runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2007-03-29:
Jeg anfægter ikke regeringens ret til at gennemføre et skattestop – jeg er hamrende uenig i det – jeg anfægter bare ordvalget, retorikken, hvor man taler om størst mulig frihed og størst muligt selvstyre, når Det Konservative Folkeparti har været med til at gøre det modsatte.
I handling har man altså gjort det modsatte af sin retorik.
Det var det, jeg anfægtede, og det er sådan set en lille smule alvorligt, for det fratager jo netop medarbejderne initiativet, glæden og medansvaret.
Hvis man skulle lede en privat virksomhed, en stor koncern, efter de retningslinjer, som Det Konservative Folkeparti, Venstre og Dansk Folkeparti tvinger ned over kommunerne, så ville en sådan virksomhed lukke inden månedens udgang.
Ingen moderne privat virksomhedsleder kunne drømme om at have så stor mistillid til sine medarbejdere, at de skulle kontrolleres morgen, middag og aften til skade for de primæropgaver, de er sat til at varetage.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-03-29:
Men hvis det skal have en omgang til, så vil jeg bare sige: Vi fokuserer på opgaven, vi giver de offentligt ansatte størst mulig frihed til at løse opgaven, og der skal ikke være minuttyranni i den offentlige sektor, men det er klart, at der er basale forhold, som det er nødvendigt at have viden om, når man til sidst skal opgøre, hvordan den offentlige sektor virker.
Og derfor siger jeg, at dokumentation er en måde at skabe sig frihed på, for hvis man løser opgaven tilfredsstillende, kan man også selv få lov at tilrettelægge den.
Og det burde i virkeligheden udtrykkes i kvalitetsreformen, at jo mere præcis dokumentation, jo bedre oplysning, jo større gennemsigtighed, jo større frihed får kommunerne.
Ole Sohn (SF), 2007-03-29:
Det er et interessant studium at følge med i retorik i forhold til handlinger, når hr. Christian Wedell-Neergaard siger, at De Konservative ønsker frihed, tillid og medansvar i kommunerne og størst muligt kommunalt selvstyre, hænger det jo ikke helt sammen med, at hr. Christian Wedell-Neergaards parti har været med til at lave et skattestop, som har fjernet det kommunale selvstyre, og som har fjernet friheden og tilliden til kommunerne og erstattet det med kontrol, kontrol, kontrol.
Hvordan hænger det sammen?
Det må da være sådan, at man har en ledelse, en kommunal ledelse, som står til ansvar for borgerne.
Det, regeringen har gjort, har medført, at man har nogle kommunale ledelser, som skal administrere nogle centralt fastsatte mål, og som så skal bruge deres arbejdsdag på at kontrollere, lave skemaer og administrativt bøvl til glæde for ministerier og styrelser og til skade for de arbejdsløse, de børn, de skoleelever og de ældre, som de er sat til at varetage interesserne for.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-03-29:
Så er der et behov for at dokumentere, hvor meget tid der er medgået, og hvordan opgaven er løst, om der har været nogle uregelmæssigheder osv., alt det skal også kunne ses.
Derfor er det jo i beskæftigelsesindsatsen et spørgsmål om at få folk i arbejde – og det går jo ikke så dårligt, beskæftigelsen er så høj som nogen sinde – og for børnepasningen et spørgsmål om at koncentrere sig om børnene og ikke bruge pengene på unødig dokumentation.
Men det er nødvendigt for at fastholde målsætningen, at man dokumenterer også her, og derfor går vi jo også ind for konsekvent brug af brugerundersøgelser.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-03-29:
Nu skyldes alle de har krav om dokumentation og kontrol jo ene og alene de krav, der ligger til konkurrenceudsættelse, som den her regering, som hr. Wedell-Neergaard er en del af, har dikteret.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, for egentlig bekræftede hr. Wedell-Neergaard det, jeg sagde: Er det virkelig rigtigt, at hr. Wedell-Neergaard går ind for et system, hvor f.eks. socialrådgiverne i jobcentrene rundtomkring i Danmark bruger 1½ time på det, de skal, nemlig at formidle job til ledige, og resten af arbejdsdagen går med papirarbejde; den ordning, der betyder, at hjemmehjælpere og pædagoger bruger mindre end halvdelen af deres arbejdsdag på det, de egentlig skal, og den anden halvdel på at dokumentere, at de gør det, de skal; og at skolelærere bruger mere og mere tid og bliver pålagt flere og flere opgaver, som ikke har noget at gøre med det, de skal, det, de er bedst til, nemlig at undervise børn?
Er det virkelig et system, som hr. Wedell-Neergaard vil forsvare, for så bliver det godt nok svært at få bedre kvalitet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-03-29:
Jeg mener, at det har været rigtigt at have regler om dokumentation, så man har kunnet se, hvad det er for nogle ydelser, og skabe gennemsigtighed, sådan at borgeren også kan se, hvad borgeren får for en ydelse.
Så på den måde synes jeg, at det er rigtigt.
Men jeg siger jo, at overliggeren i det her er kommunalt selvstyre, og at vi skal prøve at undgå at få en række områder, hvor man helt detaljeret fra Folketingets side fastlægger, hvordan det her skal køre, så man i højere grad via bloktilskuddet overlader det til kommunerne at gennemføre de forbedringer og tiltag, som er nødvendige.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-30:
Noget af det, jeg forestiller mig kommer ud af det arbejde, som foregår i Undervisningsministeriets regi, er netop også en større fleksibilitet, når det gælder afholdelse af eksamensformer.
Og det her med f.eks. at søge på nettet osv., kan jeg sagtens se indgå.
Som sagt vil jeg ikke lade min fantasi begrænse, hvad man kunne gøre.
Men jeg kunne da sagtens forestille mig nogle projektopgaver, hvor man f.eks. skal søge informationer på nettet og bruge it-teknologi på anden måde.
Så kunne det jo også tænkes, at man individuelt kunne gå op og fortælle om: Hvordan har jeg så gjort det, hvilke kompetencer har jeg fået gennem det projektarbejde og det projekt, som jeg har lavet i samarbejde med nogen?
Og der kunne jeg da netop se sådan noget som informationssøgning og den slags som et udmærket fundament for et projektarbejde.
Nu er det jo sådan, at der er nogle faggrupper, hvor det har været generelt, at man var til gruppeeksamen, så der har ikke været så meget at fra- eller tilvælge, fordi alle de steder har været til eksamen under samme form.
Så det skal jeg ikke kunne gøre mig klog på.
Det, vi lægger vægt på, er, at når man i fremtiden fremviser et eksamensbevis, så kan vi sige, at man som arbejdsgiver godt kan have tillid til, at de karakterer, der fremgår af det eksamensbevis, er et udtryk for, hvad den enkelte person individuelt kan.
Det kan så f.eks. være på baggrund af et gruppearbejde eller et projekt, den pågældende har lavet i fællesskab med andre.
Det er det, vi lægger vægt på er væsentligt.
Så synes jeg overhovedet ikke, det gør noget, at man, når man så går til eksamen og får den individuelle præstation og viser, hvad man individuelt kan, så tilmed bliver skolet i det, der netop bliver den næste udfordring, nemlig jobsamtalen.
Christine Antorini (S), 2007-03-30:
Det, jeg egentlig var lidt optaget af, var lige præcis at finde ud af den måde, som Det Konservative Folkeparti så på moderne eksamensformer på.
Den var meget sådan teknologiorienteret og gik på, om det skulle være det ene værktøj eller det andet.
Når jeg tænker på den brede it-kompetence, så er det bl.a. noget af det, som Computerworld har været optaget af, og som jeg er interesseret i.
De har et forum, der består af erhvervsledere, eksperter og andre.
Det er meget bredt.
Det består af, hvordan man laver kildekritik; det handler om, hvordan man laver research, hvordan man søger information på nettet, hvordan man bearbejder det, og frem for alt hvordan man bruger det i fællesskab med andre.
For det er det, der er hele pointen med den brede kompetencebeskrivelse med hensyn til at anvende it, at man deler viden med hinanden.
Så mit spørgsmål lyder: Er det en teknologiforståelse i forbindelse med moderne prøveformer, som fru Charlotte Dyremose synes lyder tiltalende?
Og i bekræftende fald, taler det så ikke for, at man så også skal kunne lave nogle mere gruppeorienterede prøveformer, for det er det, der er hele essensen, når man snakker om det brede it-kompetence-begreb?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-30:
Jeg er simpelt hen nødt til at spørge af ren og skær uvidenhed.
Ordføreren bliver ved med at henføre til, at man skal til jobsamtale alene, og at det derfor er noget skidt, hvis man har gruppeeksamener.
Har man eksempler ude fra virkeligheden på, at folk, der har været til gruppeeksamen, klarer sig dårligere til jobsamtaler?
Har man eksempler på, at folk, der har været til gruppeeksamener, bliver frasorteret, når erhvervslivet skal ansætte?
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-30:
Man er jo netop i gang med at foretage undersøgelser og analyser af: Hvordan kan vi bedst muligt lave eksamensformerne i fremtiden?
Jeg vil ikke her lægge mig fast på, at det nødvendigvis skal være den ene eller den anden form for eksamen, der involverer it.
Jeg synes, det er meget hensigtsmæssigt, at vi, nu hvor vi har moderne it-teknologi, netop også benytter den i forskellige former.
Der kan det være, at multiple choice er en god idé i nogle sammenhænge.
Jeg forestiller mig også, det er en rigtig dårlig idé i andre sammenhænge.
Men jeg vil altså ikke stå her og lade min fantasi begrænse, med hensyn til hvordan disse eksamensformer kan være i fremtiden.
Der vil jeg gerne benytte mig af bl.a. den rapport, der kommer i januar 2008.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-30:
Jeg synes godt nok, det er en underlig polemik, at man først får at vide, at fordi man synes, faktuelle svar kan gives af flere forskellige ordførere, så er partierne en filial af hinanden, og når så to forskellige partier individuelt redegør for deres individuelle holdninger, som godt nok i det her tilfælde ligger rigtig tæt på hinanden, hvilket jo også er årsagen til, at vi rent faktisk indgår i regeringssamarbejde sammen, så er det pludselig et problem, at man individuelt tilkendegiver, hvad ens partis holdning er.
Det synes jeg godt nok er lidt sært.
Skulle vi ikke holde os til, at vi er forskellige partier i det her Folketing og har forskellige ideologiske holdninger, men at vi typisk jo også har det på baggrund af nogenlunde de samme fakta?
Men til besvarelse af spørgsmålet vil jeg sige, at det fortsat er vores overbevisning, at det som udgangspunkt er en fordel, at vi har styrket tilliden til eksamensbeviset, ved at man kommer med en individuel præstation.
Men som udgangspunkt har vi ønsket at styrke tilliden til eksamensbeviset, bl.a. ved at man bliver bedømt på sin individuelle præstation.
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Fru Charlotte Dyremose siger, at så længe det er fakta, er hun dækket ind af Venstre, men når det kommer til overbevisning, taler hun på egne vegne.
Jeg synes, det gør det meget vanskeligt, men det kan jo forklare rigtig godt, at de to ting ligesom ikke har noget med hinanden at gøre, hvis man har fakta i Venstre og overbevisning i Det Konservative Folkeparti.
Det er jo et faktum, at fagfolk anbefaler en gruppeprøve med henblik på at give eleverne lejlighed til at vise, hvad de kan.
Det er et faktum.
Det står på papir, nedfældet af folk, som er anerkendt for deres faglighed.
Vil fru Charlotte Dyremose forholde sig til det, eller er fru Charlotte Dyremose så forankret i sin overbevisning, altså sin tro på, at individuelle prøver til enhver tid er det bedste uanset omgivelserne, prøveformen, eksamensformen, og hvad vi ellers har, at det er helt udelukket at lade sig påvirke af, hvad fagfolk mener om det her spørgsmål?
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-30:
Til det første om, at jeg var dækket ind af fru Tina Nedergaards svar, vil jeg sige, at det jo sådan set var, fordi fru Tina Nedergaard gav et faktuelt svar, og i al den stund fakta ikke har ændret sig på det kvarter, der er gået, siden fru Tina Nedergaard stod på denne talerstol, følte jeg, at jeg faktuelt var dækket ind.
Med hensyn til hvad vores holdning er til det her med, at gruppeeksamen skulle være sådan specielt fagligt kvalificerende, er det altså meget klart i Det Konservative Folkeparti, at vi med afskaffelsen af gruppeeksamen netop har ønsket at styrke tilliden til eksamensbeviset.
Derfor er vi ret tilfredse med, at det i fremtiden er sådan, at man bliver bedømt på en individuel præstation.
Vi mener faktisk, at det er en væsentlig del af det eksamensbevis, man har, at det eksamensbevis også afspejler, hvad ens individuelle præstation er.
Så synes vi, det er fint, at den f.eks. gives på baggrund af viden, man har tilegnet sig i grupper.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-30:
Jeg er slet ikke i tvivl om, hvad ordføreren synes er det rigtige.
Men var det ikke en god idé at kigge på hidtidig praksis, så vi kan se, hvordan dansk erhvervsliv blomstrer måske netop på grund af, at folk har fået mulighed for at gå til gruppeeksamener?
Hvem ved?
For ordføreren ved det øjensynlig ikke.
Vi har – lidt i forlængelse af hr. Rasmus Prehns spørgsmål – i SF også talt med erhvervslivet, som synes, at det er en katastrofe med den folkeskolepolitik, der føres mange steder i øjeblikket, ikke mindst fordi der ikke lægges så stor vægt på gruppepræstationer og på andre ting end rigid faglighed i det folkeskoleforlig, der ligger.
Jeg vil gerne spørge ordføreren igen: Var det ikke en idé at kigge på, at det faktisk er gået rigtig godt i dansk erhvervsliv med netop de kandidater, de folk, der er kommet ud i erhvervslivet, som har været til gruppeeksamen?
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Først skal jeg selvfølgelig undskylde, at jeg ligesom hr. Rasmus Prehn kommer til at stille spørgsmål, der ligner dem, vi har stillet til Venstre.
Det kommer af en antagelse, som jeg kan forstå er forkert, om, at Det Konservative Folkeparti er et selvstændigt parti og ikke en filial af Venstre.
Men fru Charlotte Dyremose kan bare lade være med at svare, hvis hun finder sig dækket af Venstres svar tidligere.
Jeg har haft det indtryk, at man fra konservativ side var meget optaget af faglighed.
Derfor forekommer det mig ganske besynderligt, at man nu kan konkludere fuldstændig entydigt, hvad der er hensigtsmæssigt, og hvad der ikke er hensigtsmæssigt, når vi ser på, hvad fagfolk anbefaler, og hvad der anbefales i forbindelse med udviklingen af fagene.
Fttm.072.fm Page 5304
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
Det gælder jo bl.a. tidligere nævnte Niels O. Andersen, som med hensyn til udviklingen af prøve i fysik/kemi anbefaler, at der indgår en gruppeprøve, men en gruppeprøve, som selvfølgelig har en individuel vurdering til sidst, fordi man gerne vil give elever og studerende den bedst mulige måde at vise deres kunnen på.
Føler ordføreren sig ikke fanget i sådan en lidt gammeldags forestilling om, at det hele foregår i en rundkreds, og at den ene tager ordet ud af munden på den anden, i forhold til den moderne prøveaflæggelse, sådan som den faktisk fandt sted i folkeskolen inden regeringens forbud?
Christine Antorini (S), 2007-03-30:
Nu har jeg forstået, at det er De Konservatives holdning, at man partout skal gå op til eksamen individuelt.
Jeg vil gerne spørge til den anden del af vores beslutningsforslag, som jo går på, om det ikke kunne være en god idé at prøve at arbejde med at udvikle moderne prøve- og eksamensformer.
Fttm.072.fm
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
Men jeg er faktisk lidt optaget af, hvad Det Konservative Folkeparti mener på det her område, for det eneste, der er blevet udviklet indtil videre, er ikke – må jeg sige – hvad jeg kalder it-kompetencer.
Det er, at man laver sådan et it-værktøj, et afkrydsningsskema, en multiple choice-test.
Så kan man svare på forskellige spørgsmål om geografi og naturvidenskab og andet godt.
Mener Det Konservative Folkeparti ligesom, at vi her har nået højden af, hvad man skal lave af udviklingsarbejde på eksamensformer, nemlig multiple choice-test?
Og hvis det ikke er tilstrækkeligt, vil jeg bede den konservative ordfører om at udfolde lidt, hvordan hun faktisk kunne forestille sig at man kunne få udviklet det, der er den brede definition af it-kompetencer.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-30:
Det er en storslået tillid, venstrefløjen har fået til dansk erhvervsliv, og jeg synes, det er dejligt.
Jeg håber, fru Pernille Vigsø Bagge på mange andre punkter vil lytte til, når erhvervslivet f.eks. siger, hvilke ting der skal til for at fremmet væksten i det danske samfund.
Der tror jeg vi kan få nogle rigtig gode samarbejdssituationer også mellem Det Konservative Folkeparti og SF.
Man kunne sige: Jo, det går meget godt.
Vi klarer jo sådan set også mange udfordringer ganske udmærket, selv om f.eks. 17 pct. af en ungdomsårgang, der kommer ud af folkeskolen, ikke kan læse en avis.
Bare fordi dansk erhvervsliv blomstrer – dansk erhvervsliv er virkelig dygtigt til at hjælpe det danske samfund til at have et højt velfærdsniveau – så betyder det jo ikke, at vi ikke kan gøre tingene endnu bedre.
Det er det, vi forsøger at gøre med de nye eksamensformer.
Og det er også det, vi har forsøgt at gøre med en betydelig styrkelse af folkeskolen.
For selv om det går godt i Danmark, så synes vi faktisk ikke, at det er godt nok, når f.eks. 17 pct. af en ungdomsårgang ikke engang kan læse en avis eller en manual, når de kommer ud af folkeskolen.
Og derfor kan det selvfølgelig blive bedre.
Martin Henriksen (DF), 2007-03-30:
Det var selvfølgelig min fejl.
Det var meget sent, jeg markerede.
Tror fru Charlotte Dyremose, at det er noget, som også vil slå igennem på andre områder, eller er det mon simpelt hen bare et tomt arguFttm.072.fm Page 5307 Monday, August 20, 2007 11:33 AM
ment, som man lige hiver op af lommen til lejligheden?
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-30:
Man kan jo naturligvis frygte det sidste, men jeg håber så sandelig da, at det vil betyde, at der i masser af andre situationer vil blive lyttet til dansk erhvervsliv, for der er jo rigtig mange gode kræfter i dansk erhvervsliv, der ved en masse om, hvordan vi f.eks. kan skabe større vækst i det her samfund.
Og der håber jeg så sandelig, at SF pludselig vil være med på de forslag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-30:
Ud over at virksomhederne i høj grad roste SF’s grønne erhvervspolitik, kom virksomhederne også ind på, at de undrede sig over, at der ikke var andre politiske partier, der tidligere havde opsøgt dem og besøgt dem, og at de godt lige ville have os til at tage med til Folketinget, at de syntes, at den folkeskolepolitik, der føres i øjeblikket, er en katastrofe i forhold til, hvad det er, disse virksomheder har behov for.
De har behov for, at der er frihed til forskellighed i prøveformer i det danske uddannelsessystem, og det er jo også derfor, at vi sammen med S og R nu fremsætter et forslag om, at vi får disse forskellige muligheder.
Både i grundskolen og på de videregående uddannelser skal det være op til den enkelte institution og ikke til den til enhver tid siddende regering at vælge den bedst egnede eksamensform.
I SF har vi tiltro til, at uddannelsesinstitutionerne tilrettelægger deres uddannelser efter de pædagogiske principper, som de finder bedst egnede for elevernes og de studerendes indlæring.
At blande sig i eksamensformerne er derfor en helt unødvendig og meget politisk, ideologisk indgriben, snarere end det er en fagligt funderet indgriben.
Derudover vil det være fornuftigt, hvis der, som beslutningsforslaget lægger op til, iværksættes et udviklingsarbejde med prøve- og eksamensformerne.
Særlig gruppeeksamen vil SF gerne slå til lyd for.
Dens afskaffelse er helt ude af takt med den melodi, der lyder fra størstedelen af det danske arbejdsmarked.
Her efterspørges medarbejdere, der kan samarbejde om projektorienterede opgaveløsninger og udvikling af ideer.
Det er ikke noget, man kan lære fra den ene dag til den anden, den dag man er færdig med sin uddannelse og træder ind på arbejdsmarkedet.
Ting tager tid.
Gruppearbejder og – i naturlig forlængelse af det – gruppeprøver på uddannelsesinstitutionerne har hidtil været glimrende fora for oparbejdelse af evnen til at samarbejde.
For der er en klar sammenhæng mellem mulige eksamensformer og den undervisning, der tilbydes eleverne og de studerende.
Valg af undervisningsform sker nemlig på baggrund af en afvejning mellem pædagogiske hensyn og hensynet til, hvilke kompetencer eleverne skal have, når de prøves på eksamensdagen.
Når elever ikke længere kan føres til eksamen i grupper, falder graden af gruppearbejde også helt naturligt, og det er ærgerligt.
SF går ind for faglighed og eksamensformer, der bedømmer eleverne på deres kompetencer, og SF mener, at uddannelsesinstitutioner skal have selvbestemmelsesret, hvad angår prøveformer.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-03-30:
Egentlig er det åbenlyst, at Enhedslisten støtter det her forslag, og derfor kan det undre, at EnFttm.072.fm Page 5309
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
hedslisten ikke er medforslagsstiller.
En anden gang vil jeg gerne opfordre de øvrige oppositionsordførere til at henvende sig til Enhedslisten, så vi kan stille forslagene sammen.
Når det er sagt, vil jeg sige, at de elementer, som forslaget består af, nemlig frihed til forskellige eksamensformer og et udviklingsprogram for eksamensformer, naturligvis er ting, som ligger i fuld forlængelse af Enhedslistens politik.
Jeg vil sige omkring det med frihed til forskellige eksamensformer – jeg synes, der er blevet sagt rigtig mange ting og rigtig mange kloge ting i den her debat – at jeg synes, der mangler en lille bitte smule vægtning af præcis det der med frihed til at vælge på den enkelte institution.
For det handler jo ikke kun om at afspejle en virkelighed, det handler heller ikke kun om at komme de absurde eksempler til livs såsom det her med badminton, hvor man så ikke længere kan gå til gruppeeksamener.
Det handler også om, at man må have tillid til, at de enkelte uddannelsesinstitutioner i samarbejde med de studerende og eleverne bedre er i stand til at vurdere, hvilke prøveformer der giver mening, end et centralt ministerium er.
Så jeg synes også, diskussionen bør handle om, hvem det er, der er bedst kvalificeret til at vurdere, hvilken prøveform der er væsentlig, ministeriet eller den enkelte uddannelsesinstitution.
Og der er jeg altså af den overbevisning, at det er den enkelte uddannelsesinstitution.
Det handler jo bl.a. også om, at det helst skulle være sådan, at prøven afspejler den pædagogiske retning, man har lagt på uddannelsesinstitutionen, i stedet for at det er testen, der kommer til at diktere den pædagogiske retning.
Jeg vil sige, at et af de argumenter, der er allervæsentligst for Enhedslisten, som jo helt generelt er meget skeptisk over for test og testredskaber, er, at mangfoldigheden af prøveformer lægger op til, at man understreger, at det er forskelligt, hvad folk er gode til, og at man ikke underkender en gruppe mennesker, som ikke er gode til den eksamensform, der lige er sat op, men at man netop lader forskellige prøver afspejle, at folk er forskellige, så man altså ikke ensretter, men tværtimod nurser, at der er en forskellighed og en mangfoldighed i, hvilke kundskaber mennesker har, og på hvilken måde de derfor naturligvis også kan blive testet i dem.
Så for Enhedslisten er det rigtig væsentligt, at der er en mangfoldighed af prøveformer, fordi vi på den måde bedst finder ud af, hvad mennesker er, og hvad mennesker er gode til og dermed selvfølgelig også, at folk ikke bare føler sig fældet af en bestemt eksamensform.
Så på den måde lægger Enhedslisten meget vægt på, at man har en stor mangfoldighed af eksamensformer.
Så alt i alt vil jeg sige, at jeg kan støtte de fleste af de bemærkninger, der har været fra forslagsstillerne, og jeg ærgrer mig alene over, at Enhedslisten ikke har fået anledning til at være medforslagsstiller på forslaget.
Per Clausen (EL), 2007-03-30:
Jeg vil gerne spørge hr. Torsten Schack Pedersen om, hvorfor man har valgt at bruge den metode til at reducere den tid, folk bruger på et speciale, som går ud på at forringe vilkårene for de studerende ved at give dem ringere muligheder for at bestå deres speciale?
Hvis man vil opnå det, hr. Torsten Schack Pedersen sagde at han ville, nemlig at sikre, at der ikke stilles krav, som ikke kan opfyldes på et semester eller på ½ år, så kunne man jo bare skrive ind i universitetsloven, at der ikke kan stilles faglige krav, der ikke kan opfyldes inden for ½ år.
Det ville jo være ganske enkelt, og så ville man helt overlade til universiteterne selv at styre det og ikke skabe dårligere vilkår for de studerende.