runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-18:
For Radikale Venstre er det rigtig, rigtig vigtigt, at EU endelig har taget skridt til at handle i fællesskab.
Det er jo ikke nok, men det er helt afgørende, at vi forsøger at løse opgaven sammen.
Den overordnede aftale mellem EU og Tyrkiet er af afgørende vigtighed i den her sammenhæng, og visumaftalen er jo en del af det samlede arrangement.
Næste skridt må og skal så være en solidarisk fordeling af de flygtninge, der kommer til Europa.
Det er rigtig godt, at vi i EU er villige til at hjælpe tyrkerne med at løfte den økonomisk udfordring, der er med de mange, mange syriske flygtninge i Tyrkiet – det burde være sket for længe siden, ligesom EU's hjælp til Libanon og Jordan også burde øges markant og prompte.
Til gengæld bekymrer det mig, sådan som andre også har gjort opmærksom på, når både ngo'er og menneskerettighedseksperter kritiserer den måde, som flygtninge og migranter behandles på under tilbagesendelsen fra Grækenland til Tyrkiet.
Det er helt afgørende, at EU holder sine egne værdier i hævd, også når det gælder behandlingen af flygtninge.
EU er ligesom Danmark bygget på helt grundlæggende værdier om ligeværd og respekt for menneskerettigheder.
Det kan man ikke gå på kompromis med, hverken i Danmark, i EU eller i aftalen med Tyrkiet.
De skal selvfølgelig leve op til alle dele af aftalen.
Jeg synes ikke, og her er jeg enig med ministeren, at man kan forlange, at alt, hver detalje i aftalen, fungerer perfekt fra første dag, men vi skal også se virkeligheden i øjnene og selvfølgelig tage dybt alvorligt, hvordan aftalen fungerer i praksis, og følge det.
Det er mennesker, vi har med at gøre, hele vejen rundt, og uanset om de har en chance for i sidste ende at få asyl i EU eller ej, skal de behandles ordentligt og værdigt.
Derfor har Radikale Venstre følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at eventuel visumfrihed udgør et væsentligt element i det samlede arrangement med Tyrkiet.
Folketinget opfordrer til, at regeringen ikke støtter visumfrihed til Tyrkiet, før betingelserne i visumhandlingsplanen er opfyldt.
Folketinget forventer, at det sikres, at menneskerettighederne og grundlæggende rettigheder overholdes som skitseret i handlingsplan og samlet EU-Tyrkiet aftale.«
René Gade (ALT), 2016-05-19:
Jeg synes nemlig, at det er rigtigt relevant at tale om Ghana, og jeg synes, at mine medforslagsstillere har gjort det godt og fået det eksempel med.
Det var faktisk også noget af det, der gjorde, at vi i Alternativet ville have det her beslutningsforslag i salen.
I vores øjne er det netop et ræs mod bunden, at vi, Danmark – dem, der egentlig burde sætte retningen for, hvordan man samhandler – kan ende i sådan en aftale.
Det kan jo være, at der er alle mulige gode grunde til det, og at det er den helt rigtige aftale, også for Ghana.
Det er bare umådeligt svært for os at se, og vi har ikke hørt det fra nogen af de organisationer, vi har talt med om det.
Men igen: Jeg kender ikke forløbet.
Jeg var heller ikke med til forhandlingerne dengang.
Det kan være, at der er noget, jeg ikke ved, men umiddelbart kan jeg ikke se noget som helst fornuftigt i det.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Jeg er ikke sikker på, at jeg til fulde forstår spørgsmålet.
Men hvis jeg skal acceptere præmissen, vil jeg sige, at det godt kan være.
Men det er sådan, at en aftale, der er indgået bl.a. på DBO-området, kan begge lande jo opsige.
Danmark har på et tidspunkt opsagt dobbeltbeskatningsaftalen med Frankrig, fordi vi mente, at den aftale var uretfærdig på daværende tidspunkt, og gerne ville genforhandle den.
Så den har vi opsagt, og udviklingslandene kan jo gøre det samme.
Så hvis man har fået en dårlig aftale eller er utilfreds med aftalen, er det jo i det her aftalesystem muligt at opsige aftalen eller bede om, at den bliver genforhandlet.
Det vil vi selvfølgelig se positivt på i Danmark, hvis det skulle ske.
Men det er altså ikke sket i nyere tid.
Nu kan jeg jo ikke redegøre for alle de DBO'er, som Danmark har.
Nogle af dem er meget gamle, så det kan man givetvis finde.
Jeg har sagt til embedsmændene i Skatteministeriet, at jeg ønsker, at der skal indgås flere dobbeltbeskatningsaftaler, og det er en del af min politiske dagsorden.
Det er en del af min politiske dagsorden, fordi dobbeltbeskatningsaftaler er til gavn for begge lande.
Hvis man lavede sådan en dobbeltbeskatningsaftale, hvor vi sagde, at danske virksomheder, som placerer sig i Ghana, skal brandbeskattes i langt større omfang end andre landes virksomheder, så ville det ikke føre andet med sig, end at der ingen danske virksomheder var, som ville investere i Ghana.
Eller også ville de gøre det via deres datterselskaber i Tyskland, Holland eller et andet sted.
René Gade (ALT), 2016-05-19:
Igen synes jeg, at ministeren næsten trækker det ud i sådan en absurditet: at vi skal brandbeskatte nogle danske virksomheder, der kommer til Ghana.
Det er ikke det, vi taler om.
Det behøver ikke at dreje sig om dobbeltbeskatningsaftaler, for jeg kan godt se, at det måske kan være svært lige på rede hånd at have et svar på, om der gennem tiden har været sådan nogle, der har været dårlige.
Jeg mener simpelt hen bare samhandel.
Tænker ministeren, at der ikke er indgået aftaler med lande, som er dårlige for det land, der har sagt ja, bare fordi der er blevet sagt ja?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-19:
I sin tale brugte ministeren ord som: Der skal være balance i tingene og rimelighed.
Men det, vi – vi tre partier – foreslår her, er jo, at man fraviger OECD-modeloverenskomsten, fordi den er baseret på en overenskomst mellem to ligevægtige lande, to industrialiserede lande f.eks. Og der mener vi jo bare, at i forhold til at opsige en aftale med Frankrig og forhandle en ny, eller når det handler om den aftale, der blev indgået nogenlunde samtidig med aftalen med Ghana, nemlig DBO'en med Irland, giver det måske meget god mening med OECD-modeloverenskomsten.
Men den er jo ikke baseret på to lande, der er vidt forskellige, og det er derfor, vi foreslår det her.
Den er simpelt hen ikke gearet til at forhandle nogle skatteaftaler, hvor der er så ulige vilkår.
Så i forhold til det, ministeren sagde om balance, synes ministeren så, der er balance i det?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Jeg synes, det er fornuftigt at tage udgangspunkt i OECD's model, men vi fraviger den jo også på en række områder.
Vi fraviger den i det omfang, vi bliver præsenteret for nogle ønsker fra det land, der forhandles med.
Jeg synes sådan set, det er fornuftigt at have sådan en sund fornuft-betragtning, men man skal selvfølgelig også have nogle principper, som man står på.
Man kunne risikere at gøre nogle lande en bjørnetjeneste ved at give dem en eller anden særbehandling, for hvis vi sagde, at det var fint, at danske virksomheder skulle beskattes meget hårdere i Ghana end tyske virksomheder – et tænkt eksempel – så ville den særbehandling nok ikke føre til, at der blev investeret fra Danmark i Ghana.
Og hvis der blev investeret, ville man oprette et datterselskab i Tyskland og investere ad den vej i stedet for gøre det fra Danmark.
Det er så til ulempe for Danmark, og det er heller ikke til særlig stor gavn for Ghana.
Så derfor synes jeg, det er meget fornuftigt, at man i udgangspunktet betragter begge parter som ligevægtige.
René Gade (ALT), 2016-05-19:
Det er vigtigt for mig, at vi får aflivet den her afsporing af debatten en gang for alle.
Som forslagsstillere synes vi ikke, at ulandene er inkompetente eller skal holdes i hånden, eller at de ikke skal gennemføre en forhandling med Danmark.
Det er slet ikke det.
Det forsøgte jeg også at sige i debatten tidligere.
Det, vi mener, er, at der er et ulige forhold i forhandlingen.
Om vi kalder det et udviklingsland eller et land under opbygning, eller hvad vi nu skal kalde det i dag, så er vi i en situation, hvor det på mange punkter og ifølge mange organisationer vil være meget interessant for landet for at få skabt noget infrastruktur og et levegrundlag for de mennesker, der bor der, at indgå aftaler, også på meget lidt attraktive vilkår.
For at vi ligesom kan nærme os en eller anden enighed om det, er mit spørgsmål: Er ministeren enig med mig i, at der findes aftaler og samhandel mellem virksomheder og lande, hvor det, selv om der foretages handler og der siges ja til dem på begge sider, altså ikke er godt for det land, det foregår i?
Findes der sådanne aftaler?
Johannes Lebech (RV), 2016-05-19:
Fra Radikale Venstres side går vi normalt ind for åbenhed og transparens, og det gør vi også i det her tilfælde.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Jeg har dog noteret mig ministerens forbehold i forbindelse med forhandlinger, men der har ordføreren for forslagsstillerne jo allerede ligesom løst op for, hvad han forstår ved transparens, og det stiller jeg mig tilfreds med.
Merete Riisager (LA), 2016-05-19:
Dobbeltbeskatningsaftaler er vigtige.
Ud over at arbejde for at nedsætte beskatningen for personer og selskaber i Danmark og skabe et enklere og mere gennemskueligt skattesystem skal vi også sørge for at justere og tilpasse vores beskatning i forhold til omverdenen.
Det sker bl.a. ved at indgå dobbeltbeskatningsaftaler.
Når man indgår sådan en aftale, må man forvente, at den er til gavn for begge lande, for ellers indgår man formentlig slet ikke sådan en aftale.
I Liberal Alliance er vi meget tilfredse med, at regeringen har nedsat en taskforce på området, sådan at man kan få sat skub i at indgå aftaler.
Vi er i Liberal Alliance store fortalere for åbenhed, men vi respekterer også, at den forhandling, der foregår mellem to lande i forbindelse med en dobbeltbeskatningsaftale, må foregå i en politisk proces, hvor der er fortrolighed mellem parterne, hvorfor man ikke kan have fuldstændig åbenhed omkring alle processer.
Og vi er tilfredse med den måde, som regeringen håndterer det på, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
René Gade (ALT), 2016-05-19:
Det glæder mig.
Oplægget med beslutningsforslaget var netop, at vi skal skabe større transparens.
Så kan vi være uenige om, hvordan dobbeltbeskatning skal bruges af Danmark generelt, men det, der bliver lagt op til af ordføreren, er netop, at man gerne vil være med til at skabe større transparens.
Vi kan være tilbøjelige til at sige, at vi også gerne vil have det under forhandlingerne i en eller anden form, mens ordføreren siger, at det skal foregå før forhandlingerne.
Så tænker jeg, at vi kan komme tilbage til uenighederne senere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-19:
Ministeren siger, at vi ikke skal give særbehandling, men det er jo det, vi gør: negativ særbehandling.
Ministeren lyder til at være meget inde i de DBO'er, som f.eks. Ghana har indgået med andre lande, og det lyder, som om det er dem, man ligesom har lagt sig op ad.
Men det må så betyde, at ministeren er uenig med Mellemfolkeligt Samvirke og de andre organisationer, der har sagt, at den aftale, som Ghana indgik med Danmark, faktisk er den ringeste, Ghana har indgået, med undtagelse af en aftale med et andet uland, nemlig Barbados.
Siden ministeren er inde i de forskellige DBO'er, der er indgået, er ministeren så uenig i den analyse, nemlig at aftalen med Danmark faktisk er den ringeste, som Ghana til dato har indgået?
Jesper Petersen (S), 2016-05-19:
Den er modtaget, og lad os arbejde på det i udvalget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-19:
Her behandler vi et forslag fra Alternativet, Enhedslisten og SF, som handler om, at man gerne vil skabe mere åbenhed om Danmarks forhandlinger om dobbeltbeskatningsoverenskomster med andre stater.
Der er en fare for, at der kommer en del gentagelser, for jeg har nogle af de samme holdninger, som allerede er kommet fra de to foregående.
Det handler jo kort sagt om, at man mener, at der skal forhandles for åbne døre, når der forhandles med fremmede stater og lande.
Det mener vi i Dansk Folkeparti kan skabe nogle lidt mærkværdige situationer.
Generelt når to parter forhandler – det er lige meget, om det er lande imellem, partier imellem, kommuner imellem, virksomheder imellem, eller om det sågar er to borgere, som skal handle hus – så foregår det jo bag lukkede døre.
Det er der ganske gode og fornuftige grunde til, for så kan man finde nogle kompromiser.
Det er altså sværere at finde kompromiser, hvis man gør det hele for åbne døre.
Det synes vi ikke lyder som en god idé.
Men den anden del af beslutningsforslaget, som egentlig er en anden vinkel, handler om at inddrage folk.
Det synes jeg sådan set er ganske fornuftigt.
Jeg synes også, det er fint, som jeg hørte skatteministeren sige, at han vil give et tilbud til Folketingets partier om, at man kan bede om at få en orientering, når der er dobbeltbeskatningsoverenskomster på vej, hvis vi synes, vi har behov for det.
Men jeg synes også, det er et godt initiativ med den her dobbeltbeskatningsoverenskomsttaskforce.
I forbindelse med den har man netop et samarbejde mellem SKAT og erhvervsorganisationer for at finde ud af, hvor skoen trykker.
Hvor oplever man at dobbeltbeskatning eller manglende dobbeltbeskatning kan være konkurrenceforvridende?
Det kunne være udviklingsbistandsorganisationer eller andre, som kunne komme med forskellige input.
Det synes jeg sådan set kunne være en god vej at gå, fordi man netop får inddraget folk i de her ting.
Men omvendt må jeg også bare sige, at når man sidder inde ved et forhandlingsbord, er der en god grund til, at det er en lukket proces, og der synes jeg ikke at vi skal åbne for det.
Men ellers er det fint med mere inddragelse og mere åbenhed, inden man går ind til forhandlingsbordet.
Med de ord kan jeg sige, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, som det ligger.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-19:
En af grundene til, at vi ikke ser aftalen, før det er for sent, kan jo også være indholdet af aftalen.
Nu ved jeg, at DF's ordfører ligesom os andre også går meget op i hele skattelydiskussionen eller i det, at man overhovedet betaler skat.
Så hvad synes ordføreren om, jeg tror, det er kapitel 5 i aftalen om fast driftssted, hvor dette er blevet sat til 9 måneder i den her specifikke aftale, hvorimod det ifølge ghanesisk lov er 90 dage, og i de fleste DBO'er, Danmark har lavet, er det 6 måneder?
Det vil sige, at der ikke bliver opkrævet skat i Ghana, men der bliver heller ikke opkrævet skat i Danmark, fordi vi ikke beskatter udenlandske filialer.
Så hvis man bare er i Ghana under 9 måneder, bliver der hverken opkrævet skat af ghanesiske myndigheder eller danske myndigheder.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-19:
, fordi det sådan set ikke er en del af det oplæg, man har lavet.
Men jeg synes egentlig, det er grundlæggende godt med dobbeltbeskatningsoverenskomster netop for undgå, at der sker dobbeltbeskatning, men også at der ingen beskatning sker.
Jeg vil grundlæggende sige, at når Danmark indgår aftaler, er det jo netop i en forhandling, hvor begge parter skal kunne se sig i aftalen, inden man går ud ad døren og melder tilbage til sit nationale parlament.
Derfor går jeg også stærkt ud fra, at Ghanas parlament og Ghanas regering har syntes, at det her faktisk var en udmærket aftale for Ghana, ligesom vi har syntes det i Danmark, fordi et flertal trods alt stemte for aftalen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-19:
Det er trods alt længe siden, vi diskuterede DBO med Ghana, så nu remsede jeg indholdet op af den her udvidelse af konceptet med fast driftssted og spurgte ordføreren: Hvad synes ordføreren om, at der går 9 måneder, før man får betegnelsen fast driftssted?
For hele konceptet går ud på, at der skal betales skat i et af landene.
Det er jo det, vi hele tiden fortæller os selv.
Men så længe du bare er der under 9 måneder, bliver der hverken betalt skat det ene eller det andet sted.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-19:
Jeg beklager.
Det kunne være en meget spændende diskussion, men jeg har altså ikke forberedt mig på det, og jeg har ikke nogen holdning til lige præcis Ghana i dag.
Jeg har forberedt mig på det her beslutningsforslag og ikke på en paragraf i aftalen med Ghana, så jeg beklager, at jeg ikke kan tage den debat på et sagligt grundlag i dag.
René Gade (ALT), 2016-05-19:
Det kan også være, at ordføreren bare var på vej ned til mig, og så kunne vi have klaret det her.
Det, jeg vil sikre mig, er, at ordføreren ikke kommer til at forveksle det, vi lægger op til, når vi siger større transparens, med, at der skal være fuldstændig pivåbne døre, imens man sidder og skriver under.
Jeg synes, at det billede, som ordføreren kommer til at give – måske utilsigtet – er, at vi ønsker, at man skal sidde og forhandle for åbne døre, når vi siger, at offentligheden skal inddrages, og at der skal være høringsmuligheder, og at vi i en forhandlingssituation på en helt umanerlig måde vil stille krav om, at alle skal være med i rummet.
Det er ikke det.
Så jeg vil bare sikre mig, at ordføreren er med på, at det, vi lægger op til, er, at man i den her ofte meget lange proces både før, under og efter så vidt muligt informerer om alt, hvad der kan informeres om, så befolkningen her i Danmark er vidende om, hvad der egentlig er på spil, når vi taler om ulighed i verden, og hvad der måske kan gøre, at et uland bliver drænet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-19:
Jeg er egentlig med på, at man kan informere rigtig meget før og efter, men det svære er jo at gøre det under forløbet.
Man kan lave en meget god parallel til Folketinget, hvor vi jo også som partier inddrager en masse viden fra organisationer, enkeltpersoner og folk fra virksomheder, som gerne vil påvirke os og fortælle om, hvorfor det lige præcis er i deres retning, at de gerne vil have tingene trukket i et forhandlingsforløb.
Men omvendt sidder vi jo ikke og har dem med inde ved bordet eller udleverer papirer til dem og har dem med i detaljen.
Det kan man have, før der kommer et oplæg fra en regering og efterfølgende, når man har lavet aftalen.
Men inde i selve lokalet er der nødt til at være en fortrolighed, så man kan sidde og prøve at finde kompromiserne.
Det er egentlig bare den afgrænsning, jeg synes der skal være i det, nemlig at man ikke har en helt åben proces der, selv om det godt kan tage lang tid – det er jeg med på.
Men det giver altså en række problemer, hvis man løbende i sådan en proces lægger alle papirerne på bordet, for så har man ikke den fortrolighed med modparten, der gør, at man kan finde nogle gode kompromiser.
Jacob Jensen (V), 2016-05-19:
Tak for det.
Jeg skal på vegne af Venstres ordfører læse ordførertalen op, som lyder: Alternativet, Enhedslisten og SF foreslår større åbenhed om forhandlingerne af dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Det hedder i beslutningsforslaget, at forslagsstillerne mener, at den fortrolighed, som omgiver forhandlingerne om dobbeltbeskatningsoverenskomster i dag, er en hindring for den demokratiske proces.
Åbenhed er en god ting.
Det er jeg enig i.
Og så er der de tilfælde, hvor fortrolighed er påkrævet for i det hele taget at nå nogen vegne med forhandlingerne.
De tilfælde opstår især i forhandlinger mellem Danmark og fremmede nationer, som der jo er tale om ved forhandlinger om dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Fortrolighed er ikke nødvendigvis lig med lukkethed.
Det er en forudsætning for at opnå frugtbare resultater og er i øvrigt et vilkår, der er kendt fra andre forhandlinger.
Det kunne være om finansloven, som jeg selv kender lidt til, forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter eller på andre relevante områder.
Præmissen for at ønske mere åbenhed er en bekymring for lav- og mellemindkomstlandenes forhandlingsposition i forhold til Danmark.
I Venstre mener vi ikke, at den nødvendigvis styrkes af en total åbenhed.
Man kunne måske tværtimod forestille sig, at lande, hvor den demokratiske proces eller tradition ikke er så stærk, måske ligefrem skræmmes væk, hvis de skal forhandle under de vilkår, som forslagsstillerne ønsker sig.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-19:
Jeg vil blive meget, meget positivt overrasket, hvis skatteministeren kan svare på det her på stående fod, men ellers sender jeg det selvfølgelig som et skriftligt spørgsmål.
Men nu prøver jeg alligevel.
Har ministeren en idé om, om markedet er mættet?
Det skal forstås på den måde, at da man forhøjede fradraget, var der måske nogle sommerhuse at tage af så at sige, men hvis der er tæt på 100 pct. belægning i de perioder, hvor der er stor efterspørgsel, så kan det tal nødvendigvis ikke stige yderligere med et forhøjet fradrag.
Det er et åbent spørgsmål.
Det andet er deleøkonomi, som vi jo diskuterede tidligere.
Har skatteministeren eller ministeriet nogen idé om, om den stigning, der er hvert eneste år – specielt for et land som Danmark – i, at folk også i ferieperioder gør brug af Airbnb eller andre tjenester i forbindelse med overnatning, vil betyde noget for efterspørgslen?
Merete Riisager (LA), 2016-05-19:
I Liberal Alliance vil vi meget gerne hjælpe udviklingslande ved at forbedre samhandelen med dem.
EU's toldmure er dybt skadelige for udviklingslandenes muligheder for at bringe sig selv fremad, og Danmark burde i den sammenhæng gå forrest i forhold til at give bedre muligheder for, at udviklingslande kan afsætte deres produkter og services på det europæiske marked.
Europa har forsøgt igennem årtier at skabe fremgang gennem ulandshjælp, men seriøs forskning viser, at det er meget lidt, der er kommet ud af disse anstrengelser.
Faktisk er der meget, der tyder på, at ulandshjælpen kan virke stik imod hensigten ved at udkonkurrere lokale initiativer og dæmpe motivationen hos landenes regeringer i forhold til at tage ansvar for deres befolkninger.
Det er nemlig vigtigt, at der er en direkte relation og aftale mellem et lands regering og det pågældende lands befolkning gennem landets skattesystem og de goder, der kommer ud i den anden ende, f.eks. infrastruktur, skoler osv.
Denne gensidige aftale henfalder, når fremmede magter overtager en stor del af regeringens ansvar, f.eks. gennem overdreven ulandshjælp.
Med andre ord har det historisk været en rigtig dårlig idé at gøre udviklingslandene til stakler, så det bør vi ikke gøre, heller ikke på det her område, og derfor kan Liberal Alliance ikke støtte forslaget.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-19:
Undskyld, hr. formand, det gik så hurtigt.
Fra Det Radikale Venstres side har vi meget sympati for forslaget fra SF, Enhedslisten og Alternativet, hvor de foreslår, at Danmark skal anvende FN's model for beskatningsaftaler frem for OECD's over for lav- og mellemindkomstlande for at stille parterne mere lige.
Vi er positive over for forslaget som sådan om at støtte de fattigste, men vi har et konkret ændringsforslag.
Vi kan godt se for os, at det kun omfatter de såkaldte LDC-lande, the less developed countries, der er blandt nogle af mellemindkomstlandene – lande, som vi egentlig ikke mener der er grund til at give den positive særbehandling, som jeg fornemmer ligger i forslaget, f.eks. lande som Kina og Mexico.
Så det konkrete ændringsforslag vil vi gerne have lov til at bringe ind i forhandlingerne, men ellers er vi generelt positive over for forslaget.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2016-05-19:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Jeg vil bare sige, at jeg ikke forstår, hvordan ministeren så skråsikkert kan sige, at det her helt sikkert ikke kommer til at give et merprovenu, når branchen – dem, der ikke laver andet end at arbejde med sommerhusudlejning hver eneste dag, fra morgen til aften – siger, at de snildt kunne have 3.000 huse ekstra, som de kunne leje ud.
Det er trods alt dem, der hver eneste dag oplever, hvordan de bliver kimet ned af telefonerne og må sige nej til det hele.
Ud fra det kan de vurdere, at de sagtens kunne have mange flere sommerhuse.
Derfor vil jeg høre ministeren: Hvordan kan det være, at ministeren tror, han ved mere end dem, der arbejder med det til daglig?