runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-23:
Som sagt har vi jo med et bredt flertal her i Folketinget været igennem en forhandling omkring forældreansvarsloven, og i den sammenhæng har vi jo også diskuteret, om ikke det er på tide, at vi tager et grundigt tjek af alle de forskellige former for tilskud, der bliver givet til familier i Danmark.
Og der mener vi altså, at det her spørgsmål er et af dem, som vi er parate til at se på.
Jeg mener sådan set, at man jo kan sige, at det samme gør sig gældende, hvis man f.eks. vælger at blive insemineret; der er det også et bevidst valg, at man får et barn som eneforsørger.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-03-23:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Socialdemokratiets ordfører, om Socialdemokratiet så er indstillet på, at man fratager kvinder, der får foretaget kunstig befrugtning, den mulighed, at de kan få det her tilskud.
Der er vel også en forskel på, om man er igennem et forløb, en godkendelsesprocedure, hvor det selvfølgelig er helt relevant, om man er i stand til økonomisk at forsørge det barn, som er adopteret, eller om man får foretaget kunstig befrugtning, hvor der jo ikke er, kan man sige, den samme grundige gennemgang af ens økonomiske forhold.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-03-23:
Først og fremmest vil jeg egentlig bare citere lidt fra en tidligere socialministers tale, sidst den her sag var oppe.
Det var hr. Henrik Dam Kristensen, som jeg mener stadig væk har en meget central placering i Socialdemokratiet.
På det tidspunkt mente Socialdemokraterne – og det var så den daværende socialminister, Henrik Dam Kristensen, der sagde det – at der altså ville være tale om et brud med princippet om en social begivenhed, hvis nu man gav de her enlige forsørgere ret til at få et særligt børnetilskud.
Mit spørgsmål går egentlig ud på, hvordan det kan være, at fru Kirsten Brosbøl er så forhippet på at få en undersøgelse af hele det økono miske aspekt generelt, men så lige præcis vil gøre sig til dommer i den her sag; der behøver vi så ikke lige at afvente et udvalgsarbejde og en politisk diskussion.
Lige når det gælder det her, vil fru Kirsten Brosbøl meget gerne give et særligt børnetilskud, men alt andet skal undersøges og i udvalg og sådan nogle ting.
Det er da lidt mystisk.
Jeg vil også gerne have sådan nogle ting her undersøgt, men jeg vil da give mig god tid.
Så jeg vil ikke gøre mig til dommer i dag, det er da helt useriøst.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-23:
Det var sådan, jeg opfattede Venstre.
Så sådan set har fru Inger Støjberg jo også tilkendegivet her fra talerstolen i dag, hvad Venstres holdning er til lige præcis det her spørgsmål.
Venstre afviser det.
Vi siger, vi gerne vil støtte det, fordi vi sådan set kan se i det her konkrete tilfælde, at der er en urimelig forskelsbehandling.
Så, ja, vi tilkendegiver i dag, at det forslag vil vi gerne støtte, men det udelukker jo ikke, at man ser på området generelt.
Det har vi sådan set arbejdet aktivt for i den proces, vi har været igennem med forældreansvarsloven.
Lad mig så bare sige, at det her også kommer op, fordi der var en dom i efteråret, som klart sagde, at sådan her skal reglerne fortolkes, og det er også noget af det, der ligger til grund for, at vi har valgt nu at sige: Det her mener vi sådan set at vi gerne vil være med til at rette op på.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-03-23:
Jeg tror nu nok, at mine betragtninger var sådan af lidt mere principiel karakter og knap så specifikke, som fru Kirsten Brosbøls var her.
Men det interessante er jo, hvorfor man sådan bare lige har skiftet hest i vadestedet.
Hvorfor er de ord, som den tidligere socialminister kom med, som nu er højt besunget i Socialdemokratiet, Henrik Dam Kristensen, pludselig ikke gode nok, nu hvor man er kommet i opposition?
Kunne det være, fordi man er kommet i opposition?
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-23:
Vi har en løbende diskussion i Socialdemokratiet, og det håber jeg så sandelig også at man har i andre partier, og når vores samfund udvikler sig, når nye familieformer opstår, og når vi på mange områder i vores samfund hele tiden går ind og justerer vores lovgivning i forhold til samfundsudviklingen, så synes vi sådan set også, at man skal være åben over for at se på, om der er nogle åbenlyse urimeligheder i den måde, man gør det på i forhold til den måde, vores samfund udvikler sig på.
Og her og nu er det altså vores afgørelse, at vi synes, at det her er noget af det, vi gerne vil være med til at se på.
Vi synes, der er en urimelig forskelsbehandling, som vi mener der skal rettes op på.
Kim Christiansen (DF), 2007-03-23:
Som udgangspunkt må vi sige, at det jo umiddelbart virker som ganske sympatisk, at SF er interesseret i at få fjernet en ulighed.
Jeg vil som udgangspunkt sige, at det er Dansk Folkepartis holdning, at når man påtænker enten at adoptere et barn eller at sætte et barn i verden, må udgangspunktet altid være, at et barn har en far og en mor.
Sådan er det i hvert fald i Dansk Folkepartis optik.
Og derfor har vi heller aldrig støttet tanken om, at enlige skulle have ret til at adoptere.
Vi har heller aldrig støttet tanken om, at enlige kvinder kunne insemineres på det offentliges regning.
Vi ser det ikke som en social begivenhed, at man som kvinde vælger enten ikke at oplyse, hvem faren er, eller som enlig kvinde vælger at adoptere.
Det anser vi ikke som en social begivenhed, som så glimrende er beskrevet af ministeren i § 4 i børnetilskudsloven.
En anden ting, jeg vil sige om forslaget, er, at det – som så meget andet, der kommer fra SF – jo er ufinansieret.
De penge kunne vi såmænd nok finde, men vi kunne jo også gå den anden vej og sige: Jamen er det egentlig rimeligt at give tilskud til inseminerede kvinder, som bare ikke gider oplyse, hvem faren er?
Det er ifølge Dansk
Og så kunne vi jo fjerne den ulighed ved så at spare de 60 mio. kr., der bliver udbetalt til enlige kvinder, der ikke ønsker at give oplysninger om faderskabet.
Det er jo en anden vej at gå og måske en mere rimelig vej, og det giver jo så også en ligestilling på området.
Så vil jeg lige afslutningsvis sige, at i det forslag, som SF kommer med, er der jo tale om en følgelovgivning til en lovgivning, som Dansk Folkeparti ikke har været med til at vedtage.
Derfor må vi så håbe, at de partier, der har vedtaget loven om, at enlige skal kunne adoptere, og at enlige kvinder skal kunne insemineres, så får en mulighed for at rette op på den her ulighed.
Så med disse ord kan jeg sige, at Dansk Folkeparti ikke støtter forslaget.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-23:
Det er jo lidt sjovt at høre Dansk Folkepartis ordfører, hr. Kim Christiansen, her i dag så klart afvise det her forslag.
For det er jo sådan, at Dansk Folkepartis familieordfører tidligere i Politiken har tilkendegivet, at Dansk Folkeparti sådan set støtter det her forslag.
Hvordan hænger det sammen?
Altså, er det hr. Kim Christiansen, der repræsenterer Dansk Folkeparti, og er hr. Kim Christiansen så uenig med Dansk Folkepartis familieordfører i det her spørgsmål?
Kim Christiansen (DF), 2007-03-23:
Jeg er absolut ikke uenig med vores ordfører på området.
Jeg har også set den pågældende udtalelse.
Det, som fru Mia Falkenberg påpeger i artiklen i Politiken, er jo netop, at der er en ulighed, og det har jeg også tilkendegivet at der er.
Spørgsmålet er så bare, hvordan man ønsker at rette op på den ulighed, og der har jeg tilkendegivet – og det er også vores forbrugerordførers holdning – at et barn som udgangspunkt skal have en far og en mor.
Vi har ikke været med til at vedtage den lovgivning, der giver enlige ret til at adoptere, og som udgangspunkt mener vi heller ikke, at der er tale om en social begivenhed.
Christian H. Hansen (DF), 2007-03-23:
Det er så også derfor, at Det Radikale Venstre har valgt at svigte de danske forbrugere, for når jeg siger 80 pct., for man kunne jo f.eks. forestille sig, at 80 pct. ønsker den her mærkningsordning, så kunne vi jo også tage et andet tal, som er helt relevant, og som er virkelighed, nemlig at 80 pct. af den danske befolkning ønsker ernæringsmærket.
Og der har Det Radikale Venstre, kan jeg så forstå, valgt at sige, at de så er ligeglade med forbrugerne, selv om tallet er 80 pct., og her snakker vi om ernæringsmærket.
Det er så derfor, Det Radikale Venstre har valgt at stikke halen mellem benene til fordel for EU og svigte de danske forbrugere.
Tak for det, så fik vi det bekræftet.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-23:
Hvad er der sket i Dansk Folkeparti, siden den her artikel blev trykt og frem til i dag, som gør, at man fuldstændig er vendt rundt på en tallerken og nu altså ikke vil støtte et sådant forslag?
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-03-23:
Jeg vil allerede fra begyndelsen sige, at Venstre ikke kan støtte det her beslutningsforslag om at give eneadoptanter mulighed for at modtage det særlige børnetilskud.
Jeg vil selvfølgelig gerne begrunde hvorfor.
Det særlige børnetilskud var tiltænkt i de tilfælde, hvor der på grund af en udefrakommende begivenhed kun var én forælder til at varetage forsørgelsen af et barn.
Der skulle med andre ord være tale om en social begivenhed, og det er selvfølgelig i langt de fleste tilfælde dødsfald.
Når man som eneadoptant vælger at ansøge om adoption og derefter også opnår at få et barn, er man selvfølgelig godt klar over, at man vil være alene om at forsørge barnet.
Det er også sådan, at netop økonomien og dermed sikkerheden for, at man er i stand til at forsørge barnet alene, er en af de ting, der indgår med ret stor vægt i godkendelsen, når man adopterer, ligesom der f.eks. også bliver kigget på, om man har en bolig, som er stor og god nok til at lade et barn opfostres i.
Men det er også sådan, som tidligere spørgere især har været inde på, at f.eks. enlige inseminerede kvinder godt kan modtage det særlige børnetilskud, og det kan selvfølgelig godt undre, og det er faktisk noget af det, som jeg synes at vi kunne overveje at gå lidt dybere ind i på et senere tidspunkt.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-23:
Til det første spørgsmål kan jeg sige klart nej.
Jeg har tilkendegivet her i dag, at vi sådan set støtter SF’s beslutningsforslag, som jo går ud på at gøre op med den her urimelighed ved at sige, at også enlige adoptanter skal have mulighed for det særlige børnetilskud.
I forhold til det sidste må jeg sige, at jeg er uenig med hr. Per Ørum Jørgensen i den vurdering.
Jeg synes sådan set ikke, man skal straffe et barn for, hvordan forældrene har valgt at få det barn.
Jeg synes, der bør være en ligestilling mellem de forskellige typer af enlige forsørgere, som på den ene eller den anden måde bevidst har valgt at få et barn og på forhånd ved, at de skal varetage forsørgerrollen alene.
Nu har ministeren sådan ganske fint redegjort for, hvordan den nuværende lov ser ud, og det tror jeg ikke der sådan set er nogen her der er i tvivl om.
Det, der jo er sagen, og det, som vi behandler det her beslutningsforslag på baggrund af, er jo, at loven netop ikke er rimelig, sådan som den ser ud i dag.
Og ministeren bliver ved med at sige: Jamen ifølge loven er det sådan.
Det er vi sådan set godt klar over.
Det, der er spørgsmålet her, det er, om ministeren er villig til at rette op på en fuldstændig klar urimelighed, der ligger i den nuværende lovgivning, som forskelsbehandler den enlige mor eller far, der har fået barn, på baggrund af hvordan vedkommende har fået det barn.
Er det ikke fuldstændig urimeligt?
Og nej, jeg mener ikke, at vi skal udvide den gruppe med enlige adoptanter.
Kristen Touborg (SF), 2007-03-23:
Slagtning uden forudgående bedøvelse bør ikke foregå, når det drejer sig om større dyr.
Jeg er ikke i tvivl om, at dyrene herved udsættes for store lidelser.
Denne fremgangsmåde indebærer imidlertid, at det kan være vanskeligt at fastholde dyrets hoved, indtil boltpistolen kan bringes i anvendelse, og den form for aflivning må i Danmark kun foregå med dispensation.
Når det er sådan, er det jo også tegn på, at man faktisk også har ment, at det ikke er særlig hensigtsmæssigt, og jeg hilser velkommen, at der i øjeblikket ikke benyttes dispensation til denne slagtemetode.
Forslaget her handler om mærkning af kød fra dyr, som er slagtet uden forudgående bedøvelse.
Det er et synspunkt, SF er enig i ville være udmærket at gennemføre, så forbrugerne vil være i stand til at fravælge dette kød, hvis de ønsker det.
En del af debatten her i dag har gået på, om forslagsstillerne har en underliggende dagsorden med forslaget her, og jeg vil godt give en kommentar i den sammenhæng.
Dansk Folkeparti har i bemærkningerne anført: »Formålet med dette forslag er at sikre, at kødvarer er mærket således, at forbrugerne kan se, hvordan det pågældende dyr er slagtet, så det eksempelvis fremgår, om dyret er slagtet ved en rituel slagtning.«
Jeg vil gerne præcisere, at dette her for os ikke handler om rituel slagtning, men derimod om, som der står i forslaget, mærkning af kødvarer, så forbrugerne kan se, hvilke slagtemetoder der er benyttet, og om det er en slagtemetode uden forudgående bedøvelse.
Ministeren oplyste i sin forelæggelsestale her, at det i henhold til EU-lovgivningen ikke er muligt at mærke fødevarer generelt med hensyn til slagtemetode.
Der kan man jo så modsvarende slutte, om det så er lovligt i henhold til EU-lovgivningen, når man laver en præcisering af f.eks. dyregrupper, det kunne være kvæg.
Men det er noget, vi alt sammen kan kigge på under udvalgsbehandlingen, og det vil jeg så se frem til.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-23:
Jeg går ud fra, at regeringen sådan set er indstillet på, at vi skal have en lovgivning i Danmark, som er rimelig, og som er retfærdig, og som går på nogle objektive principper, sådan at folk kan se, at der er rimelighed i tingene.
Det går jeg sådan set ud fra at regeringen er indstillet på.
Er det så ikke sådan, at regeringen også, når man opdager åbenlyse urimeligheder i lovgivningen, er villig til at gå ind og se på, om man kan få lavet om på en sådan forskelsbehandling?
Ellers er konsekvensen jo, at regeringen opretholder en lovgivning, som giver åbenlys forskelsbehandling.
Det er simpelt hen ikke det, beslutningsforslaget handler om.
Og nej, det mener vi ikke at de skal.
Må jeg ikke have lov til minde Socialdemokraternes ordfører om, at det mente Socialdemokraterne og De Radikale sådan set heller ikke selv, da de sad i regering.
Da blev forslaget også fremsat af SF, og da var der også en argumentation, der er meget lig med den, jeg giver her i dag, om, at man ikke mener, at der er tale om en social begivenhed.
Jeg kan så forstå, at der er noget, der tyder på, at Socialdemokraterne har ændret holdning, men jeg kan ikke se, at begivenheden er anderledes i dag, end da de sad i regering.
Per Clausen (EL), 2007-03-23:
Ud fra den debat, der har været i dag, kunne der jo være mange grunde til, at Enhedslisten skulle se positivt på det her forslag.
Vi har hørt, at det kunne være en måde at være kritisk over for EU på.
Vi har hørt, at det skulle være til gavn for forbrugerne, og så skulle det give øget mærkning af fødevarer.
Som folk, der følger med i debatten om f.eks. ernæringsmærket, ved, lægger Enhedslisten meget vægt på, at forbrugerne får de relevante informationer i en form, de kan anvende.
Vi synes, det er meget positivt, når der er flertal i Folketinget, ikke for sådan at være oprørsk over for EU, for det er man bestemt ikke, men et flertal for at udfordre EU’s regler med udgangspunkt i at sikre befolkningen de relevante informationer.
Det synes vi er godt.
Når vi så ikke kan støtte der her forslag, og på den måde jo sammen med Det Radikale Venstre sikrer regeringen mod, at det skulle blive vedtaget, uanset hvor meget hr. Christian H. Hansen får danset med den socialdemokratiske ordfører, så er det, fordi vi synes, det er et inderlig overflødigt forslag, og vi synes sådan set ikke, der skal være overflødige mærker på vores fødevarer.
Når vi synes, det er overflødigt, er det, fordi vi mener, at hvis der er noget galt med de slagtemetoder, der i dag bruges i Danmark, så er der vel behov for at stramme op på regelsættet for det og ikke for at mærke fødevarer, som er slagtet på en måde, som vi ikke mener er dyrevelfærdsmæssigt forsvarligt.
Det er det første synspunkt, vi har.
Så kan man selvfølgelig spørge, hvad der foregår i udlandet både inden for EU og uden for EU, og det tør man jo næsten slet ikke tænke på.
Men pointen er jo, at vi tror, at det ville være langt mere fornuftigt at gå det skridt, at vi sørgede for, at der var en klar mærkning af kød med det, der er relevant, nemlig hvilken nation det kommer fra.
Det har også betydning for en række andre elementer, præcis ligesom det har været fremhævet, at det er vigtigt at have økologimærket, altså at man tager udgangspunkt i produktionsformen, der jo også betyder noget for dyrenes liv og ikke bare for, hvordan de bliver aflivet.
Der vil vi nok sige, at vi lægger meget vægt på, at man fokuserer på dyrenes liv.
Jeg vil bare sige, at jeg er fuldt opmærksom på, at der formentlig også er et flertal her i Folketinget, som vil gøre noget ved transport af svin f.eks., lige såvel som der formentlig også er et flertal i Folketinget, der vil nogle tage nødvendige initiativer for at sikre bedre vilkår for de søer, hvor vi har haft de seneste skandalesager om liggesår.
Så det er der jo en interesse og vilje for at gøre noget ved.
Vores synspunkt er så bare, at vi ikke vil medvirke til at indføre et mærke, som vi ikke synes der er nogen fornuftig begrundelse for, og som vi heller ikke rigtig har fået nogen fornemmelse af at der noget sådan stort folkeligt krav for.
Så vores holdning til det her forslag er helt klar og utvetydig: Vi vil stemme imod det, når det kommer til anden behandling.
Hvis det gør det.
Ole Glahn (RV), 2007-03-23:
Jeg kan berolige hr. Christian H. Hansen med, at det bestemt ikke ligger fjernt for Det Radikale Venstre at rejse sager, som vi hører borgerne synes er problematiske i forhold til lovgivningen og andre spørgsmål.
Men jeg savner stadig væk en begrundelse for det, når Forbrugerrådet ikke synes, det her er hensigtsmæssigt, og det faktisk er unødvendigt, og når der ikke er nogen dyrevelfærdsmæssige problemer med det, sådan som det foregår i Danmark i dag.
Der er ikke forskel på kødet.
Dyrene lider ikke, de bliver bedøvet, inden de bliver slagtet.
Hvad er så baggrunden for at komme med det her forslag?
Christian H. Hansen (DF), 2007-03-23:
SF’s ordfører var også inde på nogle rigtig gode argumenter om det, og hvorfor SF gik ind for forslaget, og det er sådan set det, der er begrundelsen.
Begrundelsen er altså ganske simpel.
Jeg ved godt, at Det Radikale Venstre gerne vil have, at de forskellige ting er så indviklede som overhovedet muligt, så folk ikke forstår det, men sådan har vi det ikke i Dansk Folkeparti.
Det er en ganske simpel begrundelse, og Det Radikale Venstre må også lære at forstå, at ting nogle gange godt kan være simple og alligevel være rigtig gode.
Og det her forslag er nemlig rigtig godt, og det er også derfor, der er nogle partier, der sådan lige er på vippen til at sige i dag, at de vil støtte det, men at de bare gerne vil have lidt med, og det finder vi ud af.
Mette Gjerskov (S), 2007-03-23:
Jeg vil gerne understrege, at Socialdemokratiet ikke hører til de partier, der bare lige skal have lidt med, så kan vi støtte det.
Det synes jeg er meget vigtigt at Dansk Folkepartis ordfører er klar over.
Hvorfor ligger alle de forbrugerhenvendelser kun i Dansk Folkepartis skuffer?
Og hvis de vitterlig findes, hvorfor har Dansk Folkeparti så ikke været så venlige at give os andre indsigt i nogle af dem i stedet for bare at skrive et forslag på 3½ linje?
Ole Glahn (RV), 2007-03-23:
Nu var ordføreren, hr. Christian H. Hansen, så venlig at sige, at han syntes, det var forkert, at jeg havde sagt, at vi havde spildt tiden her i Folketinget.
Hvem er det?
Er det handlende, der har sagt, at det her er et behov?
Hvis det er handlende, kunne de jo selv mærke kødet.
Så kunne de jo få de oplysninger.
Hvad er forudsætningen for, at Dansk Folkeparti kommer med det her forslag?
Det var sådan set det, der var baggrunden for, at jeg sagde, at jeg syntes, det var lidt tidsspilde.
For normalt, når vi ser et beslutningsforslag, er der en begrundelse for det, og der står jo næsten ingenting i det her forslag.
Ud over at det er noget, man har talt om i Dansk Folkepartis folketingsgruppe – og al ære og respekt for det – er det måske ikke nødvendigvis noget, man behøver at bruge Folketingets tid på, så derfor vil jeg gerne bede hr. Christian H. Hansen om at sige, om der er et stort behov for det her.
Mette Gjerskov (S), 2007-03-23:
Det væsentlige for os er bare at få en eller anden slags argument for, at det her forslag skulle være relevant.
Og eftersom det eneste argument åbenbart er, at Dansk Folkeparti har modtaget nogle borgerhenvendelser, bliver de jo lige pludselig meget relevante, når der ikke står noget som helst andet i forslaget.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Når han siger, det her ikke kun er et spørgsmål om religiøst ritus i forhold til slagtemetode, hvad er det så?
Altså, det har ikke noget med kvalitet at gøre, det har ikke noget med ernæring at gøre, og det har ikke noget med dyrevelfærd at gøre.
Handler det så om at oplyse borgerne, som jeg spurgte om i min ordførertale, om bedøvelsen er sket ved gas eller ved boltpistol eller ved strøm?
Hvad er det, der er relevant i sådan en information for forbrugeren, og er det den information, Dansk Folkeparti vil give forbrugerne?
Jeg forstår stadig væk ikke: Hvad er det for nogle informationer, man vil give, og hvorfor vil man give dem til forbrugerne?
Christian H. Hansen (DF), 2007-03-23:
Der er jo også nogle gange, hvor Socialdemokratiet kommer med nogle forslag, hvor jeg simpelt hen ikke forstår, hvorfor de kommer med dem.
Og der kan jeg nævne en stribe.
Men Socialdemokratiet kommer vel med forslagene, fordi de selv synes, det er relevant at komme med forslagene.
Det er ligesådan for andre partier.
I Dansk Folkeparti synes vi det er relevant at komme med det her forslag.
Jeg har prøvet på at give lidt begrundelse for det, og jeg skal gerne give mere, når vi mødes til de fælles forhandlinger, nemlig at det er relevant, at forbrugerne får oplyst, hvilken slagtemetode der er brugt.
Jeg anerkender, at det simpelt hen bare er det, der er ønsket fra Dansk Folkeparti, på samme måde som når Socialdemokratiet kommer med et forslag, så er det, fordi Socialdemokratiet synes, det er en god ting.
Vi synes også, det her er en god ting, og lad det nu ligge ved det, og lad os så mødes om det gode budskab, som fru Mette Gjerskov egentlig sendte tidligere på dagen.
Det skal vi da ikke slå ned nu, hvor det snart er middagstid.
Afstemning