runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-11-22:
Lovforslaget er en udmøntning af pinseaftalen mellem Enhedslisten og regeringen.
Enhedslisten sagde, da aftalen blev indgået, og vi siger det igen nu, hvor vi behandler lovforslaget: Der er tale om en redningskrans og ikke en løsning på det virkelige problem.
En redningskrans sikrer, at den druknende kan holde sig oven vande, men den fører hende ikke sikkert op på land.
Den midlertidige arbejdsmarkedsydelse forhindrer på samme måde, at den arbejdsløse går til bunds, men den skaber ikke et retfærdigt og værdigt sikkerhedsnet til de arbejdsløse, når samfundet ikke er i stand til at skaffe dem et arbejde.
Da den forkortede dagpengeperiode blev vedtaget af VK-regeringen ivrigt bistået af Dansk Folkeparti og De Radikale, lød meldingen fra beskæftigelsesminister Inger Støjberg, at den forkortede dagpengeperiode højst vil ramme 2.000-4.000 mennesker.
I september 2012 korrigerede den nuværende regering, der havde tilsluttet sig de forringede dagpengeregler, tallene til 7.000-12.000, som nu forventedes at ville falde for den forkortede dagpengeperiode.
I januar korrigerede regeringen atter prognosen.
Nu forventede man pludselig, at 17.000-23.000 ville falde for varighedsbegrænsningen i 2013.
Man skal dertil lægge, at 29 pct. eller 56.000 af de arbejdsløse er langtidsledige.
Det er et tal, der er vokset fra 14 pct. eller 13.000 i 2008.
Regeringen har dumstædigt nægtet at gennemføre permanente løsninger på dette problem.
I stedet har vi fået lappeløsning på lappeløsning.
Først med ½ års udsættelse af den 2-årige dagpengeperiode, så med den særlige uddannelsesydelse, derefter dens forlængelse og nu med den midlertidige arbejdsmarkedsydelse.
Selvfølgelig vil Enhedslisten stemme for dette lovforslag.
Det sikrer trods alt mange tusinde mennesker en form for forsørgelse, som de ellers ikke ville have fået.
Men det hjælper ikke på det, der virkelig er problemet.
Først og fremmest må der skabes arbejdspladser.
Der skal satses langt mere målrettet på bæredygtige grønne job i energisektoren, den kollektive trafik og energibesparende bygningsrenovering af såvel offentlige bygninger som boliger.
Vi kan gøre det lettere at genoptjene retten til dagpenge.
Til gengæld er det meget lettere at genoptjene dagpengeretten.
Selv om den svenske arbejdsløshed er højere end den danske, er langtidsledigheden langt lavere, blot 16,8 pct.
En af grundene er, at den kortere genoptjeningsperiode gør det langt mere attraktivt at tage imod et tilbud om endog meget tidsbegrænset arbejde, hvilket er med til at skabe et meget mere fleksibelt arbejdsmarked for korte jobåbninger.
Arbejdskravet for genoptjening af dagpengeretten var frem til VK-regeringens forringelser i 2010 på 962 timer eller 26 ugers arbejde.
Med støtte fra Dansk Folkeparti og De Radikale blev kravet sat op til 1924 timer, dvs. 52 ugers arbejde.
Til sammenligning er arbejdskravet for genoptjening 612 timer i Finland og blot 480 timer i Sverige.
Med disse kommentarer støtter jeg forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-22:
Vi kan ikke bakke op om det her lovforslag.
Det underminerer effekterne af dagpengereformen – en reform, som øger den strukturelle beskæftigelse og er med til at sikre en højere økonomisk vækst.
Det her forslag sænker arbejdsudbuddet på kort sigt, og dermed sænker det også beskæftigelsen.
Havde vi samme andel af borgere i den arbejdsdygtige alder på overførselsindkomst som svenskerne, ville 248.000 flere danskere være i beskæftigelse.
Danmark har udsigt til lav økonomisk vækst, så langt øjet rækker.
Det medfører, at Danmark vil fortsætte med at glide ned af listen over verdens rigeste lande, og det vil få en helt konkret betydning i danskernes dagligdag.
Danskerne vil opleve, at deres levestandard vil blive relativt lavere i forhold til borgere i andre sammenlignelige lande.
Økonomisk vækst kan sættes på formel: Det er arbejdsudbud gange produktivitet.
Dette lovforslag sænker arbejdsudbuddet på kort sigt, og dermed sænker det alt andet lige også den økonomiske vækst.
I Liberal Alliance finder vi, at dette lovforslag er unødvendigt.
Bruttoledigheden ligger i dag på niveau med, hvad den gjorde i 2005-2006, men dengang talte man ikke om, at arbejdsløsheden var høj, tværtimod.
I Liberal Alliance mener vi, at overførselsindkomster skal være forbeholdt mennesker, som ikke kan forsørge sig selv.
Det var vel sådan set oprindeligt også grundtanken med velfærdssamfundet, men det er skredet gennem mange årtier.
Det ændrer ikke på, at det her lovforslag er et brud med det princip, idet arbejdsmarkedsydelsen er undtaget fra reglen om ægtefælleafhængigheden.
Vi kan ikke støtte dette lovforslag.
Benedikte Kiær (KF), 2013-11-22:
Det her lovforslag går også ind og ændrer på nogle af de ting, der med dagpengereformen er blevet besluttet på dagpengeområdet.
Vi ser endnu en form for ydelse, og vi ser endnu en omgang med meget bureaukrati og meget besvær.
Når vi kigger hele det her lovforslag igennem, er det jo ret komplekst.
F.eks. undrer det mig lidt, at nogen, som er meget kendt af systemet, fordi de har været på dagpenge i et par år, så skal vente i op til 4 uger, før de skal gå i gang med en aktiv indsats, når de er kommet på den her nye arbejdsmarkedsydelse.
Vi mener ikke, at der er behov for flere ydelser på dagpengeområdet og i den dagpengereform, som blev vedtaget for nogle år tilbage.
Derimod mener vi, at alle sejl skal sættes ind på at få nogle flere arbejdspladser, for det, de ledige egentlig drømmer om, er at få et arbejde.
Og når vi ved, at der er omkring 60.000 jobåbninger hver måned, så kunne det være rigtig godt, hvis vi brugte vores energi på at sørge for, at de mennesker, der er ledige og går på dagpenge, får mulighed for at stifte bekendtskab med alle de her jobåbninger, der er hver måned.
Og som Venstres ordfører sagde i sin ordførertale, har man kunnet se i den statistik, der er lavet, efter vi har fået dagpengereformen, at mange af de tiltag, der er blevet sat i værk, faktisk virker.
På den baggrund kan vi ikke støtte det her forslag.
Nadeem Farooq (RV), 2013-11-22:
Tak, formand.
Jeg skal starte med at beklage, at jeg først dukker op, efter min taletid var berammet, men jeg formåede at foretage den genistreg at slå foden på vej ud af S-toget.
Heldigvis har jeg ikke slået hovedet.
Jeg ved ikke, om man kan høre nogen forskel, hvad det angår, her i dag, men det må være op til andre at vurdere.
Og det sidste, jeg skal sige i den sammenhæng, er, at jeg undrer mig over det blodigt paradoksale i, at efter 3 ugers intens kommunal valgkamp, hvor jeg har overlevet kampen om lygtepæle, mobberi, chikane, puffen og alt muligt andet, er det et let hop ud af S-toget, der fælder mig.
Men sådan er verden nu engang.
Men jeg dukker selvfølgelig op, når det drejer sig om noget så vigtigt som det her lovforslag, netop fordi vi har haft en meget intens debat om dagpengereformen og dagpengereformens konsekvenser.
Dagpengereformens konsekvenser har været markante.
Vi støtter, vi støttede, og vi støtter også fremadrettet den dagpengereform, der blev gennemført før valget, som selvfølgelig blev stemt igennem bagefter.
Det mener jeg er den rigtige måde at drive arbejdsmarkedspolitikken på, men det kan ikke stå alene.
Det var en alt for hård indfasning af dagpengereformen, og det fik følger for rigtig mange mennesker.
Og man kan også sige, at det vil få følger for rigtig mange mennesker fremadrettet.
Derfor mener jeg ikke, at der er tale om, at vi med den her nye arbejdsmarkedsydelse laver en modgående bevægelse.
Jeg mener faktisk, at det er det rigtige supplement.
Det skylder vi de mennesker, det går ud over.
At det så kommer lidt senere, end man kunne have ønsket sig, er en anden side af sagen.
I hvert fald synes jeg, at det er det rigtige at gøre, nemlig at vi, mens vi så at sige giver hele beskæftigelsessystemet et eftersyn – laver et kasseeftersyn af systemet – med henblik på at nytænke det med et mere differentieret og skræddersyet fokus på den enkelte ledige, sikrer rigtig mange mennesker en forsørgelse.
Det synes jeg er den rigtige måde at gøre det på.
Derfor skal jeg fuldt ud bakke op om L 70.
Bent Bøgsted (DF), 2013-11-22:
Det, der fik mig til at trykke mig ind på talerlisten, var det, ministeren sagde om, at de partier, der stod bag dagpengereformen, ikke tog ansvar.
Jeg mener så sandelig, at Dansk Folkeparti har stemt for de tiltag, som regeringen er kommet med hidtil, og vi har også foreslået andre ting, der kunne være blevet gjort, men som vi ikke har kunnet få flertal for.
Ministeren pyntede så lidt på det.
Vi har jo ikke sagt nej til det her, men jeg tror, at ministeren vil medgive, at de spørgsmål, jeg har stillet og gerne vil have svar på først, er fair nok, og at der er ting i sådan et lovforslag, der kan være ret indviklede og svære at forstå, og at de kræver lidt mere indblik i de tekniske detaljer.
Derfor forventede jeg heller ikke, at ministeren kunne svare på dem direkte hernede i salen i dag.
Men alså, Dansk Folkeparti har ikke sagt nej til lovforslaget, vi vil bare gerne have svar på de spørgsmål, inden vi svarer endeligt.
Mette Frederiksen (S), 2013-11-22:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg vil i øvrigt også gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti i hele forløbet om vores dagpengetruede medborgere bestemt har bakket op om de løsninger, som regeringen har etableret sammen med Enhedslisten.
Det forholder sig jo også sådan, at Dansk Folkeparti er det eneste borgerlige parti, der har villet tage ansvar i en svær situation som denne.
Som sagt vil jeg gerne gentage, at mit håb selvfølgelig er, at vi med besvarelsen af de spørgsmål, der måtte komme i udvalgsbehandlingen, kan sørge for, at Dansk Folkeparti hopper med, sådan at vi får et bredt flertal for lovforslaget.
Men jeg vil gerne kvittere for den opbakning, der har været hidtil.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-22:
Beskæftigelsesministeren siger, at det er en interessant diskussion, en teoretisk diskussion, og så bliver det ligesom sat op imod, at det, at man har en teoretisk diskussion, ikke skulle have sammenhæng med virkeligheden.
Men sandheden er jo, at de erfaringer, vi har fra virkeligheden fra tidligere arbejdsmarkedsreformer, hvor man har øget arbejdsudbuddet, har vist, at de har ført til øget beskæftigelse.
Det ligger klokkeklart, så derfor er der jo ikke tale om en teoretisk diskussion, der er tale om, at man har gjort sig nogle erfaringer ude i virkeligheden med nogle konkrete reformer, man har lavet i Danmark, men også i andre lande, og det har vist sig, at det rent faktisk har reduceret merledigheden.
Et eksempel kunne være, at man ved dagpengereformen i 1993 gav 50-årige mulighed for at få forlænget deres dagpengeret frem mod efterlønsalderen.
Det afskaffede man så i 1998, og da var der ikke tale om nogen højkonjunktur.
Men man oplevede altså, at selv om man afskaffede den her ret, så faldt merledigheden for den specifikke gruppe.
Det er et konkret eksempel på, at øget arbejdsudbud i Danmark fører til øget beskæftigelse for en specifik gruppe.
Der er masser af eksempler på, at man har lavet reformer, som har øget arbejdsudbuddet, og det har medført øget beskæftigelse.
Det er ikke teoretisk.
Og derfor er det sådan, at når vi gennemfører en lovgivning herinde, der sænker arbejdsudbuddet, så sænker det også beskæftigelsen.
Det kan ikke være i nogens interesse, specielt ikke de lediges.
Mette Frederiksen (S), 2013-11-22:
Jo, men hr. Joachim B. Olsen vil aldrig høre mig tale imod arbejdsmarkedsreformer
Jeg er stærk tilhænger af arbejdsmarkedsreformer, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at det fortsat vil være nødvendigt, at vi hele tiden kontinuerligt ser på, hvordan vi kan forbedre det danske arbejdsmarked.
Vi har en fantastisk og unik dansk arbejdsmarkedsmodel.
Det, jeg sagde før, er, at det ikke kan nytte noget, at man kun forholder sig teoretisk til, om en reform virker eller ej.
Vi kan konstatere, at der er markant flere mennesker, der ville opbruge deres dagpengeret – markant flere mennesker end det antal, den tidligere regering forudsatte – og når det tal stiger så meget, som det gør, bliver man selvfølgelig nødt til at forholde sig til det.
Og det kan, tror jeg, hænge ganske nøje sammen med det tidspunkt, man vælger at lave dagpengereformen og den meget, meget hårde indfasning på.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-22:
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, at de prognoser, man lavede dengang, for, hvor mange der ville falde ud, ikke holdt.
Det er der ikke nogen der ikke anerkender.
Men det ændrer ikke ved det faktum, at reformen virker, og generelt virker reformer, der øger arbejdsudbuddet, også i en lavkonjunktur.
Ja, det kan godt være, at de er lidt længere tid om at virke, men de virker stadig væk.
Og derfor er det sådan, at når man indfører den her arbejdsmarkedsydelse, betyder det alt andet lige, at beskæftigelsen bliver lavere end ellers; at en del mennesker vil blive fastholdt på en overførselsindkomst i stedet for at være i beskæftigelse, hvor de altså kunne forsørge sig selv og deres familier.
Jeg tror, vi er enige om, at det at være i beskæftigelse generelt set også er forudsætningen for at have et bedre liv.
Og det er det, vi diskuterer her.
Mette Frederiksen (S), 2013-11-22:
Ja, men det forudsætter jo, at de tusindvis af mennesker, der så at sige bliver reddet eller samlet op af vores arbejdsmarkedsydelse, ville være gået i beskæftigelse, hvis det her ikke blev indført.
Og jeg er ikke sikker på, at hr. Joachim B. Olsen ville komme til at få ret i, at det ville være tilfældet.
Derfor synes jeg, at det, der skal efterstræbes i arbejdsmarkedspolitikken, selvfølgelig er at understøtte med alt, hvad vi overhovedet kan, at folk overgår fra passiv overførselsindkomst, hvad enten der er tale om dagpenge, kontanthjælp, førtidspension eller andre former for ydelser, til arbejdsmarkedet, så hurtigt som det overhovedet lader sig gøre, først og fremmest af hensyn til den enkelte, men også af hensyn til den måde, vores arbejdsmarked fungerer på, og den samlede samfundsøkonomi på den ene side.
På den anden side skal der være et ordentligt socialt sikkerhedsnet og en sikkerhed for, at mennesker kan fungere, også selv om ulykken eller uheldet skulle være ude.
Og det, jeg savner i diskussionen i dag, er, at alle anerkender den balance og nødvendigheden deraf.
Jens Joel (S), 2013-11-22:
Jeg har et konkret spørgsmål, fordi der bliver talt meget om klageadgang.
Jeg vil bare bede ordføreren om at bekræfte, hvilket jeg er sikker på at ordføreren kan, at det er rigtigt, at man ifølge det forslag, der ligger på bordet, kan klage over konkrete afgørelser, der vedrører ens grund, altså at lodsejerne vil kunne klage over en konkret afgørelse, der handler om vedkommendes vandløb.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-11-22:
Der er i hvert fald en ting, jeg har lært efter at have været 19 år i Folketinget, og det er, at man aldrig skal bekræfte noget, der tager udgangspunkt i, hvad andre laver – det er helt sikkert – før man virkelig har haft mulighed for at gå helt i dybden med det.
Det må da vist også være noget, der går som en steppebrand igennem Folketinget, at man ikke skal stole på noget som helst.
Man skal kun stole på sig selv.
Og så snart jeg har haft det samråd og fået alle mine spørgsmål afklaret, skal jeg nok fortælle, om jeg tror på det, der står der, eller om jeg ikke tror på det.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-22:
Jamen det var egentlig rart at få bekræftet, at offentlige investeringer, fremrykkede offentlige investeringer, netto ikke skaber flere job; de rykker rundt på noget beskæftigelse fra den ene tid til den anden.
Og energiaftalen skaber heller ikke job; den skaber job i en bestemt branche, men på bekostning af job i andre brancher.
Det har de økonomiske vismænd også redegjort meget fornemt for.
Så det, der står tilbage, er, at regeringen samlet set ikke skaber nogen nye job, ikke skaber ny økonomisk vækst, hvorfor det også er sådan, at vi har haft en lav økonomisk vækst, og at vi har udsigt til lav økonomisk vækst.
Økonomisk vækst kan sættes på formel – det er arbejdsudbud gange produktivitet.
Og her står vi altså med et lovforslag, som sænker arbejdsudbuddet og dermed også den økonomiske vækst og danskernes velstand.
Det er det, som det her lovforslag medfører på kort sigt – og det må være skuffende.
Eigil Andersen (SF), 2013-11-22:
Det kan man selvfølgelig godt sige.
Men det er jo temmelig klogt, at man, hvis man har en lavkonjunktur, hvor der er stor arbejdsløshed, så bruger noget af den arbejdskraft, som er arbejdsløs, til at lave nogle projekter, så man ikke venter med de projekter, ikke venter med at gennemføre dem, til engang, hvor der er højkonjunktur, og hvor der måske er mangel på arbejdskraft.
Så på den måde har det jo en god effekt, at man gør det på den facon.
Det er da også gået så godt, at der jo faktisk er nogle steder, f.eks. i det område, jeg kommer fra, i det østjyske område, hvor der er temmelig mange inden for byggefagene, som er kommet i arbejde.
Jeg vil så sige, at der jo også er sket andre ting, netop i forbindelse med energiaftalen, med hensyn til havvindmøller og med hensyn til energirenoveringer – og det gælder både almene boliger, og det gælder også private boliger – hvor der vil komme en hel del job.
Der er jo også blevet lavet ordninger for f.eks. akademikere – der er videnpilotordningen – som kan hjælpe med til at skaffe unge akademikere, der er nyuddannede, erhvervserfaring.
Der er sket mange ting.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-11-22:
Jeg tror ikke, det spørgsmål, jeg stiller nu, overrasker hr. Bent Bøgsted, men jeg er simpelt hen nødt til at spørge om det, for jeg synes aldrig jeg sådan rigtig har fået et svar.
Vidste Dansk Folkeparti godt, dengang Dansk Folkeparti stemte om dagpengereformen den 16. juni 2010, at krisen ville fortsætte, og at man dermed var med til at sætte alle de her mennesker i en meget svær situation i de følgende år?
Bent Bøgsted (DF), 2013-11-22:
Nu er det sådan, at aftalen jo ikke blev indgået i juni 2010.
Den blev altså indgået noget tidligere.
Det blev vedtaget i juni 2010.
De forudsætninger, vi fik fra den daværende regering, var dem, vi baserede det på, og da var forventningen ikke, at krisen stadig væk ville løbe også i dag.
Det kan der så være tvivl om: Er vi fortsat i krise, eller er vi ikke i krise?
Nogle siger, at vi er, og nogle siger, at vi ikke er.
Kigger vi på de seneste tal fra erhvervslivet og Dansk Industri, kan vi se, at der er fremgang i beskæftigelsen.
Der er optimisme, der er flere og flere industrijob, der åbner sig, så spørgsmålet er, om vi er kommet derhen, hvor man kan sige at krisen måske er ved at være overstået.
Det skal jeg ikke kunne vurdere, det er der nok nogle andre der er bedre til at vurdere.
Men dengang var det de forudsætninger, vi fik fra den daværende regering.
Vi kunne selvfølgelig godt have sagt, at vi overhovedet ikke troede på noget som helst af det, der kom fra den daværende regering eller økonomer eller de embedsmænd, der vejledte regeringen.
Det er for øvrigt de samme embedsmænd, der vejleder regeringen i dag, mange af dem i hvert fald.
Så det var lidt svært, vi var nødt til at se på de forudsætninger, vi havde dengang.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-11-22:
Og den daværende beskæftigelsesminister ramte rigtigt i forhold til de tal, vi kender i dag.
Det er fair nok, at man så siger: Jamen det vidste vi ikke til forhandlingerne; når vi havde forhandlet, var vi nødt til at stemme det igennem.
Det er fair nok, det har jeg hørt Dansk Folkeparti sige før, men så er jeg bare nødt til at spørge:
Når Dansk Folkeparti godt vidste det her, da de satte kryds ved det og stemte for, når de godt vidste, at mange mennesker ville få store sociale problemer, hvad gjorde Dansk Folkeparti så efterfølgende i det år, hvor Dansk Folkeparti stadig væk sad ved magten sammen med de blå?
Vi er klar over, at de i valgkampen har sagt alt muligt andet, og at de nu går baglæns, men i det år, hvor Dansk Folkeparti havde magten, og hvor de havde mulighed for at ændre det, hvad gjorde Dansk Folkeparti?
Ja, mit svar er: Intet.
Bent Bøgsted (DF), 2013-11-22:
Jeg vil sige til hr. Leif Lahn Jensen, at det godt kan være, at hr. Leif Lahn Jensen er en spåmand og kan se meget langt ud i fremtiden.
Det, vi lagde til grund dengang, var, at vi ikke forventede, at krisen ville blive så langstrakt, som den blev.
Så havde vi i hvert fald internt i Dansk Folkeparti aftalt, at vi skulle se på, hvordan det så ud, når vi kom til den periode, hvor de mennesker eventuelt skulle miste deres dagpenge.
Dansk Folkeparti har siden dengang foreslået, at vi kunne forlænge dagpengeperioden med yderligere op til 2 år, dvs. fra 2012 og til juni 2014, må det blive.
Det sagde hr. Leif Lahn Jensens parti nej til.
Statsministeren sagde, at det med de 2 år var kommet for at blive, at det ikke ville blive forlænget.
Derudover? Nej.
Dansk Folkeparti foreslog, at vi kunne suspendere genoptjeningsreglen, så vi gik tilbage fra 1 år og ned til ½ år.
Hr. Leif Lahn Jensen sagde nej til det, det ville han ikke have.
Regeringen sagde: Nej, der bliver ikke nogen ændring af genoptjeningsretten.
Men regeringen og hr. Leif Lahn Jensen sagde nej.
Hans Andersen (V), 2013-11-22:
Tak for det.
Er der nogen, der svigter de ledige, må det jo være regeringen, der ikke har taget de nødvendige initiativer til at få skabt nogle flere job.
Og det går jo trægt med det.
Det er jo ikke således, at den her regering skaber mulighed for, at antallet af job øges væsentligt.
Vi vil gerne fremskynde skattelettelserne i vækstplanen, men det ønsker man ikke.
Man ønsker ikke at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde, nej, man ønsker at øge antallet af offentligt ansatte.
Det er det, jeg lytter mig til at regeringen gerne vil gøre sammen med Enhedslisten.
Så mit spørgsmål er: Ønsker SF, at den fremtidige dagpengeperiode skal være 2 år, eller skal den være et andet antal år?
Eigil Andersen (SF), 2013-11-22:
Denne regering har skabt masser af job.
Vi har lavet det, som blev betegnet som en kickstart af økonomien med en masse offentlige bygge- og anlægsopgaver, som blev fremrykket.
Det har skabt arbejde til masser af håndværkere.
Der er lavet en energiaftale, som også vil skaffe job til utrolig mange mennesker, og vi står også over for en række andre investeringer, så derfor er der gjort temmelig meget for at skaffe flere job.
Sagens kerne er, som jeg også var inde på tidligere i min debat med Venstres ordfører her i dag, at der forsvandt knap 200.000 job, da Venstre sad på regeringsmagten.
Det var slutfacit, da Venstre trådte fra, og derfor er det jo utrolig hult, at man nu vil påstå, at man lige pludselig kan skaffe jobs til omkring 30.000 langtidsarbejdsløse, samtidig med at vi i alt har 150.000 arbejdsløse.
Der er intet, der tyder på, at Venstre vil være i stand til det, og derfor er det ikke nogen løsning, der har noget menneskeligt over sig over for arbejdsløse.
Hans Andersen (V), 2013-11-22:
Men virkeligheden er jo, at det er Enhedslisten, der har presset regeringen til at komme med den ene akutpakke efter den anden, som vi jo så har konstateret ikke virker, for de ledige får ikke bedre hjælp, efter at akutpakkerne er kommet.
Det er jo ikke SF, der har sat sig igennem i regeringen og sikret, at man forlænger dagpengeperioden.
Man accepterede dagpengeperiodens længde i regeringsgrundlaget.
Jeg har ikke fået noget svar, hverken fra den socialdemokratiske ordfører eller fra SF's ordfører her i dag, på, om dagpengeperioden skal være 2 år.
Men jeg vil gerne spørge igen: Skal dagpengeperioden være 2 år?
Eigil Andersen (SF), 2013-11-22:
Nu ved Venstres ordfører jo ingenting om, hvad der bliver talt om internt i regeringen, og det skal han heller ikke vide noget om.
Men SF's rolle er nok lidt mere betydningsfuld, end ordføreren tror, og jeg vil da minde om, at på SF's landsmøde i år sagde vores formand, fru Annette Vilhelmsen, at det var meget vigtigt at få løst det her problem.
Det håber jeg at ordføreren kan huske.
Med hensyn til dagpengeperioden er det et spørgsmål, som man starter på at tage en debat om i forbindelse med Carsten Koch-udvalget, og der vil senere blive nedsat en dagpengekommission, som skal se på forskellige forhold omkring dagpengesystemet.