runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Jamen for mig at se er det bare væsentligt, at kommunerne får konkurrenceudsat og vedbliver med at have fokus på, at der kan være mange måder at løse opgaverne på.
Vi har jo målrettet igennem flere år arbejdet lige præcis med frit valg-ordninger, f.eks. i ældreplejen.
F.eks. kan en borger på hele hjemmehjælpsområdet jo altså frit vælge, om opgaven skal udføres af en kommunal eller en privat leverandør.
Og der er, når vi taler om frit valg, altså så tale om en helt anden type organisering end det, man forstår ved sådan en egentlig udlicitering.
Men vi målretter det at konkurrenceudsætte og sætter en procentdel på.
kunne procentdelen i virkeligheden godt være større, men nu har vi så de her 26,5 pct.
Forslaget, som oppositionen her er kommet med, handler om, at man vil nedsætte et udvalg om konsekvenserne af konkurrenceudsættelse.
Og det er for mig at se stadig væk et skridt tilbage, for vi kender konsekvenserne af konkurrenceudsættelse og de gode erfaringer med det.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Ministeren nævnte også, at der nu i samarbejde med Kommunernes Landsforening arbejdes på at skabe mere effektivisering gennem konkurrenceudsættelse.
Det var det ene, jeg lige ville spørge om i anden runde.
Det andet er: Hvordan har ministeren det med, at man bliver ved med at lave regler over for kommunerne, som ikke samtidig gælder for de statslige driftsenheder og de statslige myndigheder?
Det er sådan, at der over for statens virksomheder ikke bliver stillet faste krav om graden af konkurrenceudsættelse; der er det på frivillig basis.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-04:
Hvis Dansk Folkepartis ordfører er så optaget af at få vide, hvad konsekvenserne er, hvis man ikke sender ting i udbud, skulle ordføreren jo stemme for det forslag, der ligger her.
For ved at lave den undersøgelse, får man jo også syn for sagn, med hensyn til hvordan det vil komme til at se ud, hvis man ikke sender noget i udbud; det ligger jo ligesom i det.
Hvis man undersøger, hvad der sker, når man sender noget i udbud, får man også et billede af, hvad der sker, hvis man ikke gør det.
Så vil jeg sige, at jeg gerne en gang for alle vil have slået fast, at det her beslutningsforslag altså ikke handler om at stoppe alt, hvad der hedder udbud og konkurrenceudsættelse.
Det handler om at sige: Det krav om, at 26,5 pct. af de kommunale opgaver skal i udbud, suspenderer vi.
Den igangværende proces fortsætter jo helt fint, de kommuner, der har lyst til at sende i udbud, kan fortsætte med at sende i udbud.
Ministeren, Venstres ordfører og nu Dansk Folkepartis ordfører bliver ved med at stå og lade som om, vi fuldstændig vil skrue tiden tilbage og stoppe det her, men det står der ikke noget om.
Jeg vil gerne have ordføreren til at bekræfte, at det sådan set ikke er det, der ligger i det her forslag.
Så vil jeg gerne vide, om det er sådan, at Dansk Folkeparti altså har en principiel modvilje mod ny viden, som der lægges op til her, nemlig netop at få undersøgt tingene.
Hvorfor er det, man ikke siger: Lad os da lige få det undersøgt, inden vi bare haster videre?
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Den helt præcise dokumentation for eller forklaring på de 26,5 pct. har jeg ikke lige nået at sætte mig ind i, skal jeg ærligt indrømme.
Men jeg kan i hvert fald sige, at der ikke er nogen tvivl om, at vi forventer, at det mål vil blive nået.
Jeg tror faktisk, at der også er mange kommuner, som kan komme endnu højere op end det aftalte mål på de 26,5 pct., fordi vi jo altså har fået nogle nye store kommuner, som har bedre muligheder for at gennemføre udbud, både fordi administrationen er bedre rustet til opgaven, og på grund af at opgavevolumen ganske enkelt er blevet større.
Jeg er meget glad for at få opbakningen fra spørgeren til, at også Socialdemokraterne støtter udbud
, så det glæder mig da meget.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-05-04:
I forbindelse med ministerens sidste bemærkning vil jeg, som jeg påtalte i mit første spørgsmål, sige, at det jo netop er kommunernes egen fornemmelse af, hvad der kan konkurrenceudsættes og udliciteres, og det er uanset, om kommunerne er store eller mindre.
Så jeg synes ikke, ministeren gav et konkret svar i forbindelse med de 26,5 pct., men jeg håber så, at ministeren efterfølgende kan sige, hvorfor man netop er landet på de 26,5 pct.
Lene Hansen (S), 2009-05-04:
Er ordføreren ikke af den opfattelse, at det er et alvorligt angreb på kommunernes selvforvaltningsret, at man fra regeringens side ønsker at fastsætte en bestemt procentsats for, hvor meget kommunerne skal udsætte i konkurrence?
Min opfattelse er, at det her er endnu et anslag mod den kommunale selvforvaltning.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Jeg står efterhånden sådan en lille smule uforstående over for spørgerens spørgsmål her.
Først siger man, at det er et angreb på det kommunale selvstyre, og i slutningen af talen kommer spørgeren ind på, at de socialdemokratiske kommuner faktisk går foran på det her område.
Det synes ligesom at være en lille smule modstridende.
For mig er det fuldstændig ganske naturligt, at det her har været sat på dagsordenen gennem nogle år, og det udvikler sig stadig fortløbende positivt.
Lad mig så også lige minde om, at det jo ikke synes at blive oplevet som sådan særlig tvangsmæssigt.
Lene Hansen (S), 2009-05-04:
Det er jeg slet ikke enig i.
Jeg mener igen, at vi her har en regel, en lov, som er egnet til, at vi kan blande os i det kommunale selvstyre i ret alvorligt omfang.
Jeg står også lidt uforstående over for, hvordan i alverden vi lige er havnet på seksogtyvekommanoget procent.
Hvorfor har regeringen ikke sagt 30 pct.?
Med de holdninger, som ligger i den meget liberalistiske politik, der i øjeblikket bliver ført, måtte det jo være en logisk konsekvens.
Vi andre ville nok sige, at vi selvfølgelig er gode til at konkurrenceudsætte, men vi ville da aldrig pålægge nogen at gøre det mod deres politiske overbevisning eller vilje ude i kommunerne.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Som spørgeren også selv er klar over, så er der lige præcis lagt op til, at man kan gøre det forskelligt i kommunerne med den aftale, der ligger her.
Og det er jo en aftale, der er lavet med staten på den ene side og kommunerne på den anden.
Vi synes, det er en fortræffelig måde at gøre det på, at man fra statens side sammen med kommunerne i en aftale når frem til via forhandling, at det så er 26,5 pct.
Javel, det kunne have været en anden procent, men nu har man så at sige fået sat rammen, og så er det jo kommunerne, der udfylder rammen.
Nu er det jo sådan i politik, at man fører en forhandling, hvor begge parter kommer ind til – om jeg så må sige – midten af bordet, når der er interesse for at nå en aftale, og det er jo også lige præcis sådan, de 26,5 pct. er kommet til verden.
Når vi kigger på, hvordan det rent faktisk fungerer ude i den virkelige verden, så ser vi jo, at der ikke synes at være den helt store hængen sig fast i, om det lige er 26,5 pct.
Det er fair nok, det er det, man er nået frem til med det forhandlingsresultat, der er nu, og det synes at være en god ramme at arbejde inden for, som kommunerne jo også aktivt gør.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-05-04:
Jamen det er jo netop i forhold til den enkelte selvstændige kommune og i forhold til det kommunale selvstyre.
Er ordførerens holdning, at det, der er billigst, også altid er bedst?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
For den enkelte kommune behøver det jo ikke nødvendigvis at være 26,5 pct. Som det fremgår af aftalen, er det en rammeaftale, der gælder for alle kommunerne under et, som det er det for en lang række andre gode aftaler, der ligger på det kommunale område, og som afbalancerer, vi kan sige løsningen af opgaverne mellem staten og kommunen.
KL har gjort op, at vi når målet på de 26,5 pct., så det er jeg helt sikker på at kommunerne også når.
Selvfølgelig skal vi da have mest muligt for pengene, det er da oplagt for de fleste.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-04:
Det her beslutningsforslag, som er blevet fremsat til behandling i Folketinget i dag, er jo, som flere har været inde på tidligere, et forslag, som kommer fra Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten, om, at vi skal have en undersøgelse af konsekvenserne af konkurrenceudsættelse og udlicitering af kommunale opgaver.
Dansk Folkeparti kan ikke anbefale, at vi vedtager det her beslutningsforslag.
Det er der sådan set flere gode årsager til.
Det er ikke nødvendigvis, fordi vi som sådan har noget imod, at man nedsætter udvalg til at belyse forskellige beslutninger, som er gennemført, eller ting, som er i gang her i Folketinget, det har noget at gøre med selve principperne i, at man bl.a. samtidig skal beslutte at suspendere hele den proces, der er i gang, og som har været i gang i mange år i kommunerne, hvor man netop har lavet en gensidig aftale via KL, som sikrer, at kommunerne til en vis grad går ud og laver en sund og fornuftig konkurrenceudsættelse af de forskellige opgaver, som ligger i kommunen.
Det er op til kommunerne selv at vurdere, hvilke opgaver de gerne vil lægge ud til udlicitering eller sende i udbud, og det er også forskelligt, hvor gode kommunerne er til det, og det er også forskelligt, hvor stor en procentdel kommunerne så reelt konkurrenceudsætter.
Det kunne man så måske have anbefalet forslagsstillerne at gøre.
Det drejer sig sådan set ganske simpelt om, at man i stedet for den formulering, der står her i dag, kunne sætte ordet manglende ind og kalde forslaget »Forslag til folketingsbeslutning om nedsættelse af et udvalg til undersøgelse af konsekvenserne af manglende konkurrenceudsættelse og manglende udlicitering af kommunale opgaver«.
Så kunne man jo faktisk få en rigtig interessant analyse af, hvad konsekvenserne ville have været af, at man ikke havde gjort det, som kommunerne er i fuld gang med at gøre i dag, og som rigtig, rigtig mange - også socialdemokratisk ledede - kommuner gør og er glade for at være en del af, og som også har vist sig at betyde, at man mange steder har fået meget, meget mere for de samme skattekroner.
Så Dansk Folkeparti kan ikke tilslutte sig det her forslag, men vi synes, at man fra forslagsstillernes side skulle lave et omvendt beslutningsforslag, hvor man undersøgte tanken om, hvad der ville ske, hvis man totalt nægtede kommunerne – det ville være en skrækkelig tanke - at lave en sund konkurrenceudsættelse og også nægtede at gennemføre udlicitering de steder, hvor det er sund fornuft at gennemføre det.
Der ligger altså en klar aftale her, som Dansk Folkeparti anbefaler skal fortsætte, og vi er faktisk glade for mange af de erfaringer, man er kommet tilbage med fra de danske kommuner.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-05-04:
Ordføreren har jo en fortid som revisor, så derfor kan ordføreren måske forholde sig til, hvorfor det nøjagtig er de 26,5 pct. Ordføreren fik det til at fremstå, som om vi ikke er modstandere af konkurrenceudsættelse, men at vi er det, når det hedder 26,5 pct. – netop i forhold til det kommunale selvstyre.
Men kan ordføreren sige, hvorfor det lige nøjagtig er de 26,5 pct.?
Er kommunerne ikke dygtige nok til selv at fastsætte rammen?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
I de her to spørgsmål, det foregående og det her, får vi meget tydeligt illustreret, at det her lige præcis er en holdningspræget sag.
Det er helt tydeligt et spørgsmål om, hvordan man har tilgangen til det her.
Sådan som jeg kan forstå, at det var i spørgerens kommune, fik man sat vilkårene sådan, at det var umuligt at komme ind og byde på fornuftige vilkår.
Og så er det jo klart, at det skal mislykkes.
Men som vi havde det, når der nu blev spurgt til min erfaring med det, havde vi en holdning om, at det var en god måde at gøre det på.
Så hvis man har den holdning til det og siger, at det er en naturlig måde at spørge til prisen og få mest mulig velfærd for kronerne, så kan det rent faktisk godt lade sig gøre, også med gode erfaringer.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Så fik vi det afklaret.
Så kan jeg jo røbe, at jeg har en anden erfaring.
Der, hvor jeg kom fra, var der ikke nogen, der ville ind og byde på nogen af opgaverne, for der var ikke nogen penge at hente.
En af mine bekymringer er, at man med det her udbud og konkurrenceudsættelse med djævlens vold og magt skal skabe et forretningsgrundlag for private.
Det må være således, at kommunen selv kan træffe beslutning om, hvorvidt man vil være bedst til at levere det.
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Jeg tror, vi kommer til at blive meget klogere på procentsatser osv., når vi nu her i løbet af den her måned får tallene på, hvordan det går, altså om kommunerne rent faktisk er i stand til at fortsætte fremgangen med konkurrenceudsættelse.
Der er noget, der tyder på, at det i hvert fald er et redskab, som kommunerne er rigtig, rigtig glade for, og at det i høj grad giver mening at få konkurrenceudsat opgaverne.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Tak for det.
Konkurrenceudsættelse, udbud og udlicitering er en meget god, grundig og effektiv måde at sikre kvaliteten i velfærden på.
Derfor er regeringen og KL blevet enige om, at kommunerne skal konkurrenceudsætte 26,5 pct. af de kommunale opgaver i 2010.
Konkurrenceudsættelse skaber mere og bedre service for pengene, og det er samtidig et godt alternativ til detailregulering.
Til fremme af videnspredning på området og styrkelse af arbejdet er det godt, at vi har fået etableret en fælles erfaringsdatabase på internettet, som hedder udbudsportalen.dk.
Her kan kommunerne udveksle erfaringer, og der er indtil videre indsamlet adskillige konkrete eksempler på udlicitering og offentligt-privat samarbejde.
At udveksle erfaringer og gode eksempler er langt at foretrække frem for at udmelde noget, der er sådan fjernet lidt fra virkeligheden, og en overilet suspendering af konkurrenceudsættelsen.
Der må aldrig være tvivl om, at kvaliteten bliver sikret i de udbudte opgaver.
Hvis leverandøren ikke lever op til de aftalte kvalitetskrav, kan kommunalbestyrelsen i henhold til reglerne ophæve kontrakten.
Der er således heller ikke tvivl om, hvor det endelige politiske ansvar er placeret.
I forhold til medarbejdertilfredshed viser en undersøgelse foretaget af udliciteringsrådet, at medarbejdere omfattet af udbud og udlicitering er lige så tilfredse med deres nuværende ansættelse, som de var med deres tidligere job i det offentlige.
Økonomisk vil den fælles erfaringsdatabase også bidrage til, at konkurrenceudsættelser gør omkostningerne mindre. Konkurrenceudsættelse og udlicitering har en central rolle i bevarelsen og fornyelsen af velfærdssamfundet, ligesom det er med til at sikre mest mulig velfærd for skattekronerne.
Venstre kan derfor ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-04:
Jeg skal høre Venstres ordfører, om Venstres ordfører kan bekræfte, at den erfaring, man først og fremmest har med udbud af kommunale opgaver, er med helt konkrete opgaver som f.eks. snerydning og andre fysiske opgaver, mens man ikke har den store erfaring med det, der mere sådan er sociale opgaver og kernevelfærdsopgaver, og at man derfor ikke nødvendigvis kan bruge det erfaringssæt, der er i forhold til at løse opgaver med snerydning, og overføre det på løsning af kernevelfærdsopgaver.
Kan ordføreren bekræfte, at de erfaringer, vi indtil nu har, først og fremmest er med helt konkrete opgaver som f.eks. snerydning?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Ligesom det også skinner igennem i spørgerens spørgsmål, er det jo en løbende, udviklende proces på det her felt.
Nu blev snerydning nævnt, så blev det mere og mere i forbindelse med større byggearbejder, og efterhånden breder det sig til større dele af den offentlige sektor, og det er jo en god og sund måde at gøre det på, specielt når det også er en aftale mellem regeringen på den ene side og kommunerne på den anden.
For god ordens skyld bekræfter jeg ikke spørgerens første spørgsmål, men i Venstre er vi meget tilfredse med, at der er en rolig, fornuftig udvikling på hele det her område.
Nu er der aftalt 26,5 pct., og hvordan procenten kan blive fremover i løbet af årene, kan kun tiden vise.
Jeg hæfter mig specielt også ved, at flere og flere kommuner nu betragter det som helt naturligt, når man skal have udført en lang række forskellige opgaver, at få spurgt ind til prisen.
Det er det jo i øvrigt også for os alle sammen som borgere.
Det er jo sjældent, at man sådan bare lukker øjnene og betaler.
Det er jo mere og mere almindeligt, at man spørger til prisen på de her områder, og det er jeg sikker på vil afspejle sig på en langt større flade af de offentlige opgaver også.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Ordføreren og jeg har det til fælles, at vi begge to har arbejdet i kommunen, endda på ledende politiske poster.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren har erfaringer for, at udbud og konkurrenceudsættelse skaffer bedre og mere velfærd.
Er ordføreren i stand til at føre dokumentation for, at det rent faktisk er tilfældet?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-04:
Det kan jeg svare klart ja til.
Fra mit tidligere virke har jeg gode, positive erfaringer med det, og også sammen med den kommunalbestyrelse, jeg var sammen med i de år, var der gode, positive erfaringer med det.
Det kan man henvise til helt konkrete eksempler på, hvor man er gået ind og har beskrevet en opgave og efterfølgende udbudt den.
Sådan skal opgaverne løses, og hvad koster det så?
Hvad kan man få af bud på det f.eks.?
Så er det klart defineret, hvad opgaven går ud på, og så er det klart, at man selvfølgelig vælger den, der kan levere den vare til den billigste pris i de situationer.
Det er helt naturligt.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-04:
Ordføreren bekræfter sådan set, at man ikke har den store erfaring med kernevelfærdsopgaver, men at det er en udvikling, der er gået langsomt i gang.
Nogle af de erfaringer, vi har med kernevelfærdsopgaver, er jo på ældreområdet, hvor vi har lavet frit valg-ordninger og sådan noget.
Der har det i nogle tilfælde været en succes, men i andre tilfælde har det altså givet ringere service til en højere pris.
Synes ordføreren fra Venstre ikke, at det kunne være en god idé at få det her undersøgt ordentligt, inden vi bare sætter turbo på processen og sætter yderligere i gang?
Jeg kan forstå, at Venstre i sit erhvervspolitiske udspil sidste sommer har foreslået, at hele hundrede procent af de kommunale opgaver, dvs. også folkeskolen, børnehaverne osv., skal sendes i udbud, uden at man overhovedet har nogen viden om, om det nødvendigvis giver en bedre kvalitet.
Er det ikke forhastet?
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Jeg har behov for lige at spørge ministeren om, hvorvidt ministeren ikke kunne vise lidt større åbenhed i forhold til at få gennemført nogle af de undersøgelser, vi lægger op til.
For vores forslag går jo i virkeligheden på, at vi gerne vil give et øråd større kompetence, end et lokaludvalg kan få i forhold til styrelsesgrundlag .
Vi vil gerne sikre, at et lokalt øråd får større direkte indflydelse på, hvad der skal ske både med servicen på øen og med færgefarten.
Færgefarten er jo et utrolig vigtigt anliggende, for at øerne kan fungere og udvikle sig.
Karen Ellemann (V), 2009-05-04:
Tak for spørgsmålet.
Det synes jeg sådan set at jeg netop fik redegjort meget detaljeret for i min besvarelse.
Kommunalbestyrelserne har jo mulighederne i dag for at få nedsat de her organer, som imødekommer de ønsker, som er på øerne, netop ved at de kan nedsætte såkaldte lokaludvalg, og at medlemmerne dels kan udpeges af kommunalbestyrelsen, dels kan indstilles.
Jeg har ikke nogen erfaring med, at kommunalbestyrelserne ikke skulle være indstillet på at være imødekommende over for ønsket om at få input og gode ideer og forslag fra de nedsatte lokaludvalg.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-04:
I og for sig synes jeg, det er lidt underligt, at man nu her i Folketinget vælger at stille spørgsmål til mig som kommunalordfører om et spørgsmål, som fru Baastrup stillede til statsministeren, og som man så efterfølgende har vurderet at Dansk Folkepartis ordfører og partileder ikke anede noget om, sådan som ordføreren i hvert fald nævnede.
Jeg har altså som ordfører meget svært ved at svare på, hvad andre folk har ment og troet og haft opfattelsen af.
Jeg kan kun sige, at det, der er Dansk Folkepartis politik, er, at vi er en del af den aftale, som er baggrunden for udlændingereformen, og vi er selvfølgelig også en del af den aftale, som gør, at vi skal ind og kigge på de forskellige problematikker, der ligger i udligningsreformen, sådan som den er i dag.
Vi skal tage hånd om de forskellige problemer, og det tager altså tid.
Så kan man så diskutere, om virkningen fra den 1. januar 2012 er tidlig nok, men det er meget vanskeligt at gøre det meget hurtigere, sådan som systemerne fungerer, i og med at finansieringsudvalget jo også skal have tid til at gå seriøst i dybden, helst med tre bagudrettede årsregnskaber fra de danske kommuner.
Derfor bliver det først i 2012.
Anne Baastrup (SF), 2009-05-04:
Nu er hr. Hans Kristian Skibby jo formand for Kommunaludvalget, så det ville måske være naturligt, hvis fru Pia Kjærsgaard, som tydeligvis var overrasket over de udmeldinger, der er kommet fra bl.a. de fynske kommuner, så havde spurgt hr. Hans Kristian Skibby.
Men desværre - sådan fungerer det så ikke i Dansk Folkeparti, o.k. Men så vil jeg så godt spørge ordføreren: Kan det være rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti, som jo hele tiden siger, at det er dem, der bestemmer i Danmark, synes, at det er o.k., at der er en tredjedel af landets kommuner, som med forskellige skriverier over for Kommunaludvalget tydeligt har beskrevet, hvilke problemer de er løbet ind i?
Man har kommuner som Svendborg, der har et underskud på op til tre procentpoint.
Mener hr. Hans Kristian Skibby virkelig, at det bare er noget, vi kigger på, og at det først kan ordnes i 2012?
Alt er godt.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-04:
Jeg synes nu sådan set, jeg har gjort ganske klart, at alting ikke er godt.
Vi kigger på at lave de tilretninger, der skal til, men man må også acceptere, at tingene tager tid.
Nu nævner fru Anne Baastrup jo også selv, at nogle åbenbart ved mere om udligningsreformen end andre her i Folketinget, og hvilke partiers ordførere eller ledere der ved mest, skal jeg sådan set ikke begynde at kloge mig på.
Men jeg vil gerne sige, at det jo også er sådan, at når fru Anne Baastrup henviser til tal om de socioøkonomiske problematikker i en række kommuner - godt 30 kommuner har påpeget de her problemstillinger - så synes jeg jo også, at ordføreren burde have sat sig ind i, at en del af det komplekse i det her jo også er, at man bliver overkompenseret andre steder, og at man er nødt til at kigge på de tal, der ligger til grund for de beregninger.
For bliver man overkompenseret på det sociale område, kan det godt være, at man bliver underkompenseret andre steder, men samlet set er der en række kommuner, som ikke har så store tab, som de selv påstår.
Anne Baastrup (SF), 2009-05-04:
Jeg rejste spørgsmålet om de fynske kommunernes underfinansiering på det sociale område under den første debat, vi havde med den nye statsminister, og der stillede jeg spørgsmålet til fru Pia Kjærsgaard, som tydeligvis ikke anede, at en tredjedel af landets kommuner havde alvorlige problemer på det sociale område på grund af en udligningsreform.
Derfor vil jeg godt høre, om hr. Hans Kristian Skibby har rejst det spørgsmål over for fru Pia Kjærsgaard og fundet ud af, hvordan de kan komme videre med det?
For i mine øjne er det ikke rimeligt, at disse kommuner skal have de her voldsomme underskud på det her område.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-04:
Jamen hvor ved man det fra?
Det har ikke været prøvet.
Det har derimod været prøvet at bede finansieringsudvalget om nu i flere omgange - også helt tilbage fra 90'erne - at levere et udligningssystem, som de danske kommuner kan være trygge ved, og som sikrer, at alle kommuner er i stand til at levere velfærd til deres borgere.
Jeg har jo ingen problemer med at se, at det her kan lade sig gøre.
Det er jo et spørgsmål om at definere opgaven politisk.
Vi vil gerne have et system, hvor skat og service hænger sammen - og om vi vil acceptere en forskel på plus/minus promiller eller en enkelt procent, skal jeg ikke tage stilling til - og så udbyder man det som en forskeropgave.
Altså, hvor svært kan det være?
Det andet har vi prøvet, og det vil der ikke komme noget fornuftigt ud af.