runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2010-06-10:
Det var jo et interessant svar, som Dansk Folkepartis ordfører ville give til de 500 voksne, der rammes af nedskæringen.
Svaret var: I kan da bare læse lidt videre på SU, for det kan jo ikke være SVU, for de har jo brugt de 40 uger, som der er.
I forhold til SU virker det, som om Dansk Folkepartis ordfører ikke er klar over, at de jo blot får en tredjedel af, hvad man får på SVU, som jo i øvrigt er væsentlig mindre end den løn, de får.
Det er altså voksne, der selv beslutter sig til at gå ned i løn ved at gå på uddannelse på SVU, og hvis de får SU, så får de langt mindre.
Er man på SU, skal man læse på et fuldtidsstudium, det vil sige, at man skal have mindst 23 timer om ugen, for at man kan læse med SU; det er jo det, vi taler om.
Kan Dansk Folkepartis ordfører bekræfte, at man netop ikke kan bruge SU til små enkeltfagskurser
Der skal minimum være 23 timer, for at man kan få SU.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-10:
Jeg kan da klart bekræfte, at der skal være minimum 23 timers f.eks. gymnasiefag om ugen, for at man kan få SU.
Det kan jeg da bekræfte.
Det står jo blankt i reglerne.
Men jeg kunne godt tænke mig at få lidt mere realitetssans ind her i Folketinget, for det ser gang på gang bare ud, som om man ikke rigtig kender til alternativerne hos Socialdemokratiet.
Alternativet til det her er bare, at Danmark ikke overlever den økonomiske krise, og hvad vil man så helst: Vil man gerne have, at Danmark overlever den økonomiske krise, og at regningen bliver betalt, eller vil man skubbe regningen frem foran sig?
S og SF har jo fremlagt den her økonomiske plan, som så er underfinansieret med mellem 11 og 29 mia. kr., så der er der i hvert fald ikke særlig meget økonomisk ansvarlighed i forhold til det.
Der mangler mellem 11 og 29 mia. kr. i det forslag.
Hvor vil man skaffe dem fra?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Siden Dansk Folkeparti blev stiftet, har man giver meget udtryk for de synspunkter, at man var den lille mands parti og repræsenterede de svageste i samfundet.
Hvorfor er det lige, at de mennesker, der ikke har trukket ret meget på uddannelseskontoen, hvis de bliver ramt af en krise på arbejdsmarkedet, ikke kan få chancen for den uddannelse, der gør, at de kan holde fast i arbejdsmarkedet?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-10:
Man kan jo stadig væk tage fag på SVU-ordningen.
Vi afskaffer den ikke.
Det må hr. Bjarne Laustsen jo også bare erkende.
Så er hr. Bjarne Laustsen inde på, hvorfor man tager fra de kortuddannede, og om det er de klogeste.
Jeg har svært ved at svare på, hvem der er de klogeste her i landet, men jeg synes i hvert fald, at hvis man er så kortuddannet, at man har behov for at tage f.eks. dansk og matematik på folkeskoleniveau, skal man selvfølgelig tilbydes den mulighed, men jeg synes også bare, at det er brandærgerligt, at de er gået ud af folkeskolen uden at kunne det, altså uden at kunne bestå de her fag.
Det synes jeg.
Der vil vi i hvert fald gerne i Dansk Folkeparti smøge ærmerne op og sikre, at fagligheden er i orden i folkeskolen, så der ikke er nogen, der kommer ud af folkeskolen uden at kunne læse, skrive og regne.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-10:
Det skal gå på ministerens problematisering af, at man har sat en 25-års-grænse, for det er jo rigtigt, at man kunne indbygge andre ting, man kunne måle på, men et eller andet sted skal vi jo lande på noget, der sådan er til at gå til.
Man kunne jo sige: Hvorfor sætte 18 år i forhold til at få SU?
Man kunne sætte det ned, eller man kunne sætte det op.
Eller hvorfor skal valgretsalderen være ens for os alle sammen?
Der er da sikkert modne mennesker på 15 år, der kunne stemme, og nogle på 20 år, der ikke er det, og så kunne de fratages stemmeretten.
Jeg forstår ikke sådan dybere, hvorfor det skal problematiseres, at der i loven er fastsat de 25 år.
Så vil jeg sige, at jeg da ikke ved, om jeg kan opklare lidt af det med ændringen af satserne.
For jeg kan vel nok få ministeren til at bekræfte, at der i det her også ligger, at statens tilskud til VEU-godtgørelsen skal beskæres med 20 pct., hvilket jo vil give en besparelse på 446 mio. kr. hvert år i 2012 og 2013, og at det vil betyde, at det vil blive sværere at få efteruddannelse, fordi virksomhederne på den måde får færre penge.
Ministeren sagde ordret, at regeringen har stor omsorg for de kortuddannede.
Men jeg vil spørge: Hvad er regeringens bud til de kortuddannede, når det nu skal gøres sværere at tage en efter- og videreuddannelse?
Hvad er regeringens bud til virksomhederne, der siger, at de har konkurrenceevnen og omstillingen og produktivitetsnedgangen som udfordring?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-10:
Kan Dansk Folkepartis ordfører, fru Marlene Harpsøe, ikke lige forklare mig, om det her forslag er fremadrettet, eller om det er bagudrettet.
Man taler om folkeskolen – og det er jo fint nok – men hvordan hjælper det de folk, der bliver ramt af arbejdsløshed, der er ved at ryge ud af arbejdsmarkedet, fordi de måske er kommet ud at tjene efter 6. eller 7. klasse og ikke har været i skole siden?
Hvordan kan det så være, at man kan finde på som den lille mands parti at skære ned over for de svageste, dem, der er tættest på afgrundens rand, i forhold til at man også vil tage dagpengene fra dem?
Hvordan kan det være, at man har analyseret sig frem til, at det er det klogeste?
Hvis det er det, man uddanner folk i i dag, så er de uddannelser måske ikke særlig meget værd, men heldigvis er der rigtig mange eksperter, der siger, at det klogeste, man kan gøre for at øge ligheden og sikre, at folk ikke bliver stødt ud, er at give folk uddannelse, så de kan holde sig fast på arbejdsmarkedet.
Hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti er kommet frem til den modsatte konklusion?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-10:
Hr. Bjarne Laustsen fra Socialdemokratiet har meget imod, at vi i Dansk Folkeparti også gerne vil se fremad.
Selvfølgelig vil vi også gerne se tilbage, forstået på den måde, at når der er nogle, der er gået ud af folkeskolen, og som ikke har bestået dansk og matematik i folkeskolen som et eksempel, skal de selvfølgelig have mulighed for at gøre det senere.
Men når det så er sagt, vil jeg bare gerne sige, at det også ville klæde Socialdemokratiet at se fremad.
Det gør vi i Dansk Folkeparti, og vi synes bare ikke, at man, hverken som barn eller voksen, kan være tjent med at gå ud af folkeskolen uden at kunne læse, skrive og regne.
Det skulle vi da helst lære dem forinden, sådan at de kan bruge det igennem hele livet og ikke skal vente, til de er 40 år, med at bestå dansk og matematik, så de kan læse, skrive og regne.
Det skulle de gerne gøre meget tidligere, det er i hvert fald den ambition, vi har i Dansk Folkeparti, og det kunne klæde Socialdemokraterne at have den samme.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-06-10:
Dette lovforslag er jo lille af omfang – det drejer sig om 40 mio. kr. – men til gengæld er det meget urimeligt i sine virkninger.
Denne ordning med SVU, hvor en lønmodtager og en arbejdsgiver bliver enige om videreuddannelse, har været en succes.
Det forekommer mig, at netop fordi den har været en succes, skal den nu begrænses, og det er jo en mærkelig omvendt måde at tænke på.
Da jeg hørte fru Marlene Harpsøe, forekom det mig, at det nærmest blev fremstillet sådan, at dette forslag var noget, hvormed man betalte en stor regning.
Men det er det jo ikke, af 24 mia. kr. er det her en sjettedel af 1 pct., så vidt jeg kunne regne det ud, og det er jo altså ikke det, der redder vores økonomi.
Man lukker nogle muligheder for nogle mennesker, som har stået bagest i uddannelseskøen, med det her forslag.
Det har kun negative virkninger, og det er Det Radikale Venstre
absolut imod.
Christine Antorini (S), 2010-06-10:
Jeg takker for den ihærdige anstrengelse, formanden gjorde sig, for at få det til at virke.
Jeg stillede jo et meget klart spørgsmål til undervisningsministeren, om det rygte, der cirkulerer i omverdenen, kunne være rigtigt.
Ikke nok med, at regeringen vil halvere det antal uger, man kan læse på SVU, fra 80 uger til 40 uger, og at der kommer øget brugerbetaling, når man ønsker at tage voksenefteruddannelse, det ligger der jo i fremtidige lovforslag, for vi har jo fået den samlede nedskæringspakke fra regeringen, der er åbenbart også et forslag, som man har hørt om, og som ikke fremgår af den nedskæringspakke, som regeringen har lavet, om, at man oven i købet vil skære i selve SVU-ydelsen.
Det vil sige, at hvis ministeren ikke vil svare på det nu, må vi gå ud fra, at det så ligger i pipelinen som en nedskæring, når regeringen fremsætter sit finanslovforslag.
Derfor spørger jeg en gang til: Er der planer om, at regeringen oven i alle de andre nedskæringer vil skære i selve ydelsens størrelse, som er på dagpengeniveau?
Mads Rørvig (V), 2010-06-10:
Skattestoppet, som det også står i udspillet, er suspenderet på de punkter, som også tydeligt fremgår.
Det vil sige, at man holder en pause med § 20-reguleringen, som teknisk set er et brud på skattestoppet, men dertil skal man så lægge, at der jo ikke er nogen, der mærker en skattestigning, og at der ikke er nogen, der får mindre, end de får i dag.
Men teknisk set er det jo et brud på det oprindeligt definerede skattestop.
Så det midlertidige brud, vi har lavet, og som vi åbent går frem og taler om, gælder jo med den tidsbegrænsning, der også ligger inden for elementerne i det her lovforslag.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-10:
Vi havde jo på et tidspunkt en statsminister, som sagde om skattestoppet, at enten havde man skattestop, eller også havde man ikke skattestop.
Nu har vi så et skattestop, hvor man er jomfru teknisk set, kan jeg forstå på Venstres ordfører.
Er det frem til 2020, og træder det så i kraft der, eller er det bare i de kommende år, eller er det sådan en suspension, som vi ikke rigtig ved hvornår hører op?
Så tidsperspektivet vil jeg gerne have belyst.
Mads Rørvig (V), 2010-06-10:
Så kan jeg jo gentage de elementer, som er i lovforslaget.
Det er sådan, at § 20-reguleringen bliver suspenderet, og den suspension ophører efter perioden, som også er defineret i lovforslaget, og det er jo den periode, som vi også har suspenderet skattestoppet i.
Så det er jo relativt simpelt.
Line Barfod (EL), 2010-06-10:
Hr. Frank Aaen fik ikke noget svar før på, hvorfor Venstre mener, at børnefamilierne skal betale, når det nu er kommet frem i et svar, at man rent faktisk ved at lade være med at give den skattelettelse, som man nu udskyder, helt kunne undlade at skære i ydelsen til børnefamilierne.
Hvorfor er det så, at Venstre holder fast i, at man vil skære i ydelsen til børnefamilierne?
Hvorfor er det, at det er børnene, der skal betale regningen for, at man har givet masser af skattelettelser, og at det er gået galt i bankerne?
Mads Rørvig (V), 2010-06-10:
Der er nogle årsagssammenhænge, jeg ikke er helt enig i.
Jeg er ikke helt enig i, at det er børnene, der skal betale for banker og det ene og det andet.
Det var da et besynderligt argument at drage ind i debatten.
Det er alle, der holder for i den her pakke.
Man suspenderer § 20-reguleringen i personskattelovgivningen, og der er også en ændring af børnefamilieydelsen, så det er alle, der kommer til at holde for i den her genopretningspakke, som er lagt frem.
Line Barfod (EL), 2010-06-10:
Men der kom jo ikke noget svar.
Hvorfor er det, at der er nogle børn, der kommer til at skulle undvære at kunne gå til fritidsaktiviteter, nogle børn, der kommer til at skulle undvære at kunne holde børnefødselsdage, fordi Venstre ikke vil have, at de rige, der er blevet lovet skattelettelser, skal undvære deres skattelettelser i al for lang tid?
Når nu det har vist sig, at man faktisk slet ikke behøvede at skære i ydelsen til børnefamilierne, at man kunne nøjes med bare at lade være med at give den skattelettelse, som man nu udskyder,
hvad er så begrundelsen for, at Venstre holder fast i, at det skal gøre ondt på børnene?
Hvorfor skal det gøre ondt på børnene?
Mads Rørvig (V), 2010-06-10:
Den her pakke, vi kommer til at lave, kommer til at gøre ondt på alle.
Det er bestemt ikke sjovt.
Jeg havde da helst været foruden, at vi skulle fremsætte det her lovforslag, men det er nødvendigt, at vi får genoprettet dansk økonomi, og det er åbenbart ikke gået op for oppositionen.
Altså, det, vi går og laver, er ikke sjovt, men det er nødvendigt.
Det er nødvendigt, for at vi får opbygget vores økonomi igen.
Hvis vi skal sikre børn en fremtid i Danmark, hvis vi skal sikre, at der er fremtidig holdbarhed i vores økonomi, så er vi altså nødt til at rette op på dansk økonomi nu, og det er derfor, vi fremsætter bl.a. det her lovforslag.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-10:
Nu har meget af debatten i dag jo drejet sig om, at årsagen til de problemer, vi er i, er den internationale krise.
Den er kommet væltede ind til Danmark udefra.
Men er det nu årsagen?
Er det i virkeligheden ikke, fordi regeringen har handlet uforsvarligt frem til august 2008, hvor den internationale krise kom?
Hvis vi bare tager vismændenes opgørelse over væksten i det offentlige forbrug af strukturelt BNP, var det tilbage i 2001 og før 2001 på 25-25,5 pct.
Det er altså den borgerlige regering, der selv har skabt de problemer, vi er i nu.
Jeg erkender blankt, at krisen er kommet oveni, men det er jo erkendt af også finansministeren, at de økonomiske problemer, vi har, startede før.
Mads Rørvig (V), 2010-06-10:
Jeg er sikker på, at regeringen tager ansvar for alle de økonomiske beslutninger, der er truffet, men at sige, at det er regeringens skyld, at vi har en krise lige i øjeblikket, mener jeg godt nok er at stramme den en smule.
Når man kigger på landene omkring os – Spanien, Portugal og Grækenland – og på, hvad de lige i øjeblikket er ude i, kan jeg da sige, at jeg er glad for, at vi har haft en regering, der har formået at føre en ansvarlig økonomisk politik, så alle de offentligt ansatte trods alt ikke skal gå godt 20 pct. ned i løn, som vi ser andre steder.
Så må jeg sige, at jeg altså ikke mindes at have hørt en socialdemokrat fra 2001 til 2008, der har foreslået, at vi skulle dæmpe det offentlige forbrug en lille smule.
Det er sjovt nok at høre hr. Klaus Hækkerup og Socialdemokraterne: Når vi er i krisetider, foreslår Socialdemokratiet, at vi skal bruge flere penge, og dengang det var opgangstider, foreslog Socialdemokratiet også, at vi skulle bruge flere penge.
Det er jo bestemt ikke noget, der løser de udfordringer, vi står over for.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-10:
Mit spørgsmål til ordføreren ligger lidt i forlængelse af den debat, vi havde ved førstebehandlingen, hvor ordføreren sagde – og det er jo som minimum rigtigt – at med de her forslag, som vi har til behandling i dag, er skattestoppet suspenderet.
Mit spørgsmål er bare, hvor lang tid skattestoppet så er suspenderet.
Mads Rørvig (V), 2010-06-10:
Jeg takker for de gode input.
Jeg synes, vi har fundet en fornuftig balance i det forslag, der ligger her, hvor netop alle kommer til at holde for.
Så er det rigtigt, at der har været et ændringsforslag siden førstebehandlingen af det her lovforslag, og det mener jeg også gavner lovforslaget og sikrer en bedre balance i den måde, som vi udmønter det her på.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-10:
Et af de bud, som SF og Socialdemokraterne har i fællesskab, er, at vi satser på, at vi skal uddanne os, investere os og arbejde os ud af krisen.
Vi tror tværtimod på, at der er god grund til at glæde sig over hver eneste, der tager en uddannelse, fordi det er skridt i den retning, som Danmark skal gå.
Jeg vil lige vende tilbage til spørgsmålet om det med de 20 pct.
Det er jo korrekt, at der ligger et forslag om, at statens tilskud til VEU-godtgørelsen skal reduceres med 20 pct., altså de 446 mio. kr. om året både i 2012 og i 2013, og at det medfører, at færre virksomheder vil sende deres medarbejdere på efteruddannelse.
Men det fleksible arbejdsmarked består af en række enkeltdele, hvoraf gode grunduddannelser er en del, og hvor der er efteruddannelse, hvor der er en tryg dagpengedækning, stærke organisationer og dækkende overenskomster.
Det er jo det, der betyder, at man har et fleksibelt arbejdsmarked, og der udgør uddannelse altså et væsentligt element, og her går man ind og ligesom tackler et af de her elementer og forringer dermed det omstillingsparate arbejdsmarked.
Tina Nedergaard (V), 2010-06-10:
Der er jo ikke noget godt, fantastisk eller super ved at skære på voksenefteruddannelse eller på godtgørelsen til voksenefteruddannelse.
Selv om vi fortsat vil ligge blandt de bedst placerede lande i verden med hensyn til offentlig finansiering af efteruddannelse, er det da ærgerligt, at det er nødvendigt, men det er jo dér, vandene skiller helt grundlæggende i forhold til dansk økonomi.
S, SF og venstrefløjen mener sådan generelt, at man kan belåne sig ud af sin gæld, og hvis bare vi bruger rigtig mange flere penge, end vi gør i dag, er det ikke et problem, at vi har lånt nogen, så vi kan bare låne nogle flere.
På den måde mener man at vi kommer ud af krisen og at det nok skal gå rigtig godt for alle de kortuddannede.
Men svaret er jo: Nej, det er lige præcis ikke, hvad der vil ske, det, der vil ske, er, at jo større vores gæld bliver, desto mere man overbelåner, desto større vores underskud bliver i de offentlige finanser, desto større og alvorligere problemer vil dansk økonomi komme ud i i den internationale konkurrence om arbejdspladser, og der bliver taberne med garanti de kortuddannede.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-06-10:
Efter de bemærkninger, der falder her, er det, som om man har en opfattelse af, at arbejdsmarkedet er noget stationært, der ikke kan forandres.
Jeg mener langtfra, man er færdig med det spørgsmål, der hedder, at man godt kan nå noget mere gennem effektivisering, at man godt kan nå noget mere gennem en ny tilrettelæggelse af arbejdsledelse, altså hvem der har ansvaret for virksomhederne og den slags ting.
Det er helt klart, at det ikke er noget, som er negativt, men det er derimod det, vi er på vej hen imod, og derfor har jeg et enkelt spørgsmål.
Hvis situationen er den, at når der har været optræk til, at en virksomhed ville lukke eller formindske antallet af sine ansatte, og man så har sagt til medarbejderne, at man godt vil være med til, at de tager nogle kurser, tager noget uddannelse, får nogle opkvalificeringsmuligheder ud fra den lovgivning, der eksisterer, og hvis det er sådan, man bærer sig ad på arbejdsmarkedet, hvad er det så, man har sparet ved at skære ned til 40 uger i stedet for 80 uger?
Betyder det ikke, at man sender dem i arbejdsløshed et år tidligere, medmindre man kan bevise, at de kan leve af SU?
Det tror jeg næppe man kan.
Tina Nedergaard (V), 2010-06-10:
Jeg er da fuldstændig bevidst om, at det har negative konsekvenser at skære ned på efteruddannelsesstøtten og voksenuddannelsesstøtten; det medgiver jeg fuldstændig.
Men det er bare en anden præmis, vi arbejder ud fra, og den præmis hedder, at hvis vi f.eks. tager slagteriarbejderne – jeg ved, at hr. Ole Vagn Christensen er meget optaget af slagteriarbejderne, det er jeg af gode grunde også selv, og det bør alle danskere faktisk være, fordi de har haft nogle gode job i rigtig mange år – kan man godt argumentere for, at det er synd for den slagteriarbejder, der f.eks. ikke længere kan få statens voksenuddannelsesstøtte i 2 år.
Men mit hovedhensyn er, at den slagteriarbejder fortsat har en arbejdsplads i Danmark.
Der er simpelt hen forskellige indfaldsvinkler til lovforslaget, som vi drøfter i dag, for selvfølgelig har det negative konsekvenser, når man fjerner et privilegium fra folk.
Så er der 500 færre, som vil kunne komme på voksenefteruddannelse med SVU i de kommende år, end der har været hidtil, men målet er at sikre dansk økonomi, så vi sikrer den kortuddannede, hårdtarbejdende medarbejder en arbejdsplads også i fremtiden.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-06-10:
Det kan godt være, jeg ikke har lært at regne, men jeg har lidt svært ved at se, hvad forskellen er på, at man sender en ud i arbejdsløshed, og man sender en på SVU.
De to får faktisk den samme økonomi, og de kommer begge to fra det samme system, nemlig statskassen.
Derfor har jeg brug for at få at vide: Hvis det, jeg her har fremført, er korrekt, altså at det er den måde, man har benyttet sig af, at man fik mulighed for at lave en omkvalificering af mennesker, og perioden så bliver nedsat til kun 1 år, som det bliver sagt, går slagteriarbejderne jo arbejdsløse det sidste år.
Men hvad har statskassen tjent ved det, og hvordan har det forbedret økonomien?
Jeg har lidt svært ved at se, at der skulle være nogen sammenhæng, medmindre man har nye arbejdspladser til de pågældende.
Tina Nedergaard (V), 2010-06-10:
Jeg vil gerne svare hr. Karsten Hønge og sige, at årsagen til, at jeg problematiserede 25-års-grænsen, var, at jeg blev bedt om at forsvare den eller forklare den, og der er det, jeg siger, at der ikke er nogen højere videnskab, der siger, at det præcis er 25 år, der er den magiske grænse for, hvornår man bør få statens voksenuddannelsesstøtte, og hvornår man ikke bør.
Jeg problematiserede det blot og sagde, at jeg ikke vil forsvare, at det nøjagtig er 25 år, det kunne være 26 år, det kunne være 24 år, og det kunne være 31 år.
Det giver bare ikke rigtig nogen mening at diskutere det, det er jeg helt enig med hr. Karsten Hønge i, og derfor er den 25 år, selv om der kunne have været andre overvejelser inde, som bl.a. da VK-regeringen fordoblede SU'en til enlige forsørgere og også fordoblede SU'en til unge med en funktionsnedsættelse, bl.a. døve og folk, som døjer med at se, altså blinde eller synshæmmede.
Med hensyn til hvad vores bud er i forhold til de kortuddannede, vil jeg sige, at vi arbejder for fuld kraft med at sikre, at vi ikke taber flere arbejdspladser i en global konkurrence, som er blevet benhård, og det er dér, hvor jeg undrer mig over, at S og SF ikke kommer med et eneste bud.
Det er altså tamt at sige: Vi vil fastholde SVU'en, til gengæld er der ingen arbejdspladser tilbage til de kortuddannede, men pyt med det.
Mads Rørvig (V), 2010-06-10:
Tak for det.
Vi har oplevet en økonomisk krise af historiske dimensioner.
Ingen er gået ram forbi, heller ikke Danmark.
Nu er det begyndt at lysne i horisonten.
De seneste kvartaler har budt på positiv vækst, arbejdsløshedskurven er knækket, og virksomhederne har igen fået noget at bestille.
Krisen har været relativt mindre hård for Danmark end for så mange andre lande.
For dengang oppositionen krævede penge til både stort og småt, valgte vi at holde igen.
Derfor var vores økonomi bedre polstret og derfor bedre rustet til krisen.
Det betyder ikke, at vi er kommet upåvirket igennem.
Vi har holdt krudtet tørt indtil det rette øjeblik, hvor det gjorde mest gavn, men indsatsen mod krisen har kostet røde tal på bundlinjen og mere, end vores økonomi kan holde til.
Derfor er vi nødt til at handle.
Alternativet er gæld, der blot vokser sig større, og udgifter til rente og renters rente, penge, som vi langt hellere ville investere i vækst og velfærd.
Jublen havde ganske givet været større, hvis vi frem for at spare havde givet et tilsvarende beløb ud.
Omstændighederne er imidlertid ikke til at lege den rige onkel fra Amerika.
Vi er nødt til at se i øjnene, at hullet i statskassen ikke forsvinder af sig selv.
Derfor må alle bidrage til at få økonomien op at stå igen.
Det er ikke rart, men Venstre tager ansvaret på sig, og Venstre kan selvfølgelig fortsat støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2010-06-10:
Lad gå, at der skal spares penge.
Så må man jo vælge, hvor man vil spare dem.
I dag har vi lige fået et meget interessant svar vedrørende det her lovforslag, nemlig at hvis man erstatter besparelsen på børnechecken med, at man ikke bare i 3 år suspenderer, men permanent suspenderer en yderligere forhøjelse af topskattegrænsen, så kan man ikke alene undgå at skære i børnefamiliernes indkomst, man vil faktisk også på lang sigt få en merfortjeneste på 500 mio. kr. til statskassen.
Det er ikke noget med at hæve en skat, det er at undlade en skattelettelse og i stedet for lade være med at spare på børnene.
Var det ikke noget, der kunne tiltrække Venstre?