runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2012-05-02:
Jeg synes, det er nogle meget modsætningsfyldte eksempler, ministeren kommer med.
På den ene side siger ministeren, at han holder fast ved de 40 pct. og ved den norske model, hvilket ministeren også har tilkendegivet på Altingets hjemmeside, og på den anden side giver ministeren mig et eksempel fra Carlsberg, der selv har fundet deres egne løsninger; der er ikke noget lovregulering, der er blevet givet en opfordring, og så har Carlsberg selv sat deres mål ud fra det, der passer til dem.
Det er jo ikke noget, regeringen er kommet med.
Tværtimod er det noget, virksomheden selv har sat sig som mål.
Kan vi regne med, at der bliver arbejdet for, at de her kvoter bliver indført?
Martin Geertsen (V), 2012-05-02:
Det, jeg sådan set er optaget af, blandt andre ting, er jo, hvorfor i alverden Socialdemokraterne og dermed også statsmininsteren på under 1 år har skiftet holdning til det her spørgsmål.
Altså, da den stramning, som regeringen nu vil lempe, var til behandling, sagde transportminister Henrik Dam Kristensen, som dengang var Socialdemokraternes ordfører – det var i forbindelse med tredjebehandlingen i juni 2011: »Det her handler om kriminalitet, og Socialdemokraterne vil altid være med til at bekæmpe kriminalitet.«
Og social- og integrationsminister Karen Hækkerup sagde, da hun i sin tid var ordfører, i sin ordførertale ved førstebehandlingen af lovforslaget: »Derfor er der jo nogle grænser for, hvad man kan tillade sig at gøre, når man er gæst i et land.«
Det var i forbindelse med behandlingen af den stramning, som regeringen nu vil rulle tilbage.
Jeg er bare optaget af, hvad det er, der har ændret sig hos det nuværende store regeringsparti på under 1 år.
Ole Sohn (SF), 2012-05-02:
En af de ting, jeg har lært som minister, er, at hvis man har 26 dage til at give et svar, så har man ufattelig god tid, i forhold til hvis man f.eks. skulle give et svar til Folketinget, hvor der jo er meget kortere tid.
I dag har vi den 2. maj, og den 28. maj er der frist for at give høringssvar til Kommissionen, så der er rigelig tid.
Derfor bruger vi tiden på at arbejde videre med det nationale udspil, som kommer til at gå på to ben.
Jeg vil godt understrege det, for jeg er sådan set fuldstændig enig med spørgeren i, at det ikke giver nogen mening, og at det ikke giver nogen værdi for en virksomhed at sætte en kvinde ind i en bestyrelse, fordi det er en kvinde.
Det giver kun mening, hvis man har de rette kvalifikationer, som virksomheden efterspørger.
Har man som kvinde det, giver det værdi, og derfor skal man finde en model, som sørger for at sikre, at vi får flere kvinder ind i bestyrelserne.
Og det skal gøres på en måde, så det sikrer, at det er kvinder, der har de rette kvalifikationer, og som kan bidrage til at styrke virksomhedernes konkurrenceevne og indtjeningsevne, og det er den øvelse, vi arbejder på nationalt.
Dermed har jeg også signaleret, at det også vil være det, der indgår som gennemgående tema i den besvarelse, vi vil give til Kommissionen.
Fatma Øktem (V), 2012-05-02:
Mange tak.
Nu synes jeg ikke, det, ministeren siger, giver særlig meget mening, for det, Kommissionen kommer frem til, er jo noget helt andet.
Det, jeg spørger ind til, er, hvad ministeren har tænkt sig at svare, og hvilke løsningsforslag han vil komme med.
Det er jo sådan set det, de spørger om.
De har spurgt alle medlemslande: Hvad synes I?
Og der er det jo ministerens opgave at svare på det.
Jeg er sådan set ligeglad, for det er det næste skridt, og det er ikke det, jeg spørger om.
Det, der interesserer mig her og nu, er noget andet.
I Venstre er vi hverken interesserede i lovregulering fra EU eller fra regeringen, og så er det, jeg godt kunne tænke mig at spørge, om ministeren har en idé om, hvad det er, han vil svare i det skema, for der er jo ikke særlig lang tid tilbage, og man må i regeringen have gjort sig nogle tanker, tænker jeg.
Og selvfølgelig er det erhvervs- og vækstministeren, jeg skal spørge.
Der er også lige noget andet: Jeg tror ikke, vi er i tvivl om, at vi alle sammen gerne vil have flere kvinder i bestyrelser, men der er ikke noget, der indikerer, der er ikke noget bevis på, at kvinder i sig selv kan ses på bundlinjen hos virksomhederne.
Så mit spørgsmål er kort: Kan ministeren svare på, om ministeren vil komme med forslag, der indbefatter lovreguleringer, til EU-Kommissionen?
Ole Sohn (SF), 2012-05-02:
Jeg vil sige, at det er yderst relevant, at spørgeren spørger erhvervsog vækstministeren om det, fordi jeg som minister på området har en stor interesse i det og dermed også en del af ansvaret for, hvordan det udvikler sig.
Så det synes jeg er yderst relevant.
Jeg tror også – og jeg håber det også – at det klart er fremgået af mine besvarelser, at jeg har en meget stærk intention om, at vi får flere kvinder ind i bestyrelserne.
Men det er jo noget, vi får lavet på en måde, hvor vi laver vores egen model, altså en dansk model, som tilgodeser de to formål, som der er med det, nemlig at vi udnytter de ressourcer, som kvinder besidder, for at styrke virksomhedernes konkurrenceevne og indtjeningsevne.
Det er sådan set det, der dybest set er formålet, og det er den øvelse, vi er i gang med.
Der har vi på nationalt plan haft en god dialog med erhvervsorganisationerne og med virksomhederne, og de erfaringer, vi gør os på baggrund af den dialog, og det arbejde, vi på nationalt plan har haft, vil også være noget, der vil være gennemgående i de besvarelser, som vi giver Kommissionen.
Men eftersom Kommissionen ikke har sammenfattet sine besvarelser og ikke er kommet med et forslag, kan jeg heller ikke kommentere det; jeg kan ikke kommentere et forslag fra Kommissionen, som jeg endnu ikke kender.
Fatma Øktem (V), 2012-05-02:
Jeg er klar over, at der er blevet sendt et skema ud, også til regeringen.
Da vi havde ministeren for ligestilling og kirke i samråd, oplyste han, at der var nogle spørgsmål, som ikke lå under hans ressort, og at de var blevet sendt videre til erhvervs- og vækstministeren, og det er jo sådan set derfor, jeg nu stiller erhvervs- og vækstministeren det her spørgsmål, altså hvordan ministeren ser på det.
For det er jo ikke lang tid, der er tilbage, inden fristen for, hvornår det skema skal sendes tilbage, udløber.
Hvis det ikke er sådan, at der er noget, man har valgt at sætte spørgsmålstegn ved, eller at man vil skrive, at det er noget, der kommer til efteråret i forbindelse med den danske model, vil jeg gerne spørge, hvad ministeren så har tænkt sig at svare på det, og det gælder især det spørgsmål, der er i forhold til, om de initiativer, der eventuelt kan foretages, skal omfatte det offentlige og det private, og om de også skal gælde for bestyrelser og for direktioner.
Ole Sohn (SF), 2012-05-02:
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg jo ikke er i stand til præcis at kunne svare på, hvad der er to af ordførerne fra regeringspartierne der mener med det, de siger, men jeg vil sige, at jeg ved så meget om begge de to ordførere, til at jeg kan sige, at de er meget optaget af at sikre, at der kommer flere kvinder ind i bestyrelserne, på samme måde som regeringen er det.
Regeringen arbejder med en model på området, en dansk model, som vil blive lagt frem her, når vi er færdige, og det vil være en model, som man nok ikke har set så mange andre steder, og som vil blive til på baggrund af en dialog med interessenterne, herunder også erhvervslivet.
Det, som Kommissionen har gjort, har været, at den har sendt nogle ideer i høring, bl.a. hos virksomheder og andre interessenter.
Kommissionen vil på baggrund af de input, den får – hvor vi fra dansk side selvfølgelig også bidrager – så fremlægge et forslag.
Hvad dette forslag kommer til at indeholde, ved vi endnu ikke.
Fatma Øktem (V), 2012-05-02:
For det er meget svært at blive klog på, hvad regeringen vil på området.
Vi har desuden set, at Britta Thomsen fra Europa-Parlamentet har sagt, at der kommer et direktiv, og at den danske regering vil blive nødt til at gennemføre det.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ministerens holdning er til, at det skal komme fra EU.
Ole Sohn (SF), 2012-05-02:
Jeg vil sige, at jeg på samme måde, som jeg er glad for, at der i Danmark er en engageret debat om, hvordan vi på nationalt plan kan sikre, at der kommer flere kvinder i bestyrelserne, også er glad for, at det er et spørgsmål, som Kommissionen har sat på dagsordenen, fordi de kan se, at der er en samfundsmæssig og økonomisk gevinst for virksomhederne ved at få flere kvinder ind i bestyrelserne.
Kommissionen har så nu fremlagt nogle forslag, som frem til den 28. maj vil være i høring, og det er en høringsproces, som regeringen selvfølgelig også arbejder med i.
Inden den 28. maj vil vi så give vores melding til, hvordan vi mener at man bedst kan fremme det fælles ønske, man har, om at få flere i kvinder ind i bestyrelserne.
Så når høringsfristen er overstået, vil der også fra dansk side ligge et klart svar.
Men vi arbejder som sagt for tiden med en dansk model, og det, der vil fremgå af den danske model, vil også være de holdninger, der vil ligge til grund for vores anbefaling til Kommissionen.
Fatma Øktem (V), 2012-05-02:
Spørgsmålet lyder således: Vil ministeren redegøre for, hvorvidt han mener, at EU skal kunne indføre forpligtende regler for andelen af kvinder i danske og europæiske bestyrelser?
Vil ministeren redegøre for, hvorvidt han mener, at EU skal kunne indføre forpligtende regler for andelen af kvinder i danske og europæiske bestyrelser?
Ole Sohn (SF), 2012-05-02:
Som jeg startede med at sige, arbejder regeringen på en dansk model, som kan sikre, at vi får flere kvinder ind i bestyrelserne, samtidig med at vi også understøtter virksomhedernes konkurrenceevne.
Det er det, som vi er ved at skrue sammen til en dansk model, og derfor er det den, jeg i givet fald, når den foreligger, går ind for.
Jeg understregede så, at min ambition er, at vi får flere kvinder ind i bestyrelserne,
jeg mener, at det er helt afgørende for udviklingen af samfundet og udviklingen af virksomhederne, at der er flere kvinder i bestyrelserne, ikke fordi de er kvinder, men fordi de kan tilføre nogle ressourcer, som er med til at gavne virksomhedernes konkurrenceevne.
Så brugte jeg bare et eksempel på en virksomhed, som faktisk godt kan se ideen i det, og det ser jeg ikke nogen modsætning i.
Men jeg vil opfordre spørgeren til at have tålmodighed et stykke tid endnu, og så vil der komme et forslag, og så kan vi tage en debat på baggrund af det udspil, regeringen kommer med.
Christian Langballe (DF), 2012-05-02:
Nu har vi jo lige været ved kirkelukningerne.
Det er, som om når kirkeministeren går i gang med noget om folkekirken, at det skaber splid og splittelse.
Grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, at jeg synes, at den tid, som egentlig skulle være til at få drøftet det her ordentligt igennem, slet ikke har været der.
Jeg synes også, det egentlig er, som om lovforslaget og det, at jeg har hørt noget om, at biskoppen vil være med til den første homoseksuelle vielse – det synes jeg da er fint – har præget debatten meget.
Det har handlet om at være sådan et pressestunt, hvor jeg jo havde foretrukket, at det egentlig havde været en seriøs diskussion om det her vielsesritual som sådan.
Derfor stiller jeg spørgsmål.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, for det ved vi jo alle sammen, at et flertal af biskopperne faktisk ikke er enig i det her ritual, selv om kirkeministeren har sagt, at de er det.
Der synes jeg bare, at det jo kunne være, at den hang til at gøre det til sådan et pressestunt har gjort, at det kunne være, at der ikke forelå noget ritual den 15. juni.
Så mit spørgsmål er bare, hvad kirkeministeren nu vil gøre, når der er kommet den her splid, og hvis det er, at det her ritual ikke foreligger.
René Christensen (DF), 2012-05-02:
Tak, formand.
Jeg har et spørgsmål til handels- og investeringsministeren, som ministeren måske vil synes falder lidt uden for hendes ressortområde, men det mener jeg nu ikke det gør.
Det er et spørgsmål, som jeg synes hører ind under mange ressortområder.
Det drejer sig om Lindholm nede på Sydsjælland, som DTU gerne vil lukke.
Og hvorfor spørger jeg ministeren om det?
Det gør jeg, fordi man på Lindholm har nogle kompetencer, som er helt unikke – faktisk på verdensplan – i forhold til mund- og klovsyge, svinepest og fugleinfluenza.
Det er også sådan, at dansk landbrug i øjeblikket oplever en voldsomt øget eksport til de asiatiske lande, herunder i særdeleshed Kina, og der må vi bare sige, at den oplevelse, vi har nu, netop er, at vi har et højt fagligt beredskab også i forhold til de udfordringer.
Det er noget, som har medvirket til, at netop de her lande har syntes, at dansk svineproduktion i særdeleshed er meget interessant.
Det er jo sådan nu, at vi er begyndt at sælge svinehaler og -tryner til kilopriser, der nærmer sig mørbradpriser, og der må jeg sige, at vi frygter i Dansk Folkeparti, og branchen gør det også, at den kompetence, man har nu på Lindholm, kan forsvinde.
Man siger så, man vil købe kompetencen i udlandet, og det kan jo være et plaster på såret, men kommer vi ikke til at stå i kø sammen med de andre, hvis man eksempelvis oplever mund- og klovsyge rulle ind over hele Europa?
Og derfor vil jeg spørge ministeren, om hun er opmærksom på, at der er den her sag om DTU, og om ministeren ikke er nervøs for, at det vil påvirke eksporten i forhold til dansk landbrug.
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Men Venstres spørger kan jo også notere sig, at der ikke er blevet nævnt nogen konkrete beløb fra min side i den udtalelse, der blev citeret, og det vil man heller ikke kunne finde nogen andre steder.
Det er noget, der ligger foran os i en forhandling med Danske Regioner.
Jeg tror sådan set, at det meste af verden ville falde på halen, hvis jeg for åben mikrofon i Folketingssalen tog hul på de forhandlinger med spørgeren.
Så ville det da vist have været første gang, man havde startet forhandlinger med Danske Regioner om noget på den måde.
Jeg tror, jeg vil sige, at jeg for danskernes skyld, for at den her udredningsgaranti skal kunne blive en patientret, som man vil kunne nyde godt af så hurtigt som muligt, og for at denne forbedring skal kunne træde i kraft – det er jo en markant forbedring for danskerne – så vil tage de forhandlinger om det med de parter, jeg skal forhandle med, når vi er samlet, og ikke her i Folketingssalen.
Sophie Løhde (V), 2012-05-02:
Det var godt, ministeren fik den sidste udtalelse med.
Nu prøver jeg for tredje gang.
Ministeren udtaler i pressen, at når regeringen har sat som mål, at flere patienter skal parkeres hjemme i sofaen i stedet for at få hurtig behandling, vil det frigøre meget store ressourcer.
Det var det citat, som ministeren kom med i offentligheden.
Hvad dækker meget store ressourcer over i ministerens optik?
Dermed spørger jeg for tredje gang, om ministeren vil være venlig at sætte kroner på sine udtalelser, når man går ud med det.
Ellers må vi jo formode, at der enten ikke er belæg for ministerens udtalelser, eller at ministeren ikke ønsker at oplyse Folketinget om, hvilke beregninger der ligger til grund for de udtalelser, som man kommer med, og som man øjensynligt ikke er i stand til at kunne dokumentere.
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Det betyder jo også, at der vil være færre mennesker, der sidder og venter derhjemme på at få at vide, hvad de fejler.
Det er jo forudsætningen for, at vi kan sætte ind med den rigtige behandling hurtigt, altså at vi ved, hvad folk fejler.
Derfor er den her nye patientret med udredningsgarantien en ret, der kommer alle patienter til gode, både de alvorligt syge, som stadig vil blive behandlet senest inden for 1 måned, og de mindre alvorligt syge, hvor der i fremtiden vil kunne gå op til 8 uger.
Så der er ikke tale om, at vi øger den problemstilling.
Så rejser formanden sig.
Men hvis jeg bare lige må sige dette: Der er ikke tale om, at der er nogen tal, jeg holder skjult for Folketinget.
Sophie Løhde (V), 2012-05-02:
Det var jo en meget pæn måde at sige til danskerne på, at vi har fået en regering, der sætter systemet foran patienterne.
Det er nu vigtigere for regeringen, at sygehusene har 49 dage til at planlægge i stedet for 29, når de skal sikre, at patienterne kan få den hurtige behandling, de har krav på i dag.
Ministeren siger tilmed, at det vil frigøre meget store ressourcer, vel vidende at når patienterne sidder hjemme i sofaen i stedet for at få hurtig behandling, så er der jo også noget, der hedder sygedagpenge og andet, som skal udbetales til patienterne.
Så ministeren må jo kunne sætte et tal på, når man går i pressen og siger, at det her vil frigøre meget store ressourcer.
Det hørte jeg ikke noget om i det svar, som ministeren kom med.
Og jeg spørger lidt mig selv og dermed også ministeren, om det så dækker over, at der simpelt hen ikke er belæg for ministerens udtalelser til pressen, eller det dækker over, at ministeren simpelt hen ikke vil løfte sløret for nogle hemmelige beregninger foretaget i ministeriet, som man sidder inde med.
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Tak for det, og tak til fru Sophie Løhde for spørgsmålet.
Nu er det sådan, at vi bruger rigtig mange midler i vores fælles sundhedsvæsen hvert eneste år.
Vi bruger også rigtig mange midler på planlagte aktiviteter på vores sygehuse.
Det er næsten halvdelen af alle aktiviteter på vores sygehuse, som er planlagte aktiviteter.
Det betyder også, at hvis man øger muligheden for optimal planlægning, hvis man giver et større planlægningsrum, end vi har i dag, kan man få en bedre udnyttelse af de ressourcer, vi bruger.
Jeg tror, at det er vigtigt at huske på, at når vi snakker om operationer, er der ikke kun tale om den konkrete læge, der foretager operationen.
Der er jo også tale om sygeplejersker, der er tilknyttet, der er i det hele taget tale om sundhedspersonale, der skal være til stede.
Der er tale om lokaliteter, der skal være klargjort og efterfølgende gøres klar til næste operation.
Det er jo også derfor, vi har hørt ikke bare fra Lægeforeningen, men også fra Danske Regioner, at man har efterspurgt en bedre mulighed for at planlægge, fordi det frigør ressourcer.
Det gør vi med den differentierede behandlingsgaranti.
Det frigør et planlægningsrum, som vil frigøre de ressourcer, der gør det muligt at indføre den nye og meget vigtige markante forbedring, det er for danske patienter, at de nu får en udredningsgaranti.
Sophie Løhde (V), 2012-05-02:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Venstre er dybt uenige med regeringen i, at patienternes ret til hurtig udredning skal ske på bekostning af patienternes ret til hurtig behandling.
Det er skidt for patienterne, at regeringen nu synes, at de skal parkeres hjemme i sofaen, frem for at man giver dem den ret til hurtig behandling, som de har i dag.
Endelig bliver en behandling af en patient jo ikke ligefrem billigere af, at den bliver foretaget på dag 49 i stedet for at blive foretaget på dag 29.
Prisen vil alt andet lige være nogenlunde den samme.
Alligevel har ministeren været ude at påstå, at den her ændring, altså at man nu vil forringe behandlingsgarantien, vil frigøre meget store ressourcer.
Derfor kunne jeg da godt lige tænke mig at bede ministeren om at redegøre for, hvad det beløb dækker over, når ministeren udtaler, at det vil frigøre meget store ressourcer.
Manu Sareen (RV), 2012-05-02:
Det har været gennemarbejdet.
Hvis spørgeren tror, at det her er et pressestunt, har spørgeren ikke forstået særlig meget af det her.
Det her ikke det, det handler om.
Jeg kunne finde på rigtig mange andre måder at lave et pressestunt på.
Det kan jeg godt love spørgeren for.
Det her er et seriøst arbejde.
Det er en udmøntning af regeringsgrundlaget.
Og jeg ved, at spørgeren er uenig i det, ligesom et mindretal af danskerne er uenige i det, men fred være med det.
Det skal vi nok overleve.
Christian Langballe (DF), 2012-05-02:
Nu drejer lovforslag nr. L 106 sig faktisk om to ting.
Det drejer sig både om den kirkelige vielse og den almindelige ægteskabslovgivning.
Der er to ting i det her lovforslag, og det er jo klart, at det så er det, vi diskuterer.
Jeg er uenig med kirkeministeren – og det ved kirkeministeren – om det ritual, men kirkeministeren havde nået længere, hvis kirkeministeren havde været lydhør.
Og jeg synes ikke, at det er så underligt, at der er nogle af de biskopper, som skal sidde og lave det her ritual, der føler, at der er blevet taget førergreb på dem, for kirkeministeren har så at sige jo allerede nærmest fundet ud af, at han skal til en vielse den 15. juni, og det er jo egentlig det, det drejer sig om.
Det drejer sig om, at man skal have det her, og at det skal køres igennem inden sommerferien, fordi kirkeministeren så vil være til stede.
Og det er det, jeg kalder for et pressestunt, for jeg mener ikke, at lovgivning skal fungere på den måde.
Jeg mener, at lovgivning er noget, der skal være gennemarbejdet, og hvor man tager den tid, der skal til.
Det synes jeg ikke er sket i det her tilfælde.
Manu Sareen (RV), 2012-05-02:
Jeg har endnu ikke hørt nogen sige, at det er en bizar fremgangsmåde, men jeg har hørt mange ting, også fra ordføreren.
Jeg ved ikke, hvad der foregår oppe i hovedet på ordføreren, når ordføreren åbenbart ved mange ting, som jeg ikke ved, nemlig at det er et pressestunt og også det, som vi havde i det tidligere spørgsmål om stiftsrådet osv.
Jeg synes, at det er vigtigt at forholde sig til fakta.
Det redegjorde jeg for; jeg omtalte det famøse møde, som vi havde den 8. december.
Med hensyn til L 106, så er det jo noget helt andet.
Det her er jo L 105.
Det er jo det, der hører til under mit ressortområde.
Der vil jeg sige, at jeg selvfølgelig synes, at fremgangsmåden har været en smule turbulent.
Man skal være blind eller døv, hvis man synes andet.
Men jeg synes ærlig talt også, at ordføreren har været med til at bidrage til den turbulens med underlige beskyldninger, som vi lige har hørt før, nemlig at det skulle være mig, der skulle være skyld i kirkelukningerne.
Helt ærligt, sådan hænger det ikke sammen.
Christian Langballe (DF), 2012-05-02:
Det var så ikke et svar på mit spørgsmål.
Jeg spørger jo om noget andet.
Jeg kunne måske stille spørgsmålet anderledes.
Vil ministeren synes, at det er mærkeligt, hvis nogle af biskopperne synes, at den måde, som den her sag har været kørt på, har været under al kritik, fordi det har drejet sig om at haste et lovforslag og et vielsesritual igennem?
Det er mit første spørgsmål.
Jeg har også et andet spørgsmål.
Det er jo et usædvanligt førergreb, der er blevet taget på folkekirken.
Så vidt jeg ved, er der ikke andre lande, hvor man går ind og først pålægger kirken, folkekirken, et vielsesritual for homoseksuelle, hvorefter man så begynder med den almene offentlige del.
Jeg har simpelt hen aldrig hørt om den fremgangsmåde før.
Så derfor spørger jeg: Kan det undre, hvis der er nogen ude i det kirkelige landskab, som kirkeministeren kalder det, der synes, at det er en meget bizar fremgangsmåde?
Manu Sareen (RV), 2012-05-02:
Jeg vil lige svare på spørgsmålet.
Med hensyn til om det er et pressestunt eller ej, så kan jeg afvise det.
Det er ikke et pressestunt.
Astrid Krag (S), 2012-05-02:
Jeg tror nu, at spørgeren får overordentlig svært ved at fremvise et citat om, at nu parkerer vi folk hjemme i sofaen.
Altså, pointen med at lave en udredningsgaranti for danskerne er jo netop at sikre, at alle får en hurtigere udredning, så vi kan påbegynde den behandling, der er afgørende.
Så det er præcis det modsatte.
Jamen jeg synes, det siger sig selv, når vi har både Danske Regioner og Lægeforeningen, som i mange år har efterlyst en bedre mulighed for planlægning, fordi det kan frigøre ressourcer og sikre, at vi kan behandle de sygeste først.
Det er jo hele grundpointen her, nemlig at vi bliver nødt til at få et system, efter hvilket de sygeste behandles først.
Det har vi ikke i dag.
Der kan frigøres ressourcer ved at sikre bedre planlægning, give rum for bedre planlægning, så vi kan gennemføre en udredningsgaranti.
Det er ikke noget, der er grebet ud af den blå luft.
Men de konkrete forhandlinger og videre vurderinger af økonomien er jo noget, jeg skal foretage sammen med Danske Regioner i de økonomiforhandlinger, der ligger foran os.