runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Tak for det.
Jeg har jo selvfølgelig også – og jeg tror ikke, jeg er den eneste – været inde at studere, hvad hr. Kim Christiansen sagde ved førstebehandlingen af lovforslaget i foråret.
Og der står jo indledningsvis: »Dansk Folkeparti er overvejende positive over for forslaget.
Vi er positive i forhold til at modvirke social dumping inden for erhvervet.
Vi er positive i forhold til at skabe lige konkurrence i taxaerhvervet.«
Så på det tidspunkt var det i hvert fald opfattelsen hos Dansk Folkeparti og hos hr. Kim Christiansen, at det ville det her lovforslag trods alt medvirke til at løse.
Jeg havde selv en diskussion ved den tidligere behandling af lovforslaget med hr. Kim Christiansen, for hr. Kim Christiansen forsøger ligesom at hænge sin hat på det her med én fagforening.
Men det står jo ikke nævnt nogen som helst steder, at det her drejer sig om én fagforening.
Altså, der er indgået en række landsdækkende overenskomster, og der er jo en række af de store erhvervsorganisationer, Dansk Erhverv, Dansk Industri, som er part i de her overenskomster, og jeg forstår ikke, hvorfor man forsøger at hænge sin hat på, at det her ligesom er rettet mod én fagforening – det er så 3F, kan jeg forstå – for det kunne lige så godt være Krifa, hvis de ellers har en landsdækkende overenskomst på området.
Kim Christiansen (DF), 2015-12-17:
Tak for det, formand.
Det her er jo rent genbrug.
Det er en genfremsættelse, og der er ikke ændret et komma.
Derfor har jeg også taget min ordførertale fra sidst med, for da ministeren var heroppe på podiet, kunne jeg høre, at der var en del tvivl om, hvad der egentlig var blevet sagt, da vi behandlede det her i foråret.
Og for at der ikke skal være tvivl om det, har jeg taget en udskrift af min ordførertale.
Jeg synes ikke, jeg vil læse den op igen, for alle kan jo gå ind og læse den.
Men det, jeg vil sige, og som jeg også påtalte, da vi sidst behandlede det her lovforslag, er, at det jo lidt er en selvforskyldt situation.
Det skyndte Socialdemokraterne sig så at rulle baglæns, lige så snart de fik regeringsmagten, fordi Henrik Dam Christensen, som var transportminister på det tidspunkt, tilsyneladende havde fået kolde fødder i forhold til nogle DUT-krav fra kommuner og regioner.
Man kan sige, at der havde vi jo løst problemet, og det sagde jeg også sidst: én OST-tilladelse, én taxabevilling.
Så ville man have været fri for det her cirkus, som er baggrunden for NORTRA-dommen.
Når det så er sagt, er jeg meget, meget positiv, i forhold til at vi skal have løst det her.
Det var jeg også sidst.
Selvfølgelig skal vi have lukket det her hul, så man kan inddæmme social dumping osv.
Men jeg har de samme betænkeligheder som sidst, i forhold til at man begrænser sig til én fagforening, og det har jeg ikke ændret holdning til.
Nu fik vi jo ikke en ordentlig udvalgsbehandling af det sidst, fordi der kom et folketingsvalg, og det var jo godt, det kom.
Så må jeg leve med, at udvalgsbehandlingen er blevet udskudt til nu, men jeg glæder mig til den, og der kan vi så forhåbentlig lande noget, som Folketinget kan blive enige om.
For jeg synes, det her er alt for vigtigt til, at vi leger rød og blå stue, men at vi måske forsøger at nærme os hinanden.
Jeg kunne høre, at ministeren var imødekommende, og jeg kunne også forstå, at der måske ovenikøbet var et tilsvarende lovforslag med nogle andre ting i på vej.
Og så må vi se, hvordan vi kan få det til at gå op i en højere enhed.
Det skal være meldingen fra mig i dag, og så glæder jeg mig som sagt til udvalgsarbejdet, for der er ingen tvivl om, at det er vigtigt at få lukket de her huller i forhold til løndumping.
I Dansk Folkeparti har vi så den overbevisning, at det er der måske flere fagforeninger der kan løse.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Problemet med højesteretsdommen var jo også, at den i virkeligheden ikke bare kommer til at gælde for taxaområdet.
Jeg har gjort opmærksom på, at der faktisk findes en række landsdækkende overenskomster på det her område.
Men problemet er jo, at dommen også har betydning for godskørselsloven og for buskørselsloven.
Og det vil altså sige, at den overenskomstmæssige lovløshed – lad os bare kalde den det – som er et resultat af højesteretsdommen, jo også kommer til at gælde for godskørselsloven.
Nu har hr. Kim Christiansen jo været en af dem, der har kæmpet mod social dumping på landevejen.
Hvis det her får lov at køre igennem, hvis højesteretsdommen får lov til at stå ved magt uden at blive antastet, om jeg så må sige, så vil det jo betyde, at kampen mod social dumping på landevejen totalt går i stå.
Og det vil jeg gerne høre om hr. Kim Christiansen har tænkt konsekvenserne igennem af.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-17:
Ministeren er meget optaget af, at vi respekterer demokratiets spilleregler.
Og demokratiets spilleregler her er jo sådan, at jeg stiller et spørgsmål, og så forventer jeg sådan set, at ministeren svarer, og at det ikke er omvendt, altså at ministeren stiller spørgsmål.
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål, og jeg er jo helt med på, hvad ministeren mener om det der.
Så lad mig bare spørge helt enkelt: Har ministeren bedt sine embedsmænd om at arbejde videre med det lovforslag, som oppositionen nu har fremsat her, inden ministeren blev bedt om at forholde sig til det?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Jamen jeg vil sådan set bare læse det op, jeg sagde: »... særligt, fordi man i dette lovforslag har det som en forudsætning, at chaufførerne alene kan følge en bestemt kollektiv overenskomst, hvis de skal leve op til de foreslåede bestemmelser.
Dette må ligge i ordlyden af de foreslåede bestemmelser, hvorefter der skal være tale om de mest repræsentative.
Der kan altså alene være én kollektiv overenskomst, der er den mest repræsentative«.
Det forklarede jeg så at mine jurister har vurderet på, og de har sagt, at sådan må det være.
Altså er problemet jo ikke løst.
Jeg tør næsten ikke sige andet, end at den tidligere transportminister da trods alt også må have fulgt med i, at man har vurderet det.
Det er jo de samme jurister, der sidder der.
Derfor er det måske meget mere aktuelt at spørge, om forslagsstillerne er indstillet på at komme højesteretsdommen i møde og de partier, der var betænkelige ved, at der kun var én overenskomst.
Jeppe Bruus (S), 2015-12-17:
Tak for det.
Jeg er helt enig med ministeren i, at det selvfølgelig vil være allermest hensigtsmæssigt, hvis vi finder hinanden og finder en fælles model, vi kan være enige om.
Jeg forstår også, at ministeren sådan set er klar til at diskutere det med udvalget.
Der har været fremsat et lovforslag i foråret.
Så har der været en førstebehandling, og så kommer der et valg.
Nu står vi her cirka et halvt år efter et valg.
Har der været noget arbejde i gang i ministeriet?
Har ministeren bedt sine embedsmænd om at arbejde videre med det lovforslag, der var der?
Hvorfor har ministeren ikke sat det i lovprogrammet?
Har der været nogen forhandlinger?
Mig bekendt har det i hvert fald ikke været synliggjort for oppositionen
Så kan man jo stille ændringsforslag til det lovforslag, der er der.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Nu er det jo sådan, at demokrati også betyder, at jeg ikke skal have min tale godkendt, heller ikke af hr. Jeppe Bruus.
Det er bare, for at det er slået helt fast.
Så hvis jeg har lyst til at sige, at det er interessant at få afklaret, om forslagsstillerne mener det, så kan jeg jo sige det i min tale.
Det andet, jeg vil sige, er, at, ja, jeg har bedt mine embedsmænd om at kigge på det her, og jeg tror da, vi lidt har et fælles problem, for ellers tror jeg, at forslagsstillerne i stedet for at skrive forslaget af ville have skrevet en løsning på det her ind i lovforslaget.
Det er nemlig ikke helt så enkelt og slet ikke, når man skal huske at tage hensyn til, at den jo også skal kunne tolkes bagefter, så vi ikke får en ny situation, hvor en sag skal i Højesteret.
Kim Christiansen (DF), 2015-12-17:
Jamen jeg tror sådan set godt, hr. Henning Hyllested kender svaret, for vi har jo langt hen ad vejen kæmpet sammen, Dansk Folkeparti og Enhedslisten, som nogle af dem, som vel er gået forrest i kampen mod social dumping, og at der ikke skal være de her Laredotilstande ude på de danske landeveje.
Og Dansk Folkeparti har overhovedet ikke ændret holdning til det.
Det er jo derfor, jeg faktisk har udtrykt mig meget positivt, i forhold til at vi netop går ind og lovgiver på det her område.
Vi er så bare ikke helt enige om, hvordan man når hen til målet.
Hr. Henning Hyllested synes, man skal favorisere den røde fagbevægelse, og der synes Dansk Folkeparti måske at vi skal holde os lidt neutrale og lade den danske model bestemme.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
Knald på liggehønen, så har man hørt det med.
Jeg synes ikke, at det er et billede, der rigtig matcher den oplevelse, som jeg har af regeringens indsats på det transportpolitiske område.
Så man har haft ro og fred til at sidde i Transportministeriet og arbejde videre med nogle af de her ting.
Og hvis det var sådan, at man syntes, der var gode takter i det lovforslag fra maj måned, kunne man jo have lavet de ændringer, der skulle til, og have fremsat det.
Det er altså underligt, at man ikke gør det.
Men okay, nu er der så et forslag her.
I stedet for at starte forfra, kunne Venstre så ikke stille et konkret ændringsforslag, som vi så kan tage en holmgang på her ved andenbehandlingen, så vi kan komme videre med det her?
For jeg går da ud fra, at Venstre stadig væk mener – som i maj måned – at det er vigtigt, at vi sikrer ordentlige løn- og arbejdsvilkår, og at vi sikrer, at der er stabilitet og tryghed i chaufførerbranchen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-12-17:
Nu skal jeg jo ikke give hr. Rasmus Prehn gode råd, men jeg synes, hr. Rasmus Prehn skulle koncentrere sig om det, der er blevet sagt her i dag både fra ministerens side og fra Venstres side og fra andres side, nemlig at selvfølgelig skal vi have ryddet op i det her.
Det skal vi gøre, og der skal vi tale os sammen og ind imod hinanden, i stedet for at man forsøger at lave sådan en front og siger: Hvorfor i alverden har I ikke bare taget vores geniale lovforslag fra maj måned og så kørt videre med det med det samme?
Altså, det her skal have tid til at blive gennemarbejdet.
Der har været knald på liggehønen, for at sige det, som det er, i kølvandet på folketingsvalget.
Der er mange store sager.
Men det gode nye er, at vi er enige om, at vi skal have arbejdet videre med det her.
Det her lovforslag mener vi der er nogle problemer i, og derfor ser jeg meget frem til, at ministeren snarest fremsætter et lovforslag, hvori man tager højde for de ting, der er betænkelige i det – og så kan vi komme videre.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
Nu refererede hr. Kristian Pihl Lorentzen jo selv i et spørgsmål tidligere, hvad der var blevet sagt fra Venstres side om det her forslag.
Det var jo i maj måned, og det var meget imødekommende og meget positivt, og der var også en villighed til at arbejde videre med det.
Kan Venstres ordfører forklare, hvorfor man så ikke har arbejdet videre med det nu, hvor man har overtaget regeringsmagten?
Hvorfor har man ikke brugt de sidste mange måneder, man har haft, til at få rettet forslaget til, så man kunne fremlægge det i regeringens lovprogram og få det vedtaget og komme videre med det her, så man kan sikre ordentlige lønog arbejdsvilkår for folk i chaufførbranchen?
Hvorfor har man ikke gjort det?
Det er da underligt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-12-17:
Tak for det.
Generelt er genbrug jo en god ting, som de fleste bakker op om som noget positivt.
Og der er da også tale om genbrug, når det gælder det her lovforslag, for det er jo sådan set den fuldkommen samme ordlyd, som var i L 192, som den daværende SR-regering fremsatte, og som blev behandlet her i salen i maj måned i år.
For havde man gjort det, havde man jo justeret lovforslaget lidt, så man havde imødekommet de betænkeligheder, der bl.a. var fra de blå partier.
Men det har man ikke gjort.
Man har sådan set fremsat fuldstændig det samme lovforslag.
Vi er jo enige om, at der skal følges op på NORTRA-dommen.
Det er der bred politisk enighed om, og det har ministeren også klart tilkendegivet.
Vi skal have ordnede forhold.
Men det er vigtigt, at det er gennemarbejdet, og at det ikke giver nogle bestemte landsdækkende fagforeninger som f.eks. 3F en reel monopolstatus.
Det ville nemlig være et brud med den danske model, som jeg ikke forstår at især den røde del af Folketinget kan leve med.
Men vi er enige i, at der skal følges op på det her.
Jeg må også udtrykke undren over, at lovforslaget jo intet melder om det nærmere indhold af de nævnte kollektive overenskomster, der er gældende i hele Danmark, og beklageligvis løfter lovforslaget jo heller ikke sløret for, hvilke af arbejdsmarkedets parter der anses for at være repræsentative.
Og det er jo det, der er kernen i det her.
Som Venstre ser lovforslaget, vil det betyde, at man reelt giver et monopol til bestemte fagforeninger.
Oppositionen er altså med dette lovforslag gået et skridt videre end NORTRA-dommen, og man har udnyttet dommen til at foreslå mere regulering på hele taxaområdet, altså en tilstand med mere regulering end den tilstand, der var før NORTRA-dommen.
Et eksempel på det er, at limousinekørsel ofte er præget af freelancechauffører, og lovforslaget vil reelt umuliggøre denne type ansættelse fremover.
Men i branchen er det en nødvendighed at kunne ansætte chauffører freelance, fordi det er et sæsonbetonet erhverv med betydelige variationer i mængden af kørsel.
Branchen vil ikke kunne aflønne chauffører året rundt med en fast timeløn, som f.eks. Krifa's og 3F's overenskomst forudsætter.
Derfor er limousinekørsel et eksempel på noget, der bør tages ud af lovforslaget.
Sammenfattende er Venstre positive over for lovforslagets hovedformål om at skabe sunde og klare konkurrencevilkår.
Det har ministeren også lige tilkendegivet, og derfor vil regeringen snarest fremsætte et lovforslag med samme effekt, uden at visse fagforeninger får monopolstatus.
Af de her nævnte grunde kan Venstre ikke støtte det konkrete lovforslag.
Kim Christiansen (DF), 2015-12-17:
I og med at vi jo sammen med regeringen og andre ovre i blå blok udgør et flertal, er jeg ikke så bekymret, som hr. Rasmus Prehn måske kunne være, i forhold til at fremme et eventuelt lovforslag fra ministeren.
Men altså, jeg står ikke og siger, at vi hverken vil det ene eller det andet.
Jeg siger bare, at vi er positive over for intentionerne i det her lovforslag.
Der er nogle ting, vi ikke bryder os om, og det skal vi diskutere under udvalgsarbejdet.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
Det har der jo ellers været mulighed for, men lad det nu være.
Jeg synes, det er vigtigt, at Dansk Folkeparti her fra talerstolen bekræfter, at man vil arbejde konstruktivt videre med det her i udvalgsbehandlingen og ende med at vedtage en variation af det her lovforslag.
For hvis vi skal ud i at vente på ministeren en gang til, er vi fra socialdemokratisk side alvorligt bange for, at tiden bare bliver trukket, og at der ingenting sker.
Det er jo det, vi har set indtil nu.
Vi havde et nøgleklart lovforslag i maj måned.
Ministeren kunne have valgt at ændre det, så det var klart til vedtagelse her i efteråret.
Alligevel er der ingenting sket.
Er Dansk Folkeparti ikke bekymret over, at det kan risikere at drukne ovre i ministeriet?
Skulle man ikke hellere springe til på det her lovforslag og så ændre det, man vil have ændret?
Kim Christiansen (DF), 2015-12-17:
Vi vil medvirke til, at incitamentet i det her lovforslag ender med at blive til virkelighed.
Hvem der skal stå som forslagsstiller, har vi ikke været meget optaget af.
Hr. Rasmus Prehn har jo spurgt mig tidligere.
Om det er ministeren, der kommer med et forslag, vi kan støtte, eller det er hr. Rasmus Prehn, er vi heller ikke så optaget af.
Det må vi kigge på under udvalgsbehandlingen.
Det, vi er optaget af, er, at vi får stoppet det her hul, der er kommet med NORTRA-dommen, og at vi får lige konkurrencevilkår og nogle ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Men det når vi ikke umiddelbart med det her forslag.
Hvis man virkelig ønskede, at Dansk Folkeparti bare skulle være hoppet ud og have været medforslagsstiller på det her, så havde man lyttet til, hvad vi sagde under førstebehandlingen sidste gang, og så havde man ændret det her lovforslag.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
Nu giver Dansk Folkepartis ordfører, hr. Kim Christiansen, jo udtryk for, at Dansk Folkeparti ligefrem er gået forrest i det her spørgsmål om social dumping.
Burde man så ikke have været medforslagsstiller på det her forslag?
Det er jo det her forslag, der kan være med til at sikre, at vi får stoppet for den underminering af lønvilkårene, som der sker.
Den formulering, der er med i det nuværende forslag, er jo taget fra udstationeringsdirektivet for medarbejdere.
Så den er taget fra det højeste sted, og vi havde jo en drøftelse af, hvordan vi bedst gør det her, da vi lavede det første forslag.
Det er jo noget, der bliver anbefalet af DTL, Dansk Industri og 3F og andre.
De ser det her som den bedste måde at bekæmpe social dumping på.
Vil Dansk Folkeparti arbejde konstruktivt videre med, at det her forslag så kan blive til virkelighed med eventuelle ændringer, i stedet for at vi, som ministeren siger, skal ud i en helt ny omgang?
Vil Dansk Folkeparti her på talerstolen forpligte sig til at arbejde videre med det her forslag, så vi kan ende med at vedtage en variation af det her forslag?
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Jo, men udvikling og planlægning, kan man sige, går jo hånd i hånd.
Altså, den udvikling, man ønsker eller ikke ønsker, kan man jo netop planlægge sig enten ind i eller ud af.
Det er jo det, der er formålet med at foretage analyser af f.eks. Ring 5. Skal vi bruge den, eller skal vi ikke bruge den?
Nu er den ikke brugt i 40 år, og man er jo, som ministeren nu bekræfter, ikke på bar bund med hensyn til analyser af området.
Derfor synes jeg måske nok, det var på tide så at træffe beslutningen.
Og selvfølgelig: Enhedslisten har fremsat et rigtig godt forslag sammen med andre, så hvorfor ikke bide til bolle nu?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Den anden mulighed er jo, at man kan vælge at rette sig efter højesteretsdommen.
Det sker jo også.
Her har vi så den holdning – det forstår jeg at der er nogle der har lagt frem – at man gerne vil have, at vi så prøver at ændre loven, så den passer bedre nu, hvor Højesteret har afsagt sin dom.
Til det er der kun at sige, at så må jeg sammen med hr. Henning Hyllested og andre have fundet ud af, i hvor høj grad man ønsker at tage stilling til det, som højesteretsdommen jo netop siger – nemlig at der kan laves overenskomster – og hvor meget man ønsker at tage hensyn til det.
Hvis man vil det, kan man ikke fortsætte med at sige, at der kun skal være én overenskomst.
Så må vi finde hinanden i det her, og det gælder altså ikke bare om, at man kan råbe ud ad vinduet: Se, hvad vi har lavet.
Det skal altså også være noget, der kan bruges bagefter, og også noget, hvor man respekterer de demokratiske spilleregler, der er.
Jeg synes, vi alle sammen bør tage det alvorligt, når Højesteret har talt, og så prøve at se, om vi kan finde en model, vi alle sammen kan se os i.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Jo, men det her lovforslag, som jo er en fuldstændig gengivelse af det tidligere lovforslag, som blev fremsat i foråret, er netop et forsøg på at rydde op.
Det er jo netop et forsøg på at rydde op efter højesteretsdommen, og det er på den rigtige måde, man gør det.
For vi må jo tage højesteretsdommen til efterretning.
Den kan man jo ikke sådan begynde at anfægte, men så må man lave den lovgivning om, som har givet anledning til, at Højesteret pludselig lader hele det her område for overenskomster – taxa-, gods-, transport- og busområdet – ligge fuldstændig åbent for en hvilken som helst overenskomst, om den så bare er indgået mellem en enkelt vognmand og en enkelt chauffør.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
Vi finder selvfølgelig ud af det – ingen problemer med det.
Det er faktisk også den tilgang, vi fra Socialdemokratiets side har til det her spørgsmål.
Sagen var jo, at vi gik og ventede på, at Venstre ville genfremsætte lovforslaget, og gerne i en revideret udgave.
Det har Venstre ikke gjort; det er ikke med i lovprogrammet.
Vi har også skriftligt spurgt ind til, hvad der sker på det her område, og regeringen og Venstre har ikke lagt an til noget som helst.
Derfor har vi fremsat lovforslaget, og hvis man fra regeringens side har et konkret ændringsforslag, er vi da meget åbne over for at være med til at kigge på det.
Vil regeringen arbejde konstruktivt videre med det her forslag i stedet for at skulle starte fuldstændig forfra?
Det er jo et stykke arbejde, der i forvejen er lavet i ministeriet.
Vil man arbejde videre med det her i stedet for bare at afvise det?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Ja, rettelig burde jeg jo sige, at jeg ikke forstår spørgsmålet, for det var dog en kringlet måde at få det sagt på.
Jeg står og gengiver, hvad der blev sagt ved første behandling, og jeg går ud fra, at hr. Rasmus Prehn ved, at man dér udtrykte betænkeligheder ved to ting.
Den ene af dem var den, jeg lige har nævnt over for hr. Rasmus Prehn.
Så spørger hr. Rasmus Prehn mig om, hvad der er sket, om vi har skiftet holdning, fordi vi siger det samme, som vi gjorde sidst.
Jeg er ikke klar over, hvad der menes med det.
Jeg står bare og siger, at det er præcis det, vi vil prøve at imødegå med et nyt lovforslag, og jeg tror, at hr. Rasmus Prehn vil give mig ret i, at hvis det var så enkelt, så kender jeg hr. Rasmus Prehn sådan, at jeg da tror, at hr. Rasmus Prehn måske også havde foreslået det, for jeg tror, hr. Rasmus Prehn gerne vil have, at hans forslag får opbakning i Folketinget.
Så det er nok ikke helt så enkelt lige at få det konstrueret.
Men som sagt siger jeg, at jeg synes, vi skal mødes og så få en snak om det, det er helt okay for mig, men jeg synes bare, vi skal løse det på en rigtig måde, så vi alle sammen kan se os i det.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
Det var mere, fordi jeg tænkte, at det kunne være, at ministeren, når jeg skulle stille spørgsmålet, skulle have lov til at indfinde sig på talerstolen igen, men det har han så gjort nu.
Tak for det.
Jeg skal bare lige høre om noget.
Men så har vi jo været sådan lidt undrende over, at man så, straks man selv kom i regering, ikke genfremsatte forslaget, for så kunne man jo have indarbejdet de ændringer, man gerne ville have haft med.
Er der sket noget, siden man pludselig møder op her, og så er man imod, bare fordi man ikke selv har fået stillet forslaget, da det nu er Socialdemokratiet og en række andre partier, der har stillet forslaget?
Er der sket noget i mellemtiden, for man har jo fuldstændig skiftet position fra Venstres side her?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Jeg vil bare sige til hr. Rasmus Prehn, at det her lovforslag jo ikke er noget, der er særlig svært at fremsætte.
For I har sådan set bare taget det, der lå før.
Så det her er jo ikke kompliceret stof.
Det er jeg nødt til at sige.
Det, der er kompliceret, er at finde de ting, der er blevet ændret i lovforslaget, og der ærgrer det mig lidt, at man jo bare har fremsat præcis det samme forslag, som den tidligere regering fremsatte før sommerferien.
Og nu har vi så problemet, for det problem, man så før sommerferien, er ikke løst.
Jeg ville sådan set meget hellere have, at vi kunne snakke sammen og prøve at finde en løsning.
Det vil jeg gerne bekræfte.
Magnus Heunicke (S), 2015-12-17:
Tak for det.
Og da vi så så lovprogrammet, spejdede vi jo ret forgæves efter, om regeringen havde intentioner om at gøre noget ved det her, for der var overhovedet intet spor af initiativer til at gøre noget ved det her problem.
At Venstre så har nogle reservationer i forhold til det oprindelige forslag, som man stadig væk har, og som stadig væk åbenbart er uløste hos partiet Venstre, kan dårlig være oppositionens problem, for det er jo nogle politiske problemer, som Venstre har, og som vi ikke deler.
Så kan ministeren bekræfte, at man, på trods af at det ikke står i lovprogrammet, alligevel vil få lavet en lovændring på det her område?