Danmark, som der jo skulle være færre af, og så også fjerner grænsekontrollen, som blev aftalt mellem den gamle regering og Dansk Folkeparti?
De to ting virker jo fuldstændig modstridende.
Når det så er sagt, kan vi sådan set parkere det holdningsmæssige, for der bliver regeringen og Dansk Folkeparti jo bare ikke enige på det punkt, fordi for os er det helt godnat, at man laver de her tiltag, fordi man ved, at grænsehandelen vil øges, og det er der også videnskabeligt belæg for.
Men o.k. lad os så sige, at det har regeringen nu besluttet, og den har sit parlamentariske grundlag, Enhedslisten, med til det.
Men når alt det er på plads, er vi nødt til fuldstændig koldt og roligt at se på, hvordan det her bliver modtaget hos banderne, altså dem, der organiseret smugler hash, narko og andre varer, hvis det har interesse, ind i landet.
Der må man jo bare sige, at det da må tælle også for justitsministeren, at en fremtrædende eksrocker, der i øvrigt i dag er talsmand for tidligere bandemedlemmer, Michael Green, siger, at det helt klart vil være af stor interesse for rocker- og indvandrerbander at engagere sig på det her område, og at en bandeforsker ved Aalborg Universitet er helt enig og siger, at der er ingen tvivl om, at det lige præcis vil være noget, der vil være interessant, fordi man vil kunne tjene mange penge på det område, hvor straffene er forholdsvis lave.
Så mit spørgsmål, når alt det her er sagt, til justitsministeren er: Hvad har man tænkt sig at gøre ved strafniveauet?
I dag er situationen jo den, at det medfører relativt hårde straffe, når man indsmugler narko, men når det gælder hash og specielt f.eks. øl, er straffene meget lave.
Vil ministeren sørge for, at de kommer op, når man tænker på, at det vil blive væsentlig mere attraktivt at indsmugle ulovlige varer?
Hvad er ministerens reaktion på sociolog Michael Hviid Jacobsens udmelding om, at højere afgifter på øl vil styrke den organiserede kriminalitet i Danmark, og hvilke tiltag agter ministeren at tage for at undgå, at kriminaliteten stiger som følge af indførelsen af forhøjede afgifter fra 2012
, jf. Ekstra Bladet den 25. november 2011?
Morten Bødskov (S), 2011-11-30:
Der står noget om, hvilke tiltag ministeren agter at tage for at undgå, at kriminaliteten stiger som følge af indførelsen af de forhøjede afgifter i 2012.
Der har jeg redegjort for, hvad det er for initiativer, regeringen allerede har sat i værk, hvad det er for fremsynede, målrettede initiativer, regeringen sætter i værk på skatteområdet, hvad det er for elementer – det kunne jeg også nævne, men det går jeg ud fra at spørgeren selv er opmærksom på – når det handler om den aftale, vi lige har lavet for politiet og anklagemyndigheden, hvor vi jo bl.a. investerer et anseeligt millionbeløb i at sikre en mobil overvågning af bl.a. rastepladser, opsamlingssteder for indbrudsbander, men det kunne sandelig også bruges mod organiseret kriminalitet i anden sammenhæng.
Når det handler om at sikre, at de organiserede kriminelle, herunder rockerne og banderne, får en konsekvent og effektiv straf, så agter regeringen fuldkommen at følge den linje, som den tidligere regering har fulgt, som der har stået brede flertal bag, og som betyder, at op mod en femtedel af de registrerede rockere og bandemedlemmer og deres hangarounds enten nu sidder i fængsel eller er varetægtsfængslet.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-30:
Jeg vil sige til justitsministeren, at når vi i Dansk Folkeparti spørger til de her ting, er det jo, fordi vi synes, det er en utrolig zigzagkurs, regeringen følger.
Vel, Dansk Folkeparti fik i de her forhandlinger kæmpet igennem, at der nu bliver afsat ressourcer til mobile videokameraer ved f.eks. rastepladser i baglandet, og det kunne måske til en vis grad være med til at dæmme op for nogle af de her ting.
Ja, men regeringens zigzagkurs består jo i, at man så sammen med Enhedslisten og Liberal Alliance samtidig har besluttet sig for at fjerne de ekstra toldere, fjerne de installationer og fjerne det scanningsudstyr, der kunne tjekke eftersøgte biler ved grænsen.
Det har man besluttet sig for at fjerne.
Så det er altså et lille plaster på såret, at Dansk Folkeparti – ikke regeringen – kæmpede sig til det her under forhandlinger om politiet.
Straffen er jo meget lav, når det gælder ulovlig indsmugling af kæmpemæssige partier af øl.
Derfor er spørgsmålet til justitsministeren, der har det område: Vil regeringen på baggrund af det tage det initiativ at sætte straffen op?
Morten Bødskov (S), 2011-11-30:
Jeg synes ikke, vi skal bruge tiden på her at diskutere, hvem der har tilkæmpet sig hvad i en politisk aftale.
Der tror jeg nok – og det kan jeg også se på spørgeren – at man godt kan titulere os begge som lige gode, og det er jo bare udtryk for et godt samarbejde, som lå til grund for, at vi kunne lave den brede aftale.
Så lad være med at gøre det til et diskussionsemne.
Det, der jo er relevant her, er, at vi i de senere år har set en forværring af hele rocker- og bandeområdet.
Hvad har vi brugt tiden på?
Eksempelvis på at lave en meget, meget stor og bred politiaftale.
Hvad står der i den?
Ja, det ved spørgeren.
Vi sad til natlige forhandlinger om lige nøjagtig det her.
Hvordan?
Eksempelvis ved, at der jo med politiaftalen nu bliver lavet et fleksibelt taskforcecenter til netop det her område, rocker- og bandemiljøet, i Horsens, som vil betyde, at man ikke bare i Østdanmark i Karlslunde, hvor det ligger i dag, men også i Vestdanmark får mulighed for at sætte yderligere koordineret pres på banderne.
Det synes jeg er den rigtige vej at gå, og derfor er jeg glad for, at det lykkedes at lave den meget brede aftale om bl.a. politiets økonomi, som vi lavede her for små 14 dage siden.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-30:
Alle små fremskridt på det her område er vi selvfølgelig glade for i Dansk Folkeparti.
Det er der slet ingen tvivl om.
Men det er små fremskridt, for man laver jo samtidig det kæmpe tilbageskridt, at man fjerner den grænsekontrol, der er blevet aftalt, så når man i andre lande har væsentlige lavere afgifter, bliver det mere attraktivt at købe de her partier hjem, også i stor stil og også for bander, som en fremtrædende bandeforsker er inde på i den artikel, jeg omtalte.
Derfor er vi tilbage ved det spørgsmål, som jeg stillede justitsministeren, og som jeg ikke synes jeg har fået noget svar på, nemlig: Hvad vil man gøre i forhold til den her meget omsiggribende bandeaktivitet, der hele tiden har i sigte at finde nye områder, hvor der kan tjenes penge?
Der er det jo ikke nok at sige: Jamen vi gør noget, og vi har hele tiden gjort noget.
Nej, man er nødt til ligesom banderne at opruste og opruste meget.
Når banderne opdager, og det har mange bandemedlemmer heldigvis opdaget, at det er meget lidt attraktivt at få en lang straf for indsmugling af narko – når det endelig sker, at de får det – ja, så går de jo over og benytter sig af andre områder.
Der er det bare, jeg spørger justitsministeren: Vil man så sørge for, at straffen følger med, når det nu bliver væsentlig mere attraktivt at indsmugle de her varer?
Det er vel ikke så svært at svare på.
Morten Bødskov (S), 2011-11-30:
Hele grundlaget for regeringens tilgang til det her store problem, som har udviklet sig de senere år, er, at vi skal have en indsats, som sikrer, at politiet er i stand til at håndtere de her problemer, en indsats, som ikke binder ressourcer i betonbygninger rundtomkring, eksempelvis ved grænsen, men som sikrer, at politiet har ressourcerne og kan bruge dem fleksibelt.
En grænsestation hjælper jo ikke på, hvordan rockere og andre kriminelle kører over grænsen.
Virkeligheden er jo den, at kører de igennem den første gang, kører de uden om den næste gang.
Det ved vi jo godt, og det er derfor, at politi, toldere, Europol og andre var uenige i den aftale, som Dansk Folkeparti bryster sig af.
Vi forstår, at der også har været bred uenighed om den i andre borgerlige partier, fordi det, der er vigtigt at få i fokus igen, netop er at sikre, at politi, told og andre myndigheder, som har med det her område at gøre, fleksibelt kan indrette sig på, hvordan kriminaliteten udvikler sig, således at de kan gribe ind og forebygge den – de kan gribe ind over for den, når den er ved at udvikle sig, og tage hårdt fat, når det sker.
Det er derfor, der er et kraftigt pres på udsatte boligområder med et særligt fokus på rekruttering til bander og på bandemedlemmer, som er til stede i de her områder, og det ved vi at de er.
Det er derfor – og vi skal ikke skændes om, hvem der kan få cadeauen for det – at vi sætter penge af til, at man kan investere i videokameraer og videoovervågningsudstyr, som kan bruges de steder, hvor disse varer transporteres til eller opsamles fra.
Og det er derfor, at vi i øvrigt fortsætter styrkelsen af den indsats, som er udtrykt ved den rocker- og bandetaskforce, som ligger i Karlslunde syd for København.
Det er alle sammen initiativer, som betyder, at indsatsen bliver målrettet, forhåbentlig mere effektiv og sikrer, at vi får ressourcerne anvendt på det, der er hovedproblemet, nemlig, som spørgeren rigtigt nok siger, at den her kriminalitet desværre stadig væk udvikler sig.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-30:
Hvordan vil ministeren sikre, at ingen mordere går fri, set i lyset af dagbladet B.T.s artikelserie, som beskriver hvordan sager på et spinkelt grundlag er blevet henlagt som selvmord, selv om spor tyder på, at der i virkeligheden kan være tale om drab?
Tak til formanden.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvordan vil ministeren sikre, at ingen mordere går fri, set i lyset af dagbladet B.T.s artikelserie, som beskriver hvordan sager på et spinkelt grundlag er blevet henlagt som selvmord, selv om spor tyder på, at der i virkeligheden kan være tale om drab?
Peter Skaarup (DF), 2011-11-30:
Som justitsministeren er inde på, er justitsministeren jo netop øverste chef for politiet og anklagemyndigheden, og derfor er det jo ikke forbudt for justitsministeren at sikre sig, at sager, der har en stor grad af offentlig interesse og bliver beskrevet på alle leder og kanter i den offentlige debat, bliver efterforsket til bunds.
Det er heller ikke forbudt for ministeren – det er jo også sket tidligere – at spørge ind til konkrete sager i politikredsene, typisk efter spørgsmål i Folketinget.
B.T. har beskrevet sagen om den 14-årige Pernille Oldenborg Lind fra Galten, der blev betragtet som værende død efter selvmord, men sagen bliver i øjeblikket efterforsket som en drabssag.