runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-30:
Det vil jeg ikke sige noget om i absolutte tal, men jeg vil gerne sige noget om det relationsmæssigt.
For mens vi her i de sidste år har diskuteret udfald af dagpengesystemet, er der blevet beskæftiget i titusindvis af medborgere fra vores nabolande på overenskomstmæssige vilkår i Danmark, samtidig med at vi har akkumuleret langtidsledige i Danmark.
Det dilemma skal vi have håndteret nu, så vi får vendt den udvikling, således at vi får øget den strukturelle beskæftigelse i Danmark.
Så skal vi også være ekstremt opmærksomme på vores matchningsproblemer, som findes på grund af vores ubalance imellem det, vi uddanner os til Danmark, og det, som offentlige og private arbejdsgivere har brug for af kompetencer.
Det er en kæmpe udfordring, som vi følger meget, meget tæt, og som vi vil få masser af forhandlinger om.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-30:
Det ligger tilsyneladende ministeren meget på sinde – ministeren har i hvert fald gentaget det flere gange – at det nye dagpengesystem skal føre til, at folk bliver mere ivrige efter at søge job til lavere løn, naturligvis.
Og det er måske ikke så mærkeligt henset til ministerens tidligere beskæftigelse som formand for DA.
Det, som jeg kan forstå ikke ligger ministeren på sinde, er sådan hele trygheden, som jo også er en del af det fleksible arbejdsmarked og en del af dagpengesystemet, nemlig det, at der er et system, der rent faktisk samler folk op, hvis de er så uheldige at blive ledige.
Og det sker jo altså fra tid til anden for ganske mange folk.
Er ministeren overhovedet ikke bevidst om, at det her i virkeligheden kan føre til et opgør med det fleksible arbejdsmarked, som Danmark jo er berømt for ude over hele verden?
Er ministeren ikke bevidst om, at vi kan få et stivnet arbejdsmarked, fordi man – måske ikke den fagtop, som sidder der i dag og har været med til at lave de her ordninger, men det kan jo ændre sig hen ad vejen – på en eller anden måde er nødt til at reagere på, at der ikke længere er et system, som samler folk op, når de bliver ledige, og som gør, at de ikke nødvendigvis skal gå fra hus og hjem, og at man derfor er nødt til at svare igen med f.eks. aftrædelsesordninger og den slags ting?
Man svækker vel i virkeligheden fleksibiliteten, og man svækker jo i det hele taget kvaliteten af det danske dagpengesystem, når man forringer det.
Man kan vel ikke påstå andet, end at de problemer fortsat eksisterer, som hedder, at dagpengeperioden ikke er forlænget, at genoptjeningskravet ikke er halveret, og at man ikke har fundet en løsning på problemet med de supplerende dagpenge.
Her var der jo ellers et element, der kunne have skabt nogen fleksibilitet.
Jeg har tidligere sagt det: Man er nødt til at svare igen, f.eks. med aftrædelsesgodtgørelse og den slags ting – krav, man er nødt til at rejse over for arbejdsgiverne.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-30:
Det dagpengesystem, der netop er aftalt, er en markant forbedring i forhold til det dagpengesystem, der var gældende indtil 2010.
Som det er dokumenteret af Dagpengekommissionen, har 2010-aftalen givet en strukturel beskæftigelsesforbedring på 15.000.
Det er jo noget af det, det drejer sig om, nemlig at øge beskæftigelsen.
Det vil sige, at vi nu står med en aftale om et markant tryggere og bedre dagpengesystem, end vi har haft tidligere.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-30:
Det, der ligger mig på sinde, er ikke, at mennesker skal have mindre i løn.
Det, der ligger mig på sinde her, er at redegøre for de kvalitetsforbedringer, der ligger i den nye dagpengeaftale.
Og desværre er det sådan, som jeg også nævnte før, at det eksisterende dagpengesystem i visse situationer straffer mennesker for at tage sig et arbejde.
Det er jo ikke hensigtsmæssigt.
De problemer er blevet løst, og i og med at de problemer er blevet løst i den nye aftale, har vi givet et markant bidrag til at øge fleksibiliteten på det danske arbejdsmarked, som er meget, meget værdifuldt.
Vi har ikke bidraget til at svække fleksibiliteten.
Det er jeg helt uenig i.
Christian Juhl (EL), 2015-10-30:
Men det tager vi så en anden dag.
Det handler nemlig om, om alle mennesker bliver mere trygge, når et samfund bliver rigere.
Der var noget med kausalitet, det er sikkert noget fra universitetet, jeg ved det ikke.
Men i hvert fald, hvis man bruger sin sunde fornuft, er det jo sådan, at hvis ikke de fattigste i landet får del i den rigdom, er det klart, at der så kan skabes en utryghed.
Det andet er to fejl, som jeg gerne vil rette hos ordføreren.
Den ene er med hensyn til det med, a-kasser bør medfinansiere dagpengene.
Jamen hvad pokker foregår der i Liberal Alliance?
I dag finansierer vi selv som a-kassemedlemmer dagpengene i de gode perioder, og staten hjælper en smule i de dårlige perioder, hvor der er stor arbejdsløshed.
Så siger ordføreren, at man skal have 80 pct. af dagpengene.
Er ordføreren ikke klar over, at det vil være en voldsom opskruning, idet de fleste i dag får mellem 40 og 50 pct.?
Det er godt nok helt op til 65 pct. for enkelte lavtlønnede, men mellem 40 og 50 pct. får man som kompensation i dagpenge.
Er det forbigået ordførerens opmærksomhed?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Dansk Folkeparti.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Så hvis jeg skal spørge på en anden måde: Af de tre forligsparter, som står bag forliget, hvem har så fået mest ud af det forlig?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Jamen det har jeg jo ikke lagt skjul på at jeg er skuffet over.
Det havde været det rigtige, synes jeg.
Det skulle Socialdemokraterne også have medvirket til.
Det er jo, når man tager hele gruppen af lønmodtagere og ser på, hvilken kompensationsgrad de gennemsnitligt har.
Så er det jo rigtigt nok, at den er lavere, men i bunden af løndannelsen er den for mange over 80, og den er endda også over 90, og jo, det er korrekt.
Det må vi tage en snak om en anden dag, men det kan jeg dokumentere.
Så er der det her med a-kasserne til allersidst.
Vi så gerne, at de fik lov til at beholde nogle af de penge og selv var med til at finansiere det, sådan at hvis de var bedre at få folk i arbejde, kunne de beholde nogle penge, og så kunne de jo f.eks. sætte kontingentet ned.
Så vil jeg bare til allersidst sige, at det, der sker, når man laver nogle reformer, også når man reducerer nogle ydelser, er, at flere kommer ind på arbejdsmarkedet.
Det kan godt være, at det skaber noget utryghed på den korte bane, men det, det jo gør, er, at folk dermed får højere livsindkomster og højere indkomster på sigt, og det skaber en bedre langsigtet tryghed.
Der må jeg så skuffe hr. Christian Juhl.
Hr. Christian Juhl har ikke overbevist mig om noget som helst.
Jeg har aldrig påstået, at det ikke kunne betale sig for alle mennesker i Danmark at arbejde.
Det ville være noget sludder at påstå det.
Selvfølgelig kan det det, men der er grupper, store grupper, på arbejdsmarkedet, som har det, man kalder en lille tilskyndelse til at være i beskæftigelse.
Og når man ser på de gruppers beskæftigelsesgrad, kan man se, at den bare er markant lavere end hos andre grupper.
Det er nu sådan ca. 300.000 danskere, som har det, man kalder en lille tilskyndelse til at være i beskæftigelse, og deres beskæftigelsesgrad er altså lavere end andres.
Så må hr. Christian Juhl undskylde mig, men jeg fik faktisk ikke nået sidste del af hans spørgsmål.
Det vil jeg gerne have lov til at svare på.
Christian Juhl (EL), 2015-10-30:
Der er to ting der, jeg gerne vil kommentere.
Den ene er, at jeg glæder mig over, at vi efter 4 års intensiv indsats er lykkedes med at overbevise ordføreren om, at for de fleste i Danmark kan det betale sig at arbejde.
Jeg har sat et stort kryds i kalenderen i dag for, at det er røget ind nu på tavlen hos ordføreren.
Ordføreren siger så: Men i bunden er der et problem.
Nu tager vi så de næste 4 år og bruger dem til at overbevise ordføreren om, at uanset hvilket problem der er i bunden – det er altså socialpolitik, vi snakker om – er folk forpligtet til at samarbejde, det vil sige, at de er til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis de får deres ydelse.
Det skal vi også lige have på plads.
Så er der det med kausaliteten.
Jeg ved ikke, om ordføreren ikke er enig i, at hvis man tager penge fra folk, øger man utrygheden, og at det ikke nødvendigvis er sådan, at fordi et samfund bliver rigere, vil alle mennesker få en mere tryg tilværelse.
Er ordføreren virkelig af den opfattelse, at alle mennesker får det bedre, ved at man i samfundet får en bedre økonomi?
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Det kan jeg svare helt klart på: Hvis borgerne ønsker at pege på et parti, der kan give forbedringer til de arbejdsløse, og som kan få forhandlet forbedringer igennem, så skal de ikke pege på Enhedslisten, så skal de ikke pege på Alternativet, så skal de ikke pege på SF.
Så skal de pege på Socialdemokratiet, for vi har vist resultater, og det har vi jo gjort med oprejst pande.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Kunne det så måske ikke være en god idé at starte dér?
Det ville jeg synes var politisk mod.
Lad os forestille os et menneske, som f.eks. har arbejdet hele sit liv og har betalt for min uddannelse og for din uddannelse over skattesystemet, og som bliver ledig, fordi der ikke er arbejdspladser nok, og ryger ud efter 2 år, som det sker nu for hundredvis om ugen, og f.eks. bliver tvunget til at sælge et kolonihavehus eller et sommerhus, som den pågældende har spinket og sparet til i hele sit liv.
Er det rimeligt, hr. ordfører?
Er det rimeligt, at vores nuværende sikkerhedssystem bringer folk, som har gjort alt, hvad de kunne for at få et arbejde, i den situation?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Jeg synes, der er rigtig mange urimeligheder for de pågældende mennesker, som hr. Pelle Dragsted omtaler, i den måde, vi har indrettet os på i Danmark.
Derfor er der nogle mennesker i Danmark, som, efter de har arbejdet hele deres liv og betalt skat, får brug for det system, som de har betalt ind til, og så kan de ikke altid få hjælp.
Hvad skal dagpengesatsen være ifølge Enhedslisten?
Nej, undskyld.
Nogle gange kan det være svært at høre forskel.
Jeg mente selvfølgelig Alternativet.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-30:
Vi har været lidt inde på mobiliteten, og hvilken rolle den egentlig spiller i dagpengesystemet.
I min optik er der ingen tvivl om, at dagpengesystemet er verdens bedste erhvervsstøtteordning, fordi det netop sikrer mobiliteten, trygheden for lønmodtagerne og er en del af det, der er hele kernefundamentet i den danske arbejdsmarkedsmodel.
Og det er sådan set også noget af det, der har været begrundelsen – også fra beskæftigelsesministeren – i forhold til den nye dagpengeløsning, der så er indgået aftale om.
Derfor vil jeg gerne spørge om ordførerens holdning til, at kompensationsgraden skal sættes ned.
For vi har også tidligere diskuteret, at hvis du sætter kompensationsgraden ned, presser du både mobiliteten, men sådan set også lønningsniveauet på arbejdsmarkedet.
Altså, hvor langt skal den ned set ud fra ordførerens perspektiv?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Jeg synes, at kompensationsgraden burde ligge på 80 pct., sådan at man højst kan få 80 pct. af det, som man ville kunne få, hvis man tog et arbejde til de lønninger, som fagbevægelsen har sagt god for.
Og når jeg siger 80 pct., er det, fordi vi ved – det har den tidligere regering også fået belyst ganske grundigt – at når man kan få mere end 80 pct. af det, man kan få ved at være i arbejde, så daler beskæftigelsesgraden ganske, ganske markant for de grupper.
Det vil sige, at så har man ikke længere et system, som giver mobilitet, men så har man et system, som fastholder folk på offentlige ydelser, og det er ikke hensigtsmæssigt, og sådan er det med dagpengesystemet.
Det giver mobilitet for de store grupper, men der er også grupper i dagpengesystemet, som det ikke giver mobilitet for, og hvor det faktisk mindsker mobiliteten, og det er ikke hensigtsmæssigt.
Vi er sådan set enige om, at det er godt med mobilitet, men den mobilitet er der ikke i bunden af arbejdsmarkedet, desværre.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-30:
Så vil jeg godt nævne et lidt andet element, der er skåret over samme læst.
Det er jo ingen hemmelighed – det er i øvrigt dokumenteret både af Det Økonomiske Råd, CEPOS og andre, som jeg går ud fra at ordføreren også lytter til – at når du sætter kompensationsgraden eller ydelserne ned, presser du sådan set også lønniveauet, og vi har jo haft en diskussion om, om det kan betale sig at arbejde.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Jeg vil sige det på den måde, at jeg da ville blive ganske overrasket – det må jeg nok indrømme – hvis fagbevægelsen, 3F f.eks., gik med til at sænke mindstelønningerne i Danmark.
Det kan være, at hr. Jeppe Bruus har en anden opfattelse af det.
Men det er jo det, det nu engang ville kræver, altså at fagbevægelsen gik med til at sænke lønningerne.
Det tror jeg ikke at de vil gøre.
Det kan holde mindstelønningerne i ro, når man sænker kompensationsgraden, det er rigtigt nok.
Og det synes jeg sådan set er godt, for det giver så mulighed for, at nogle flere kan komme ind og blive en del af det arbejdsfællesskab, som jeg også kun kan tro er vigtigt for Socialdemokraterne at folk er en del af.
Og det er jo en af de mørke sider ved den måde, vi har indrettet os på, altså at rigtig, rigtig mange mennesker i Danmark – flere end i andre højtudviklede velfærdssamfund – ikke er en del af det fællesskab.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-30:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil følge en lillebitte smule op der, hvor hr. Leif Lahn Jensen sluttede.
Ordføreren nævnte selv i sin tale, at man hører spinsnak af den ene eller den anden karakter.
Altså, den aftale, som ordførerens parti indgik med Dansk Folkeparti under valgkampen – ud over at det jo var helt synligt, at det udelukkende var Dansk Folkeparti og hr. Kristian Thulesen Dahl, der fik gavn af det – var den ikke, når alt kommer til alt, udelukkende spinsnak, også fra ordførerens eget parti?
Karsten Hønge (SF), 2015-10-30:
Vi har her oplevet Socialdemokraterne gå med til en discountudgave af de løsninger, der skal til for at løse den kæmpe udfordring, der ligger.
Så min skuffelse over Dansk Folkeparti matches vel strengt taget kun af min skuffelse over Socialdemokraterne.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Så er jeg igen nødt til at spørge: Var det ikke for naivt?
Altså, alle herinde, på nær Dansk Folkeparti, ved jo, at de løber fra det ene og det andet, og at det var Dansk Folkeparti, der dengang i 2010 foreslog den forringelse.
Var det ikke for naivt at tro på, at man virkelig kunne holde fast på dem?
Hvorfor gjorde man det?
Hvorfor gjorde SF det?
Var det for at hjælpe de arbejdsløse, og hvad fik de arbejdsløse egentlig ud af det?
Man kan sige: Havde det ikke været meget, meget bedre, hvis SF havde gjort ligesom i gamle dage, hvor de forsøgte at tage ansvar og var i regering, i stedet for at stå foran kameraerne og smile lidt smånaivt til en hr. Kristian Thulesen Dahl?
Karsten Hønge (SF), 2015-10-30:
Jeg vil gerne bekræfte hr. Leif Lahn Jensen i, at Dansk Folkeparti er aldeles utroværdige, og at de løb fra deres valgløfter.
Det er ynkeligt at se på et parti, der gik ud og sagde, at man ikke ville røre satserne og selv vurderede, at der skulle bruges op mod 700 mio. kr., og som så lader sig spise af med 300 mio. kr.
Det var en ynk at se på.
Det vil jeg gerne bekræfte hr. Leif Lahn Jensen i.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Der tales om stor ståhej for ingenting.
Det var noget af en start.
Jeg kan også sige stor ståhej for ingenting, hvis vi kigger på valgkampen, hvor Kristian Thulesen Dahl og Pia Olsen Dyhr – et nyt makkerpar, et nyt vennepar – stod og smilede til hinanden som gode venner og ville stå sammen om forbedringer for de arbejdsløse.
Men nu er venneparret jo splittet, DF er stukket af, Pia Olsen Dyhr står alene, stor ståhej for ingenting!
Hvad fik SF ud af den aftale med DF?
Hvad fik SF ud af at stå og flette fingre med DF og få nye venner der?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-30:
Jeg tror ikke, at jeg mistænkeliggjorde.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at mistænkeliggørelse af mennesker, der har mistet deres dagpenge eller deres job, kan vi ikke rigtig bruge til noget.
Christian Juhl (EL), 2015-10-30:
Nu var det ikke mig, der kaldte det en forsikringsordning.
Det var ordføreren selv.
Og jeg har aldrig oplevet, at en forsikringsordning gik over til kun at kunne yde en fjerdedel, og jeg så skulle betale det samme – aldrig.
I øjeblikket er det arbejderne selv i Danmark, der betaler langt den overvejende del af dagpengeforsikringen.
De betaler det hele i de perioder, hvor der er lavkonjunktur, og de betaler den overvejende del i højkonjunkturer.
Staten betaler et mindre beløb.
Det er virkelig rigtigt.
Så er jeg rigtig, rigtig ked af, at man endnu en gang bringer den til torvs med, at det kan svare sig.
Det kan svare sig for alle ledige at tage arbejde, og vi har endda pligt til det.
Man skal stå til rådighed for at få sin ydelse.
Den der mistænkeliggørelse er ikke pænt af en radikal ordfører.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-30:
Det er en forsikringsordning, som skal dække mennesker mellem job, suppleret af skatteborgernes kroner.
Derfor synes vi, at en 2-årig dagpengeperiode er en fair længde.
Vi er rigtig glade for de forbedringer i forhold til genoptjening, som nu er blevet vedtaget, sådan at det også kan svare sig at tage korte ansættelser, hvor man jo tidligere – og det erkender jeg – blev straffet eller i hvert fald ikke kompenseret for at tage korte ansættelser for derved at kunne genoptjene sine dagpenge.
Derfor er jeg rigtig glad for – og det har jeg også forstået på fagbevægelsen at de er – at det her er en bedre løsning end nogen af dem, der tidligere har været fremme.
Christian Juhl (EL), 2015-10-30:
I 2010 var ordføreren med til at halvere den forsikring, vi havde.
Man halverede for det første dagpengeperioden, og for det andet fordoblede man den periode, folk skulle arbejde for at genoptjene dagpenge.
Men der blev ikke givet nogen præmierabat overhovedet.
Vi skulle betale det samme i vores a-kasse for at få et produkt, der kun var en fjerdedel af det, vi fik før.
Det svarer til, at et klippekort til Københavns bybusser kostede 100 kr. for ti klip, og hvis der så bagefter kun var tre klip tilbage, var prisen stadig væk 100 kr.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Men hvis ikke det betyder noget for folks vilje til at arbejde, hvad dagpengesatsen er,
hvorfor vil Enhedslisten så ikke sætte den op?
Josephine Fock (ALT), 2015-10-30:
Er det nu, jeg skal sige Ny Alliance?
Jeg siger ikke, at økonomiske incitamenter ikke er en del af løsningen.
Jeg siger bare, at økonomiske incitamenter og straf altid er det eneste, man peger på.
Det tror vi i Alternativet simpelt hen er en forkert vej at gå.
Der skal også andre incitamenter til, og frem for alt er det sindssygt vigtigt at opbygge et ejerskab for den enkelte.
Du kan ikke lave sådan nogle systemer her, som virker, hvis der ikke er et ejerskab for den enkelte, altså sådan at den enkelte er med i det.
Det er også derfor, vi ønsker et meget, meget mere individuelt fokus på, hvad det er, den enkelte har behov og muligheder for og lyst til osv. i forhold til at kunne påtage sig et ansvar for selvfølgelig at være med til at finde sit eget job.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-30:
Tak for ordet, formand.
Dagpengesagaen, kan man vel kalde den,
har været lang.
Den har heller ikke altid været lige køn.
Det er, synes vi, det gode resultat, der er skabt med den her nye dagpengeaftale.
Jeg synes, vi får sat et fornuftigt og ansvarligt og også et værdigt punktum for de seneste års dagpengeturbulens.
Det er fint.
Men nu har vi en bred aftale baseret på en gennemarbejdet analyse fra kommissionen, og det er Radikale Venstre glade for.
Da reformen blev undfanget, og det blev den jo i Finansministeriet en sen nattetime for 5 år siden, valgte vi at støtte aftalen.
Men vi advarede allerede dengang både statsministeren og hr. Kristian Thulesen Dahl om, at indfasningen var alt for brutal, og forligskredsen dengang for smal.
Desværre blev der jo ikke lyttet til det, og det har vi så, som den socialdemokratiske ordfører også gjorde rede for, brugt adskillige år og mange millioner kroner på at rydde op efter.
Men grundlæggende var og er vi faktisk overbeviste om, at forkortelsen af dagpengeperioden fra 4 til 2 år og fordoblingen af genoptjeningskravet er en god og fair løsning, der bidrager til at styrke dansk økonomi.
Nu får vi så også et nyt og mere moderne dagpengesystem, som sikrer, at ingen længere skal opleve, at de stilles ringere, hvis de tager imod en korttidsansættelse – tværtimod.
Det har vi rost, og det hørte jeg også Alternativets ordfører rose.
Det er jeg glad for, og det har vi jo også sammen med mange andre efterspurgt.
Det er vi rigtig, rigtig glade for, og vi er også glade for, at det ikke endte med en halvering af genoptjeningskravet, fordi det kun ville have hjulpet ganske få og det i øvrigt er meget dyrt.
I modsætning til statsministeren og hr. Kristian Thulesen Dahl, der reformerede dagpengene over en hurtig gang flæskesteg en sen nattetime, så insisterer vi på at reformere ud fra et grundigt og fagligt solidt kommissionsarbejde, hvor både lønmodtagere og arbejdsgivere og eksperter har deltaget.
Jeg synes, at kontrasten til arbejdet i 2010 er ret stor.
Kommissionen har jo anvist åbenlyse forbedringsmuligheder, uden at det i udgangspunktet kostede mere.
Det synes jeg er et fremragende udgangspunkt for at gøre et godt dagpengesystem endnu bedre, og det er vel også derfor, det så hurtigt lykkedes at få lukket en bred politisk aftale om et af de vel nok mest følsomme emner i dansk politik de seneste 5 år.
Så jeg synes i høj grad, at den her model også er en model til efterfølgelse.
Jeg vil gerne pointere her, at der er en enkelt ting, der fortsat udestår: Vi skal have fundet en dagpengeløsning for iværksættere, freelancere og selvstændige.
Det nåede kommissionen ikke, og det er noget, vi kommer til at holde fast i i Radikale Venstre.
Vi skal arbejde for at gøre Danmark til en iværksætternation i verdensklasse, og det omfatter jo også, at vi netop kan tilbyde dygtige og ofte ret modige iværksættere den samme tryghed som den, lønmodtagere har i dag.
Det kommer vi til at arbejde videre med.
Det håber jeg også der er rigtig mange andre der vil være med til.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-30:
Vi synes, at den dagpengesats, som har været hidtil, er fornuftig, så den har vi ikke nogen bemærkninger til.
Men vi synes, det er forkert at sætte den ned.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-30:
Til det sidste kan jeg bare sige, at det er vi såmænd også optaget af.
Det er et problem, at iværksættere, freelancere og andre ikke har den sociale tryghed, som de burde have.
Men det fører mig så videre til det næste spørgsmål.
For nu siger ordføreren, at der er sat et punktum, og det er jo desværre formentlig rigtigt.
Men det punktum er altså sat på en måde, der gør, at vi også i årene fremover vil se tusinder og atter tusinder af mennesker, der falder ud af dagpengesystemet.
Og rigtig mange af dem vil falde ud, fordi de midlertidige ordninger, som Enhedslisten har fået sikret igennem de sidste 4 år – i øvrigt med strid modstand fra ordførerens parti – forsvinder.
De vil falde ud til ingen forsørgelse, og hvis de skal have en forsørgelse, skal de være parate til at sælge deres bolig, sommerhus og bil.
Er det et rimeligt punktum at sætte for de danske lønmodtagere?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-30:
Vi synes også, at den reform, som den bygger videre på, var en rigtig god og fair løsning – for nu at bruge en titel, som vel nu kan bruges i en anden sammenhæng.
Jeg vil i øvrigt lige anfægte det der med de midlertidige ordninger.
Vi var jo i den sidste valgperiode ligesom Enhedslisten med til at stemme for alle de forslag til en forbedret indfasning, fordi vi mente, at indfasningen af 2010-reformen var alt for stejl.
Men ja, jeg mener, at vi får en rimelig ordning.
Heldigvis falder rigtig mange af dem, der opbruger dagpengeretten – for det er rigtigt, at der fortsat vil være mennesker, der gør det – ud til et job, mens andre falder ud til uddannelse.
Der, hvor vi skal sætte ind, er i beskæftigelsessystemet, sådan at det i endnu mindre grad kommer til at ske, at folk opbruger deres dagpengeret.