runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-21:
Det er da rigtigt, at der er virksomheder, der omlægger.
Det er da fuldstændig rigtigt, at der er virksomheder, der omlægger til anden produktion.
Sådan er det, og sådan har det altid været.
Det, der er kendetegnende for Danmark, er, at man er meget omstillingsmindet.
Det, der her gør sig gældende, kan man bl.a. se i Nordjyske i dag, hvor der er en grafisk oversigt over, hvordan NOx-afgiften rammer Aalborg Portland.
Der er også en oversigt over, hvor meget de har reduceret det fra 2006 og til nu.
Når man så kigger på den udtalelse, der er kommet fra LO-formanden i Aalborg og også fra Aalborg Portlands dygtige medarbejdere, så siger de, at de stort set har reduceret alt det, de kan; at de ikke kan reducere ret meget mere.
Teknologien findes i hvert fald ikke til, at de kan reducere det så meget, som hr. Christian Juhl forventer.
Det er det, der er problemet her.
Virksomhederne har gjort, hvad de kan for at forbedre miljøet, og så bliver de egentlig straffet for, at de ikke kan reducere meget mere.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-12-21:
Jamen jeg synes jo, at Socialdemokraternes ordfører skal lære at lytte efter, hvad det er, jeg siger heroppe.
Det, jeg taler om, er jo ikke det samme som det, den socialdemokratiske ordfører taler om, så jeg tænker, at ordføreren, den socialdemokratiske spørger, enten ikke er særlig god til at lytte eller har svært ved at forstå.
Den socialdemokratiske spørger taler om, at de samlede danske udledninger falder med 10 pct.
Det er korrekt, det er regeringens tal.
Men danske udledninger udgør kun 10 pct. af den samlede NOx i Danmark.
90 pct. kommer fra udlandet.
Det vil sige, at hvis man tager Skatteministeriets tal for gode varer, reduceres de samlede danske udledninger med 10 pct., men det er kun 10 pct. af 10 pct., fordi resten kommer fra udlandet, og 10 pct. af 10 pct. er 1 pct. mindre NOx i Danmark.
Nu må det også være skåret ud i pap, så den socialdemokratiske spørger kan forstå det.
Thomas Jensen (S), 2011-12-21:
Når man hører hr. Ole Birk Olesen tale, kan man høre, at ordene jo falder ordføreren let.
Hvis man ikke har fulgt så meget med i debatten, kan det lyde ganske overbevisende.
Det skal ordføreren alligevel have.
Men lytter man lidt nærmere efter, hvad det er, der bliver sagt, kan man jo komme frem til, at de ord, som hr. Ole Birk Olesen selv bruger, nemlig det med, at der er noget, der en skamplet og sådan noget herinde i Folketinget, så er noget, man kan sætte på hr. Ole Birk Olesen selv.
For det gode parlamentariske arbejde går jo ud på, når vi behandler lovforslag, at vi så stiller spørgsmål til ministeren, og så får vi nogle svar, og så må vi forholde os til dem.
Hr. Ole Birk Olesen står her og siger, at man kun kan reducere med 0,5 pct., men i et svar på spørgsmål 38 lyder det, og jeg citerer: »De samlede danske udledninger falder med ca. 10 pct. som følge af forslaget.« Jeg synes, at det ville være dejligt, hvis hr. Ole Birk Olesen ville forholde sig til det i stedet for at stå og bringe urigtige oplysninger til torvs og lave nogle sjove procentregninger.
Så jeg vil spørge hr. Ole Birk Olesen, om han ikke kan bekræfte over for mig, at svaret på spørgsmål 38 bekræfter det, jeg har sagt.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-12-21:
Hvis der skal reduceres NOx på europæisk plan, må det ske gennem aftaler med andre EU-lande.
Det nytter ikke noget, at Danmark egenhændigt går i gang med at lægge afgifter på NOx-udledning, som vil skade dansk konkurrenceevne; som vil sende arbejdspladser ud af landet, således at NOx'en bare udledes f.eks. syd for grænsen i stedet for at blive udledt i Danmark.
Det siger sig selv, at politik skal give mening; politik skal have en effekt.
Det skal ikke bare være symbolpolitik, hvor man gør noget, fordi det ser godt ud.
Og så længe 90 pct. af NOx'en i Danmark kommer fra udlandet, er det nytteløst at tale om, hvad vi kan gøre her i Danmark isoleret set, uden at vi har andre europæiske lande med.
Jonas Dahl (SF), 2011-12-21:
Jamen jeg ventede stadig lidt på den her undskyldning i forhold til de beskyldninger, som kom i forhold til vores tidligere udspil.
Men dem kan vi jo så vende tilbage til.
Det har ordføreren jo lidt tid til at svare på senere.
Men jeg skal bare høre, om jeg forstår ordføreren ret, for det, der så nu er galt med den her NOx-afgift, er, at den kun vedrører de stationære anlæg.
Er det, fordi Liberal Alliance mener, at hvis man nu også gjorde det på mobile anlæg, så ville det være o.k.?
Vi har i øvrigt fra regeringens side sagt, at vi også kommer til at diskutere en omlægning af registreringsafgiften, netop fordi man også gerne vil nedbringe udslippet der og sikre sig biler, der kan køre længere på literen, og som forurener mindre.
Skal jeg forstå det sådan, at Liberal Alliance synes, det er o.k., hvis vi kan lave det både på mobile og stationære anlæg, men fordi det her er stationære, så vil man ikke være med til det?
Jeg synes, argumentationen halter lidt.
Nu tager vi fat på noget der, hvor der er et markant og meget stort NOx-udslip.
Vi anerkender også, at der er udfordringer andre steder.
Det har vi sådan set også sagt ret åbent at vi kommer til at tage fat på.
Så jeg vil bare gerne høre Liberal Alliances svar på det her.
Er det at sige, at vi skal læne os tilbage, fordi der ikke er andre europæiske lande, der gør helt så meget som os?
Sverige ligger lidt foran os lige nu, men der er andre, der hænger lidt længere efter, og så skal Danmark også bare læne sig tilbage.
Så skal vi ikke foretage os noget.
Hvad er Liberal Alliances politik?
Hvordan vil Liberal Alliance nedbringe udslippet af NOx?
Kan vi ikke få et svar på det?
Ole Birk Olesen (LA), 2011-12-21:
Jo, men jeg sagde jo, at det havde en effekt på udledningen.
Udledningen eller tilstedeværelsen af NOx i Danmark ville være 0,5-1,0 pct. mindre.
Når tallet er så lille, skyldes det ifølge Dansk Energi, at 90 pct. af den NOx, som er i Danmark, slet ikke stammer fra danske udledere.
Den stammer fra udenlandske udledere.
Det vil sige, at den ikke er berørt.
De 90 pct. af NOx-tilstedeværelsen i Danmark er altså ikke berørt af regeringens forhøjelse af NOx-afgiften.
Dertil kommer, at det kun er stationære anlæg, som er berørt af den her femdobling af NOx-afgiften.
Ifølge Dansk Energi udgør de stationære anlægs udledning af NOx i Danmark 15 pct. af den danske udledning.
Ifølge regeringen udgør den 30 pct. af den danske udledning.
Så er vi nede på, at det er 3 pct. af NOx'en i Danmark, som pålægges NOx-afgiften.
Så er vi nede på, at det er 1 pct. mindre af den NOx, som er til stede i Danmark, som ikke vil blive udledt, hvis NOx-afgiften forhøjes som planlagt.
Det er altså 1 pct. mindre NOx.
Så svaret er: Ja, det kan påvirkes, men påvirkningen er uendelig lille og kan derfor ikke begrunde, at man skal gøre det her af sundhedshensyn.
Jonas Dahl (SF), 2011-12-21:
Det, jeg egentlig godt vil vende lidt tilbage til, er hele den her diskussion om, om S og SF skulle have sagt det her inden valget – og nu kan jeg jo kun tale på SF's vegne – men det står i hvert fald meget klart i »En Fair Løsning«, som var det oplæg, vi kom med inden valget.
Nu har vi fået meget skældud for ting, der så ikke er blevet gennemført.
Nu gennemfører vi faktisk noget af det, der står i oplægget, og så skal vi gudhjælpemig – undskyld udtrykket – også høre på, at det ikke er noget, der har stået der.
Altså, vil man ikke bare give os så meget kredit, at man siger, at det faktisk står i »En Fair Løsning«, og at vi faktisk gennemfører det nu?
Så vil jeg også bare gerne have ordføreren til at bekræfte, at den nuværende NOx-afgift, som den borgerlige regering også har justeret på, sådan set har haft en effekt på udledningen af NOx'er.
Det vil sige, at det, at man har justeret på afgiften, sådan set har haft en effekt på udledningen.
Det fremgår også af de svar, vi har fået, ikke alene i forhold til de svar, der er kommet fra skatteministeren vedrørende erfaringer med den eksisterende afgift, men også i forhold til de erfaringer, der er fra udlandet, herunder Sverige.
Jeg synes bare, det er fair nok også at anerkende, at der faktisk ligger dokumentation for, at man kan nedbringe NOx-udslippet.
Og ordføreren forsøger sådan lidt at sige, at det kan man ikke rigtigt.
Vil ordføreren ikke bare bekræfte, at det er muligt at nedbringe NOx-udslippet – også med ny teknologi; også ved at rense den luft, der kommer ud fra en række af de her virksomheder, som producerer det ene og det andet?
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-21:
Jamen Dansk Folkeparti støtter helt klart, at der skal sættes gang i dansk erhvervsliv, helt klart, det er bare et spørgsmål om måden, man gør det på.
Der siger vi i Dansk Folkeparti, at man ikke gør det ved at sende penge ud til en kickstart og samtidig tage dem med den anden hånd.
Det er det, der er det helt store problem for regeringen og for SF.
Man går ud og siger, at man gerne vil starte det hele, og så fremrykker man noget af det, der i forvejen er blevet fremrykket, og sætter det i gang, samtidig går man ud og pålægger dansk erhvervsliv nogle store afgifter, der skal være med til at løfte væksten i Danmark – der pålægger man dem lige nogle store afgifter.
Her gør man det med den her NOx-afgift, og næste gang bliver det med sukkerafgiften, som vi også får stor diskussion om.
Men det er det, der er det store problem.
Man prøver at skabe vækst og giver en kickstart, så økonomiministeren skal jo gå ud og sige: Jamen det er en rigtig god kickstart, vi har lavet her.
Den virker bare ikke, det siger eksperterne.
En af grundene til det er, som vi ser det i Dansk Folkeparti, at man med den anden hånd lige tager det, man har sendt ud – det, man har sendt ud, gafler man lige igen – og så virker det ikke.
Jonas Dahl (SF), 2011-12-21:
Fra SF's side har vi sådan set det synspunkt, at det er rimeligt, at de, der belaster miljøet mest, også bidrager med mest, og det er det, der er baggrunden for det her.
Men det, der også ligger i kickstarten, er, at der netop kommer et konkret forslag om at få skabt arbejdspladser og vækst i Danmark.
I går kom Økonomisk Redegørelse – hr. Bent Bøgsted må gerne låne mit eksemplar, hvis han ikke har et – og økonomiministeren var bl.a. ude at sige, at det er nu, det er det helt rigtige tidspunkt for en kickstart af dansk økonomi, netop fordi det er nu, vi skal til at bevæge os op af det hul, vi er i.
Vi kan så godt tage en længere diskussion om, hvem der har bragt os ned i det hul, men vi er jo enige om, at der er nogle store udfordringer der, hvor vi befinder os nu.
Vi skal have skabt arbejdspladser, og det er derfor, vi kickstarter dansk økonomi, men vi bliver altså også nødt til at tage et ansvar for både vores miljø og vores sundhed bredt set.
Det er også derfor, vi i dag behandler det her forslag om NOx-afgiften.
Men jeg håber, at hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti vil erkende, at der er behov for en kickstart, selv om man nu igen forsøger at snakke uden om.
Men svar nu helt ærligt på spørgsmålet: Støtter Dansk Folkeparti og hr. Bent Bøgsted, at der kommer en kickstart af dansk økonomi?
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-21:
Nej, tilbage til stenalderen er måske for meget sagt.
Det er trods alt begrænset, hvad man kan give SF skylden for, så at gå tilbage til stenalderen vil jeg nu ikke give SF skylden for.
Der ligger det i det, at når man går ud og skaber vækst, og man kan se det på de udtalelser, der er kommet, om, hvordan man får skabt vækst, gør man det ved at give en kickstart, når man kan se, det går fremad, for at få det til at accelerere fremad.
Så kan man give en kickstart, der kan løfte dansk erhverv.
Man kan ikke give det en kickstart, når det hele er på vej ned ad bakke og fortsætter ned ad bakke i EU-regi, hvis man putter flere penge ud i erhvervslivet for at skabe arbejdspladser og samtidig går ud og pålægger virksomhederne nogle afgifter, for man kan ikke forvente, at de stadig væk kan skabe arbejdspladser, når de bliver pålagt afgifter.
Det er det, der er problemet i den her forbindelse.
Og derfor kommer regeringens kickstart heller ikke til at virke, for man giver med den ene hånd og tager med den anden.
Jonas Dahl (SF), 2011-12-21:
Jeg synes, det er meget fint med sådan en historisk diskussion om Holger Danske, man kom helt i tvivl om, hvilket grundlag Dansk Folkeparti byggede deres politik på.
Men hvis vi nu skal hæve os over stenalderen og komme videre, bliver vi vel også nødt til at satse på skabelsen af nye arbejdspladser.
Jeg kunne forstå, at når der havde været vækst i de sidste 10 år, var det Danske Folkepartis skyld, og når det så var gået lidt ned ad bakke, var det EU's skyld.
Det var meget kendetegnende for det, ordføreren indledte med at sige.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren så også anerkender, at det, der ligger i regeringens kickstart, kommer til at skabe arbejdspladser i de kommende år.
Anerkender Dansk Folkeparti det, eller er det også tilbage til stenalderen?
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-21:
I Dansk Folkeparti vil vi hellere end gerne være med til at omlægge, hvis man kunne finde en metode til at forbedre forholdene.
Det er da så torskedumt, som det kan være.
Christian Juhl (EL), 2011-12-21:
De, der tænker konservativt, falder alligevel på et tidspunkt af vognen og kan ikke følge med udviklingen.
Der tænkte jeg på, at man skulle være lidt mindre nervøs for at prøve noget nyt og være lidt mindre nervøs for og turde at springe ud i at omlægge den energiform, som man bruger, se på, hvordan man kan spare osv.
Jeg har snakket med en del virksomheder undervejs.
Det har været lærerigt, og det har også været spændende, fordi vi for det første ofte har fundet ud af, at der er lidt på kistebunden til at lave om for, så det ikke er så katastrofalt, som det så ud til oprindeligt, og fordi der for det andet ofte var en udvej for de fleste.
Jeg har også snakket med et par enkelte, som får reelle problemer ud af det her.
Men langt de fleste havde selv et bud på, hvordan de kan komme ud af det, hvis man hjalp hinanden lidt på vej ved at snakke om det.
Louise Schack Elholm (V), 2011-12-21:
Nu har jeg under folketingsvalgkampen deltaget i mange paneldebatter, rigtig mange paneldebatter, og i alle paneldebatterne fik jeg at vide, at der var et klart valg, man kunne træffe.
Der var reformvejen med de blå partier, og så sagde SF, S og Enhedslisten, at man kunne vælge at lade være med at få tilbagetrækningsreformen ved at stemme på dem.
Så inden folketingsvalget havde Enhedslisten et samarbejde med to andre partier om at gå imod den her reform, og derfor er det relevant at høre, hvordan man ser på det her løftebrud, som også er et løftebrud over for Enhedslisten.
Vi hørte i valgkampen rigtig meget retorik om, at Socialdemokraterne gerne ville have flere i arbejde.
Da Socialdemokraterne fik beskæftigelsesministerposten, var beskæftigelsesministerens første store mission at gøre det mindre attraktivt at arbejde.
Det er rigtigt, at ministeren siger, at det ikke kan stå alene, men lad os prøve at se på dagsordenen i dag.
Det her er ikke det eneste lovforslag, vi har i dag.
Der er også skattestigninger for 5,5 mia. kr. og ophævelse af skattestoppet.
Det koster også arbejdspladser.
Det koster arbejdspladser, fordi de rykker ud af landet, og det koster for folks pengepunge, fordi de får færre penge til rådighed.
Og der kommer ikke mere syltetøj i lagkagen, fordi prisen på syltetøjet om godt et års tid nærmest bliver fordoblet.
Så det er helt klart, at vi kan mærke forskel, men det er jo ikke, fordi der kommer flere arbejdspladser.
Kan ministeren fortælle mig, hvor mange færre arbejdspladser man forventer – som ministeriet og ministeren forventer – kommer ud af det her lovforslag?
Hvor mange færre vil være i arbejde?
Hvad er beskæftigelseseffekten?
Christian Juhl (EL), 2011-12-21:
Sådan kan man jo snakke uden om sin egen dårlige politik.
Jeg synes, det er dårligt, at man ikke stemmer imod det her forslag, uanset om man tilhører De Konservative, Venstre, SF eller for den sags skyld De Radikale, og især synes jeg, det er dybt pinligt, at et parti som Dansk Folkeparti, som jo i ord siger, at de vil slås for det arbejdende folk og de små i samfundet, stemmer for, at vi nu fjerner den sidste rest af efterlønnen.
Så jeg vil sige, at jeg har det lige skidt med alle dem, der bare arrogant vender ryggen til almindelige arbejdende mennesker.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-12-21:
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren fra Enhedslisten om det her med, at der blev sagt tillykke med Danmark.
Hvis man kigger på det her forslag, og hvis man kigger på den politik, som Enhedslisten har ført, og som man er gået til valg på, kan man forstå, at Enhedslisten siger, at vækst ikke er målet i sig selv, for øget vækst betyder også, at vi får en øget forurening i Danmark, og når vi får mere forurening og flere arbejdspladser, er der også flere mennesker, der får stress.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-21:
Det var jo et meget teoretisk indlæg, vil jeg nok sige.
Vi er en del af en politisk virkelighed, og det er den, vi forholder os til i dag.
Derfor vil jeg bare gentage, at vi er meget glade for, at vi kan få lov at stemme for det her lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-12-21:
Jamen så forstår jeg skam meget bedre Enhedslistens politik.
Jeg vil også gerne give gode råd til Enhedslisten.
Enhedslisten kan f.eks. foreslå, at vi skal have en kontanthjælp på 25.000 kr. i Danmark.
Så vil vi i Danmark have en mindsteløn, der kommer til at andrage ca. 30.000 kr., og så kan fagforeningerne rigtig kræve højere løn.
Enhedslisten vil så nå sit mål.
Men jeg kan forsikre om, at det vil være en katastrofe for beskæftigelsen i Danmark, for væksten i Danmark, for velstanden i Danmark, og jeg kan forsikre om, at der sågar også vil være folketingsmedlemmer fra Enhedslisten, som vil have problemer med at leve op til en mindsteløn på 30.000 kr. om måneden.
Man skal trods alt gøre sig fortjent til sin løn ude i den virkelige verden.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-21:
Vi støtter til enhver tid fagforeningernes kamp for, at deres medlemmer skal få mest muligt ud af deres arbejdskraft.
Det har ikke noget at gøre med, om det er en løsning på krisen.
Den løser man, ved at man fra regeringens side er aktiv i forhold til at skabe noget beskæftigelse.
Jeg har bare forholdt mig til det faktum, at vi her i dag har fået forklaret, at den egentlige baggrund for, at oppositionen med Liberal Alliance i spidsen vil stemme imod det her lovforslag, der ligger nu, er, at det tjener en mekanik, man gerne vil have fremmet, nemlig at vi får sænket lønningerne her i landet.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-12-21:
Nu forstod jeg på det tæskehold fra Enhedslisten, der var sendt op efter hr. Joachim B. Olsen, at de fandt det meget problematisk, hvis man her fra talerstolen advokerede for løntilbageholdenhed, hvilket kan skabe større beskæftigelse.
Hvis Enhedslisten kunne få 90 mandater her i Folketinget og kunne gennemtvinge det på arbejdsmarkedet, skulle vi så have stigende lønninger, så vi rigtig kunne få velstand i Danmark?
Finn Sørensen (EL), 2011-12-21:
Det er vist almindeligt kendt, at Enhedslisten og finansministeren ikke er helt enige om, hvordan vi skal vurdere de regnestykker, der kommer ud af den såkaldte DREAM-model.
Jeg er nødt til at korrekse hr. Hans Kristian Skibby.
Der står ikke i finansministerens regnestykke, at vi mister 4.000 job.
Jeg er ikke enig i den måde, man regner på i Finansministeriet, hvad angår det her, men det, der står, er, at der bliver et mindre arbejdsudbud.
Jeg ved ikke, om det lykkes i dag, det gør det nok ikke, men på et tidspunkt kan vi måske få forklaret oppositionen, at et øget arbejdsudbud ikke er det samme, som at der kommer flere arbejdspladser og flere folk i beskæftigelse.
Det omvendte er heller ikke tilfældet, nemlig at et mindre arbejdsudbud automatisk behøver at betyde, at beskæftigelsen falder.
Der er vist et eller andet med udbud og efterspørgsel, som man ellers plejer at gå meget op i i den side af salen, man ikke helt har forstået.
Det føles rigtig godt, som jeg tidligere har sagt, og Enhedslisten ser altså sådan på det, at et øget arbejdsudbud ikke i sig selv medfører en øget beskæftigelse.
Det kræver jo, at der er nogle arbejdspladser til folk, og vi kan jo se hver eneste dag, at det er noget, det kniber ganske gevaldigt med.
Inger Støjberg (V), 2011-12-21:
Nu behøver ordføreren sådan set heller ikke købe – jeg tror, det var det udtryk, ordføreren brugte – den regnemaskine, der er blevet brugt.
Det er jo altså finansministerens egne tal, der står i lovforslaget, og derudover er det sådan set også sådan, at finansloven samlet set, beregnet af finansministeren, betyder, at i omegnen af 4.000 færre mennesker kommer ud på arbejdsmarkedet.
Denne finanslov, som Enhedslisten har tænkt sig at stemme for, reducerer arbejdsudbuddet med 4.000 mennesker.
Sig mig lige engang: Hvordan føles det?
Finn Sørensen (EL), 2011-12-21:
Ja, det ville sikkert være interessant, hvis jeg bekræftede det, men det har jeg nu ikke tænkt mig, for jeg køber ikke den regnemaskine, der har regnet det ud.
Jeg mener, det handler om, at der er arbejdspladser til rådighed for folk, og man behøver kun at have hørt radioavis her til morgen for at vide, hvordan det går med udviklingen i beskæftigelsen.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-21:
Hr. Per Clausen sagde i en bemærkning heroppe, at det er en finanslov, der skaber arbejdspladser, men det her lovforslag holder jo flere borgere i ledighed – helt op til 3.000 færre på arbejdsmarkedet.
Det kunne egentlig være meget interessant at få Enhedslisten til at bekræfte, at lige nøjagtig de tal er rigtige.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-21:
Det vil jeg sådan set overlade til dem, der synes, det er problematisk, hvis det er det, de synes.
Det tror jeg nu ikke, for så ville de nok ikke stemme for det, men det vil jeg overlade til dem at kommentere på.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-21:
Jeg har bare en enkelt kort bemærkning til Enhedslisten.
Det må være en underlig følelse at være Enhedslisten i dag oppe på denne talerstol, når nu regeringspartierne – først De Radikale i pressen og så beskæftigelsesministeren på samrådet i går – kalder det her lovforslag for decideret problematisk.
Det må ærlig talt
være en lidt underlig følelse at stå med, når man nu er Enhedslisten og er så begejstret for dette lovforslag.
Inger Støjberg (V), 2011-12-21:
Man må da sige, at det er helt absurd at opleve det her i dag.
Finansministeren svarer klart og tydeligt på et § 20-spørgsmål, S 837, om finanslovaftalen, at finansloven isoleret set begrænser arbejdsudbuddet i størrelsesordenen 4.000 mennesker.
Det kan da ikke være en ambition selv for en mand fra Enhedslisten at synes, at det her er godt for dansk økonomi og for velfærdssamfundet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-12-21:
Jeg har i hvert fald forstået så meget, at det, der er Enhedslistens drøm, er et mareridt for os andre.
Vi har jo tidligere her i Folketingssalen bl.a. oplevet, at Enhedslisten har fremsat forslag om, at dagpengesatsen skulle sættes op til 30.000 kr. om måneden.
Det ville med datidens ledighedstal betyde, at de danske statsudgifter pr. år ville stige med 64 mia. kr.
Det var et forslag, som daværende ordfører i Enhedslisten fru Line Barfod fremsatte her i Folketinget.
Ordføreren må da erkende, at der er noget i Enhedslistens politik, som ganske enkelt ikke hænger sammen.
Inger Støjberg (V), 2011-12-21:
Det er bare, fordi SF's ordførers spørgsmål undrede mig en lillebitte smule, altså fordi SF's ordfører bl.a. tager hele problematikken vedrørende medicinudgifter op.
Og der vil jeg sådan set
bare spørge fru Mai Henriksen, om ikke det er korrekt, at der under lov om aktiv socialpolitik jo er den mulighed, at man altid kan få tilskud til f.eks. medicin eller andre enkeltudgifter, hvis man ikke kan få tingene til at hænge sammen.
Jeg synes faktisk, det er vigtigt at få et rigtigt perspektiv på det, for ellers kan man da hurtigt få malet det billede, som hr. Jesper Petersen forsøger at gøre det her i dag.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-21:
Det lyder jo, som om hele diskussionen om en fattigdomsgrænse nu er fuldstændig løst, for det er såre simpelt og rigtig, rigtig nemt lige at opfinde sådan en.
Så min eneste refleksion i forhold til det skal blot være, at hvis det er så såre simpelt og det er så nemt og så ligetil, hvorfor er det så, at regeringen har brug for at nedsætte et ekspertudvalg?
Hvorfor har man så ikke bare SF's ordfører til lige at bruge en eftermiddag på at strikke sådan en fattigdomsgrænse sammen?