runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-12-15:
Altså, jeg deltager i alle debatter.
Jeg svarer på alle spørgsmål, der bliver stillet.
Det er, som om man i spørgsmålet forudsætter, at der er noget, jeg ikke vil svare på.
Det er jo derfor, jeg står her.
Man spørger, og så svarer jeg, og jeg forholder mig altså til de spørgsmål, der bliver stillet.
Når jeg bliver spurgt om det her med sygehusvæsenet og de private sygehuse og det bliver sagt, at der ingen logik er i det, vil jeg svare: Jo, der er en logik.
hvis hele forudsætningen for, at de offentlige sygehuse i virkeligheden er blevet så meget mere effektive og dygtige, som de faktisk er blevet de senere år, er, at man på de offentlige sygehuse har et ønske om at behandle patienterne, før de får den her ret til at bevæge sig til et privat sygehus, så kan selve det, at der er en valgfrihed for borgeren, for patienten, til at kunne flytte sig, jo være med til at have genereret så store effektiviseringer på de offentlige sygehuse, at det uagtet det, rigsrevisor siger, har været en god forretning for patienterne.
At patienterne simpelt hen er blevet sikret bedre behandlinger som følge af det system, der er blevet lavet, kan jo sagtens være sagen.
Det er min påstand, at det er sagen, at det er sådan, det forholder sig, og det er der meget god logik i.
Det har jo ikke noget at gøre med, at man altid skal sørge for at sikre tilstrækkelig omhu for skatteborgernes penge, og selv om der er et plusregnestykke her, er vi da tilhængere af, at man, hvis man på et tidligere tidspunkt kunne have fået varen lidt billigere i form af en lidt mindre betaling til privathospitalerne, så havde fået det gjort sådan.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-15:
Jeg noterede mig, at ordføreren i sin tale lagde meget vægt på, at vi ikke skal snakke om det, vi oplever, vi skal snakke om fakta.
Når vi nu snakker nulvækst ude i kommunerne frem til 2020 som det, regeringen lægger op til, så taler vi også om en besparelse på 28 mia. kr., som skal foretages et eller andet sted ude i det offentlige, ude i det kommunale eller i regionerne.
Og der vil jeg gerne spørge, hvordan Dansk Folkeparti vil sikre velfærden i Danmark, når man samtidig skal lave den her besparelse.
Vi ved allerede nu, at der vil blive 10.000 færre kommunalt ansatte, det er i hvert fald KL's egen vurdering, vi ved allerede nu, at der er folk, der bliver fyret i sundhedsvæsenet.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for at sikre, at nulvæksten ikke betyder, at vi decideret får en forringelse af dansk velfærd?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-12-15:
Det er jo vældig godt at få det her diskuteret, for vi ser helt forskelligt på det.
Nu har Dansk Folkeparti jo ikke bundet sig op på en eller anden 2020-plan.
Vi har slet ikke set et udkast til en 2020-plan endnu, som regeringen siger den vil komme med.
Det må vi jo se og så diskutere på det grundlag.
Vi har lavet en genopretningsaftale for dansk økonomi, der handler om 2011, 2012 og 2013.
For de 3 år siger vi, at det, der er gældende i forhold til kommunerne, er, at de penge, de har at gøre godt med i 2011, er de penge, de havde i deres budgetter for 2010 reguleret med pris- og lønfremskrivninger.
Så de har den samme købekraft i 2011, som de havde i budgetterne for 2010.
Og i 2013 skal de minsandten have det samme, som de fik i 2012 reguleret for stigende priser, stigende lønninger, så de i 2013 har den samme købekraft, som de havde i 2012.
Regeringen havde fremlagt et ønske om i deres udkast til genopretningsaftalen, at man sparede 4 mia. kr. i kommunerne i 2012 og 2013.
Jeg må minde spørgeren om, at det tog vi af bordet i forhandlingerne, det ville vi ikke være med til, fordi vi sagde, at kommunerne skulle have den samme økonomi i de her år og den samme købekraft reguleret for priser og lønninger, så når deres lønninger steg og deres priser steg, skulle de korrigeres for det, så de også fik de penge.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-15:
Jeg er så glad for, at hr. Kristian Thulesen Dahl er lige så nørdet med tal, som jeg er.
Jeg kan også godt lide alle de her tal, men jeg vil alligevel gerne have et svar på, at når der er 10.000 færre ansatte i den kommunale sektor næste år – 10.000 færre ansatte – dvs. færre hjemmehjælpere, færre børnehavepædagoger, færre lærere, vil det så ikke påvirke dansk velfærd, vil det så ikke være noget, som borgerne vil mærke ude i det kommunale regi?
Jeg snakker ikke om, hvordan jeg føler at borgerne oplever det, men jeg har en fornemmelse af, at de der kolde fakta med de 10.000 færre ansatte da må have en konsekvens for borgernes følelse af velfærd.
Mener Dansk Folkeparti ikke, at det er et problem, og vil Dansk Folkeparti bakke op om regeringens forudsætning i 2020-planen netop med nulvækst frem til 2020?
Det synes jeg kunne være rart at få et svar på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-12-15:
Jo, men når jeg alligevel har svært ved at tage spørgerens udgangspunkt for gode varer, er det jo, fordi jeg her står med en stak citater fra spørgerens formand, hvorfra vi hvert eneste år siden 2001 har fået at vide, at vi nu stod over for de mest massive nedskæringer i den offentlige service, at vi nu stod med den største forringelse af velfærdssamfundet, der var set, så vidt jeg husker, i den tid, han kunne tænke tilbage osv. osv.
Hvis vi nu sagde, at det er massive besparelser, gedigne nedskæringer, der har fundet sted, som vi har hørt, hvert eneste år siden 2001, så kan vi nu konstatere på denne onsdag, at vi aldrig har haft så stor en offentlig sektor, aldrig nogen sinde, at vi aldrig har haft så mange offentligt ansatte.
Det, vi fik at vide i Økonomisk Redegørelse forleden, var, at der forventeligt ville være 12.500 flere offentligt ansatte i år – 12.500 flere i år.
Det er med det udgangspunkt, at spørgeren så spørger: Hvad vil der så ske i 2011, og der ved spørgeren med sikkerhed, at der bliver der 10.000 færre ansatte.
Det er efter, at vi så har fået 12.500 flere offentligt ansatte i år.
Jeg tror, det er nyttigt, at man lige ser på de faktuelle forhold og ser, hvad det er, der har været sagt hvert eneste år om den offentlige sektors udvikling.
Hvad er status?
Det er, at vi aldrig har haft så stor en offentlig sektor, som vi har nu.
Det er et faktum, som jeg håber at vi kan blive enige om.
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Tak for det.
Nu har debatten jo, som hr. Ole Sohn rigtigt er inde på, drejet sig en del om, hvor mange midler der bliver anvendt, og også sådan set, hvordan de bliver anvendt i den offentlige sektor, hvor vi ligesom har prøvet at fremføre det faktum, at der bliver brugt flere penge i den offentlige sektor, og hvor vi ligesom får indtrykket af fra venstrefløjens side, at det ikke er tilfældet.
Men så lad os prøve at gøre det lidt mere konkret.
Hr. Ole Sohn bor i Rødovre Kommune, så vidt jeg husker.
Kan hr. Ole Sohn så oplyse mig om, hvordan driftsbudgettet ser ud for Rødovre Kommune, altså bliver det brugt flere penge til næste år i budgettet i Rødovre Kommune, eller bliver der brugt færre penge i forhold til budgettet for i år?
Ole Sohn (SF), 2010-12-15:
Jeg er lidt forundret over spørgsmålet, for mig bekendt så jeg hr. Jacob Jensens sidde i salen under min ordførertale.
Og netop for at give hr. Jacob Jensen en mulighed for at stille bare en lille variation af det af Venstres pressetjeneste forberedte standardspørgsmål fra morgenstunden, startede jeg faktisk med at sige, at siden Madsen-Mygdal er det offentlige forbrug steget.
Nu ved jeg ikke, om hr. Jacob Jensen ved, hvem Madsen-Mygdal er, men man kan gå tilbage i historien og sige det for hver eneste statsminister, der har været op igennem de sidste 100 år, også for den nuværende statsminister.
Det er ikke noget, der er til debat, og det er jo et udtryk for, at samfundet bliver rigere.
Grunden til, at vi har et problem nu, er ikke den offentlige sektors størrelse.
Det er faldet i den private beskæftigelse, som er med til at nedbringe vores bruttonationalprodukt, og det er en stor, stor skade, og derfor burde vi bruge al energi på at få den private vækst i vejret igen.
Det burde Venstre også fokusere lidt mere på.
Steen Gade (SF), 2010-12-15:
Tak for det.
Jeg kunne høre på hr. Kristian Thulesen Dahl, at han sådan set var ret tilfreds med regeringens samlede økonomiske politik, både nu og i årene op til nu.
Derfor undrer jeg mig over, at hr. Kristian Thulesen Dahl overhovedet ikke rejser det problem med, at vi har mistet op mod 200.000 private arbejdspladser i de senere år, og at Danmark ligger rigtig, rigtig lavt i innovation, som jo er forudsætningen for at skabe private arbejdspladser.
Vi ligger helt i bund, hvad angår andelen af varer, vi sælger, som er nyudviklet.
Jeg kan så ikke forstå, at Dansk Folkeparti faktisk medvirker til at skære ned inden for nogle af de sektorer, som hr. Thulesen Dahl nu roser sig af.
Det, der så her i anden runde bliver mit spørgsmål, er: Kommer vi så til at se et mere aktivt Dansk Folkeparti fremover?
Regeringen lovede for over 3 år siden en virksomhedsrettet innovationsstrategi.
Hvorfor?
Fordi man allerede for 3 år siden vidste, at vi var ved at sakke bagud i Danmark.
Ellers havde Anders Fogh Rasmussen vel ikke annonceret det.
Men hvor har Dansk Folkepartis pres været for at få en innovationsstrategi, der hjalp virksomhederne, hvor har Dansk Folkepartis pres været for at bruge politik til at fremme væksten af private arbejdspladser?
Hvorfor sidder Dansk Folkeparti altid på, man kan sige, bremseklodsen, når det handler om grønne investeringer og klimasatsning, som kan være med til at skabe de her arbejdspladser?
Får vi en ny melodi i fremtiden fra Dansk Folkeparti?
Karen Hækkerup (S), 2010-12-15:
Jeg lagde mærke til, at ordføreren i sit indlæg var lidt ærgerlig over ikke at modtage ros.
Der var sådan en lillebitte smule anerkendelsessyge i betragtningerne om, at det var lidt bittert, at man nu ikke fik noget ros af oppositionen, når man bestemt selv mente, at man havde gjort sig fortjent til en masse ros.
Dansk Folkeparti har stået bag VK-regeringen i den ene skandalesag efter den anden, og især i sagen om overbetaling af de private sygehuse, hvor der er blevet overbetalt mere end næsten 1 mia. kr. – penge, vi kunne have brugt i det offentlige til at forbedre vores almindelige sundhedspleje af almindelige patienter på de offentlige sygehuse.
Der har Dansk Folkeparti altså været medvirkende til, at det nu ikke kan blive oplyst korrekt, hvad der egentlig er foregået, og pengene, kan vi bare konstatere, er blevet givet til de private, taget fra de offentlige, med det resultat, at der nu i dag fyres personale på vores offentlige sygehuse Dansk Folkeparti har lagt stemmer til, at man skal have brugerbetaling eksempelvis i forbindelse med fertilitetsbehandling, og i den forbindelse vil jeg gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Hvor mange færre børn tror Dansk Folkeparti der vil blive født i Danmark, som følge af at man nu har fjernet den gratis behandling af barnløse?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-12-15:
Det var en lang indledning med mange forskellige forudsætninger for at nå frem til et spørgsmål om noget helt andet.
Hele indledningen gik jo på, at vi ikke fortjener ros, fordi alt, hvad vi har været med til at lave, er noget værre noget, noget forfærdeligt noget.
Det bliver jeg nødt til at svare på, for i mit indlæg gav jeg bare den forbrugerorientering, at der er en hel bog her, der indeholder aftalerne om finansloven for 2011.
Den indeholder rigtig mange ting, som ikke har været diskuteret her i Folketingssalen overhovedet i dag, men som for de mennesker, det vedrører, har stor betydning.
Jeg nævnte et eksempel – det var bare for at tage et eksempel på det – med hjerneskadede patienter, folk, der i dag ikke bliver rehabiliteret, altså genoptrænet, så de genvinder deres førlighed og kommer tilbage til et aktivt, virksomt liv: Jamen der afsætter vi penge til en forstærket indsats.
Det synes jeg da bare er en lille solstrålehistorie, som burde gøre, at hvis folk har opdaget det – og ellers gav jeg jo den forbrugeroplysning, at man kunne læse bogen – vil de finde ud af, at der er en række gode ting i sådan en finanslovaftale, som jo næsten aldrig finder ind i sådan en debat, som vi har i dag, selv om debatten handler om finanslovaftalen.
Så i forhold til det andet: Altså, mit grundsynspunkt er jo, at de fleste, der vælger at få børn – også selv om de har behov for kunstig insemination – gør det, uanset om de selv skal have nogle penge involveret i det.
De er så drevet af det ønske, at jeg ikke tror, det vil få nævneværdig betydning for antallet af fødte børn i Danmark, at vi laver den justering, som spørgeren nævner her.
Karen Hækkerup (S), 2010-12-15:
Det, man så bare kan konstatere, når man ser på andre lande, hvor de har indført brugerbetaling på fertilitetsbehandling, er, at antallet af børn er faldet.
Jeg synes, det er rigtig trist, at vi nu kan se frem til, at vi også vil få et faldende børnetal i Danmark.
Vi har haft en debat i dag, der vidner om, at vi får flere ældre, at der bliver flere, der skal forsørges, at der bliver flere, der skal tages hånd om, men man bringer sig altså i en situation, hvor man vælger at sige: Vi er i øvrigt ligeglade med, at der så bliver færre til at betale regningen.
Jeg forstår ikke, hvorfor man vælger at sige, at der er nogle syge mennesker, som ikke længere skal have gratis behandling, og de syge mennesker er dem, der har problemer med at selv at kunne få børn.
Vi ved, at det er hvert syvende barn i Danmark, der bliver født ved hjælp af kunstig befrugtning, så vi kan altså risikere et ekstremt fald i antallet af børnefødsler, hvis det går rigtig, rigtig galt.
Jeg synes, det er meget bekymrende, at Dansk Folkeparti hellere vil tale om enkelte, små solstrålehistorier – selv om jeg anerkender, at det er solstrålehistorier – end at forholde sig til, hvordan virkeligheden rent faktisk er.
Når man tænker på den milliard, som Dansk Folkeparti har lagt ryg til at regeringen har kunnet give for meget til de private venner på hospitalerne, vil jeg sige, at vi kunne have fået meget mere offentlig sundhed for almindelige mennesker for den.
Er Dansk Folkepartis ordfører ikke enig i det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-12-15:
Jeg tror, at det, hr. Steen Gade og jeg ser forskelligt på, er, om politikere er særlig gode til at udpege de fremtidige vindere – altså pick the winner-tankegangen.
Vi skal skabe nogle gode rammevilkår, men det er i bund og grund folk ude i virksomhederne, der er dem, der kan se, hvor det næste store forretningsområde er.
Jeg tror, at hr. Steen Gades parti og jeg ser forskelligt på tingene, det er i hvert fald det, jeg oplever i de debatter, der er, nemlig at der er en tilbøjelighed til, at man i højere grad går ud og siger, at det lige præcis er de der virksomheders produktion, som vi tror på, vi skal leve af fremover.
Det er jeg altså varsom med.
Så det har ikke noget at gøre med, at man har det synspunkt, at erhvervslivet skal have mulighed for at udvikle sig, skal have gode rammevilkår.
Vi har f.eks. også for turismeerhvervet, som jeg mener er et vigtigt erhverv, for det kan man ikke bare flytte ud af landet, der er nogle arbejdspladser der, som er og bliver i Danmark, skabt bedre rammevilkår med den finanslov, vi behandler i dag.
Jonas Dahl (SF), 2010-12-15:
Nu er det jo bare sådan, at en ting er, at der været en udgift i forbindelse med adoption – og jeg er sådan set meget enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at den kunne vi sådan set også godt diskutere – men en anden ting er, at man, når der nu er den udgift, så lægger en yderligere udgift over på de her forældre, som måske stadig væk er studerende, for vi vil jo gerne have, at folk får børn tidligt.
Hvordan er det så lige, at man på en SU skal finde de penge?
Det synes jeg ikke rigtig hænger sammen, og jeg synes ikke rigtig, hr. Kristian Thulesen Dahl har held med at argumentere sig ud af det.
Men jeg vil egentlig også gerne stille et andet spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører: Føler Dansk Folkeparti sig snydt af regeringen, når man nu kan læse, at der altså er en række embedsmænd i Finansministeriet, som har sagt, at der er foregået overkompensation af privathospitalerne, at afregningen ikke har været fair, altså når Dansk Folkeparti nu skal forsvare regeringens politik, samtidig med at man ved, at statsministeren har haft kendskab til, at der er foregået en overkompensation?
Sidder Dansk Folkeparti tilbage med en følelse af, at man er blevet snydt af regeringen, eller at de, som hr. Kristian Thulesen Dahl selv tidligere sagde i forbindelse med vicestatsministeren, da hun talte usandt i Folketingssalen, rørte ved demokratiets kronjuveler?
Jonas Dahl (SF), 2010-12-15:
Jeg synes, at det, Dansk Folkepartis ordfører nu står og fremturer med, er meget interessant.
Det, der jo også er realiteten – og det håber jeg også Dansk Folkepartis ordfører vil anerkende – er, at hovedparten af de mennesker, der i dag søger om adoption, faktisk har været igennem et fertilitetsbehandlingsforløb først.
Det tror jeg sådan set også godt Dansk Folkepartis ordfører er klar over.
Men det er jo bare sådan, at når man nu først får en brugerbetaling på 60.000 kr. eller 30.000 kr. – det er svært at vide, hvor mange behandlinger man skal igennem, før man må sige: Godt, vi kan ikke selv få børn, så vi skal ud og finde pengene til en adoption – så bliver det jo en meget, meget stor udgift, som i hvert fald løber op i et sekscifret beløb, man skal betale, inden man i givet fald kan få det barn, man faktisk har et brændende ønske om at få.
Synes Dansk Folkeparti, at det er at stille folk lige, uagtet om man er rig eller fattig, og hvad er Dansk Folkepartis løsning på den udvikling, vi så også vil se, når børnetallet, som fru Karen Hækkerup var inde på, falder?
Er det øget indvandring?
Er det det, der er Dansk Folkepartis ønske?
Frank Aaen (EL), 2010-12-16:
Det er lidt i forlængelse af det sidste.
Altså, når hr. Morten Østergaard spørger, om vi så skal nationalisere Eik Bank, vil jeg sige, at Eik Bank jo er nationaliseret.
Det er jo det, der foregår i øjeblikket, nemlig at det er en ganske almindelig auktion som nede ved Bruun Rasmussen: Hvem byder mest?
Det kan jo være, at det er spekulanter, der går ind og overtager banken, det kan vi ikke vide, for jeg er sikker på, at man i Finansiel Stabilitet desværre har den tvangstanke, at det er dem, der byder mest, man vil sælge banken til.
Nu må vi se, hvad der kommer ud af det.
Jeg er da sikker på, at man kunne drive den bank mere trygt videre i statsligt regi end ved at sætte den på auktion, sådan som man har gjort nu, men det er bare den kommentar, altså at vi er enige om, at staten ejer Eik Bank – ikke sandt?
Det er jo noget svært at forstå det meget anderledes, end at det var en statsbank, der skulle være en konkurrent til de almindelige banker.
Og det, vi foreslår, er jo altså også en statsbank, der skal være en konkurrent til de almindelige banker på alle almindelige bankforretningsområder, og det er også det, der står i forslaget.
Hvordan havde man så tænkt sig at det skulle gennemføres?
Morten Østergaard (RV), 2010-12-16:
Nogle gange, når man læser beslutningsforslag, bliver man i tvivl om, hvor man nu lige skal lægge snittet.
Vi har på intet tidspunkt været i tvivl i forbindelse med det her beslutningsforslag, som jeg på alle måder kan sige ikke er noget, vi kan støtte.
I dag er det jo sådan – i modsætning til hvad der siges i den debat, man kan høre her – at der er en statsbank.
Det er Finansiel Stabilitet, som jo er et statsligt selskab, der ejer en lang række datterselskaber, som er banker.
De fleste af dem, der er kunder i Finansiel Stabilitets datterselskaber, ville ønske, at de ikke var det, at de kunne få lov at komme ud på det private bankmarked, men for mange af dem er det desværre ikke en mulighed.
Nogle af dem er selv skyld i de ulykker, de står i.
En lang række af dem er ikke, og de betaler nu en stadig højere rentemarginal uden at have mulighed for at skifte bank.
Derfor synes jeg også, det er voldsomt at forestille sig, som Enhedslisten her gør, at man ligesom skulle nationalisere alle de mennesker, som har lagt deres bankforretninger i en på det tidspunkt velfungerende privat bank, Eik Bank.
Det er da en højst besynderlig adfærd.
Hvis man mener, at staten skal oprette en bank, kunne man jo foreslå det.
Men det er da mærkeligt, at man vil nationalisere Eik Bank, der jo – som også fru Colette L. Brix var inde på – rent faktisk for en stor dels vedkommende er interesse for ikke ender med at være en del af Finansiel Stabilitet til gavn og glæde, tror jeg, for de mange i øvrigt private kunder, som jo er i Eik Bank.
Så jeg vil da opfordre hr. Frank Aaen og Enhedslisten til eventuelt at starte deres egen bank.
Hr. Frank Aaen var i et tidligere spørgsmål inde at pege på andelskasser.
Vi kunne nævne Merkur Bank som en bank med en høj etisk standard, der kører efter nogle andre principper end de fleste banker.
Så jeg vil jo mene, at der er det tilbud, at der er den mangfoldighed på det danske marked, og at det, der må være opgaven, er at sikre en sådan stabilitet, at det bliver overflødigt, at den nuværende statsbank, Finansiel Stabilitet, har aktive datterselskaber.
Jeg tror, det var den daværende konservative økonomi- og erhvervsminister, som nu er blevet udenrigsminister i mellemtiden, som sagde, at det med statsbanker var noget, der hørte Nordkorea til, eller noget i den stil.
Og der må man jo nok sige, at der vel er flere, der ligesom skal nedtone retorikken lidt, i betragtning af at staten i dag driver bank med en lang række datterselskaber.
Vi håber selvfølgelig alle sammen, at de kunder kunne komme over i en privat bank, for det er det, de selv drømmer om.
Carina Christensen (KF), 2010-12-16:
I Det Konservative Folkeparti mener vi ikke, at det er en statslig opgave at drive banker.
Vi tror på ingen måde, at staten skulle være bedre til at foretage f.eks. kreditvurderinger end de private banker.
Statens primære opgave er efter vores opfattelse at styrke reguleringen og tilsynet af bankerne i nationalt regi og i EU-regi, og her er vi altså fuldt ud på linje med bl.a. Venstres ordfører og Dansk Folkepartis ordfører, som vi har hørt det her i dag.
Jeg troede egentlig også – og jeg vil gerne kvittere for Socialdemokraternes ordførerindlæg – at vi var helt på linje med Socialdemokraterne, som jo klart har taget afstand fra en statsbank her i dag.
Det glæder mig rigtig meget.
Så hørte vi lidt om et tidligere forslag, men jeg kan jeg forstå, at fru Helle Thorning-Schmidts tidligere forslag om en statsbank har man altså skrinlagt igen.
Lidt mere bekymret bliver man så, når man hører SF's ordfører og ordførertalen herfra.
Nu pakker man det lidt ind og kalder det en samfundsbank i stedet for en statsbank.
For mig lyder det unægtelig som noget, der bare er lig Enhedslistens forslag, men i en lidt anden farve gavepapir, altså som en statsbank, og der håber jeg i hvert fald, at Socialdemokraterne vil stå fast og ikke hoppe med på ethvert forslag, der måtte komme fra SF og andre med ønske om at indføre statsbanker nogen sinde.
Med de ord kan jeg bare sige, at vi jo hermed ikke kan støtte beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-12-16:
Så blev vi da så meget klogere, nemlig at SF fortsat ønsker at etablere en statsbank.
Den skal så bare se lidt anderledes ud end det, hr. Frank Aaen havde forestillet sig, men SF leger altså stadig væk med tanken om, at de private pengeinstitutter skal have konkurrence af et statsejet pengeinstitut.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-16:
Jeg vil ikke stå her fra talerstolen og sige, hvordan det konkret skal gennemføres.
Det er ikke kun mig, der bestemmer, hvordan SF's politik skal gennemføres.
Jeg synes, at jeg har redegjort for, at vi har foreslået den her samfundsbank, som skal varetage de interesser, der er i virksomheder og hos iværksættere, og at det er det, der ligesom er modstridende i forhold til det beslutningsforslag, vi behandler i dag.