runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-12:
Hvis det altid var på den måde, var det jo ingen sag.
Jeg vil da gerne takke for den velvilje, som jeg synes jeg kan høre hos alle ordførere.
Til dem, der lægger særlig vægt på det danske modersmål, må man jo også sige, at det med den nye form for undervisning bliver udbredt i hele verden, og at man jo rent faktisk møder mennesker rundtomkring, der ikke har tænkt sig at tage til Danmark, men måske bare vil studere Søren Kirkegaard eller H.C. Andersen, og som af den grund begynder at lære dansk.
Sådan vil internettet, når det bliver etableret, vil være tilgængeligt for alle.
Så det er jo i sig selv en styrkelse af vores sprog.
Derudover er det jo en styrkelse, som flere har peget på, nemlig at flere borgere får lejlighed til at få gratis danskundervisning.
Den socialdemokratiske ordfører, hr. Kenneth Christensen, spurgte sådan nærmest på god gammel socialdemokratisk manér, om det bliver gratis for alle.
Der kan man jo sige, at det kan det ikke blive.
Der er jo nogle, der skal betale.
Men der bliver altså en større ret, nu også en ret for grænsependlere, til at få danskundervisning.
Det betyder selvfølgelig, at det er gratis bortset fra det gebyr, der er.
Hvis det bliver en belastning for kommunerne, er det jo rigtigt, at kommunerne så vil stille nogle krav.
Hvis man vil have nogle mere tekniske svar på det, er man meget velkommen til at stille skriftlige spørgsmål.
Jeg vil meget gerne være fri for at skulle gøre rede for de ordninger her.
Men det er klart, at vi selvfølgelig er opmærksomme på det.
Allerede da vi blev klar over, at vi ville udvide, orienterede vi også kommunerne om, at vi ville gøre det, så de er fuldstændig klar over det.
Det blev evalueret, og der blev spurgt, om det er noget, vi følger op på.
Ja, det kan jeg garantere for at det er.
Det sidder vi faktisk med i disse dage, men der er mange forskellige former for problemstillinger, også økonomiske, der skal gennemarbejdes, før jeg kan melde noget politisk ud.
Men det er klart, at det store udvalgsarbejde, der er udført, naturligvis vil få nogle konsekvenser.
Som jeg også hørte nogen sige, er der brug for, at vi hele tiden udvikler danskundervisningen, fordi det hele tiden er nye grupper, som har brug for at lære.
Vi indhenter også pædagogiske erfaringer om, hvordan vi kan give de såkaldt tosprogede, der er født her i landet, og som desværre alt for ofte er to gange halvsprogede, endnu bedre indlæring, så de, fra de er helt små, lærer dansk.
Så danskundervisningen er noget, som jeg personligt og vi i ministeriet er optaget af at udvikle hele tiden, men det har ikke specielt noget med det her lovforslag at gøre.
Men bliver der brug for lovændringer ved opfølgningen af vores udvalgsarbejde, vil jeg selvfølgelig vende tilbage til Folketinget med det.
Men jeg siger mange tak for den opbakning, der er til forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-03-12:
Som fru Lone Dybkjær også lige sagde, er der blevet stillet en række spørgsmål i høringssvarene.
Både SF og Socialdemokraterne har gentaget nogle af dem her fra talerstolen, og dem glæder vi os til at få svar på.
Vi er selvfølgelig umiddelbart positivt indstillet over for, at flere kan få adgang til gratis danskundervisning.
Sophie Løhde (V), 2009-03-12:
Så det vil sige, at SF's ordfører også kan bekræfte, at man også går ind for at afkriminalisere det afhængighedsskabende middel, som vi hørte SF's ordfører snakke om indledningsvis, og som jo i øvrigt er et af de stoffer, der er nævnt i beslutningsforslaget her.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-03-12:
For der er stor forskel på at sige, at vi skal gå ind og legalisere et stof, og at sige, at vi skal afkriminalisere det.
Det, SF har været ude at sige, er, at vi skal have noget lignende det, man har i Holland, altså coffee shop-modellen, hvor der er mulighed for at komme ind og få sin hash, og hvor der er sundhedspersonale til rådighed, som kan være med til at bryde tabuet og snakke med de her flere og flere unge mennesker, der tager stoffet.
Hash er et stof, som flere hundrede tusinde danskere tager, og vi er nødt til at gå ind og finde en anden løsning end den, regeringen har budt på de sidste 8 år, hvor løsningen har været en moralsk stempling og en løftet pegefinger om, at det må man bare ikke, for det vil jeg altså sige løser ingen problemer.
Karen Ellemann (V), 2009-03-12:
Fælles sprog giver vore tanker mæle; det synger vi med Johan Ottosens ord i »Det haver så nyligen regnet«.
Men et fælles sprog giver mere end tanker og mæle.
Det skaber samhørighed og forståelse og er på mange måder fundamentet for god integration i Danmark.
Med lovforslaget her, der er en udmøntning af jobplanen, muliggøres etableringen af en sprogundervisningstjeneste på internettet, der skal tilbyde gratis erhvervsrettet danskundervisning.
Dette tilbud henvender sig primært til højtuddannet arbejdskraft med henblik på at styrke regeringens ønske om at sikre en kvalificeret international rekruttering.
Selv om man i mange virksomheder bruger engelsk som arbejdssprog, er det stadig sandt, at den uformelle snak i korridoren og kantinen foregår på dansk, ligesom også mødet med de danske borgere gør det, så det er gavnligt, at vi nu gør dette tiltag for at animere udlændinge, der skal arbejde her i landet, til at lære dansk så hurtigt som muligt.
Tjenesten vil også kunne benyttes af allerede herboende udlændinge, f.eks. studerende eller andre udlændinge, der vil styrke deres erhvervsrettede danskkundskaber og dermed deres mulighed for at deltage på det danske arbejdsmarked.
Desuden indføres med lovforslaget en bestemmelse om EU-borgeres mulighed for at få danskundervisning, ligesom reglerne om kommunernes adgang til indkomstregistrering med henblik på udbetaling af resultattilskud forenkles.
Afslutningsvis vil jeg sige, at der etableres en videre adgang til forsøgsordninger end tidligere.
Venstre støtter som altid varmt disse bestræbelser, og derfor kan Venstre altså også støtte lovforslaget i sin helhed.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-03-12:
Da den konservative ordfører, fru Helle Sjelle, ikke kan være til stede, har jeg lovet på hendes vegne at læse hendes tale op. Vi Konservative hilser lovforslag nr. L 140 om at tilbyde gratis danskundervisning på internettet velkommen.
Forslaget er en udmøntning af et af de mange gode elementer fra jobplanen, som regeringen sammen med Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Ny Alliance lagde sidste år i februar.
Der er flere gode grunde til at stemme for forslaget.
Det vil gøre deres flytning til Danmark og deres integration både på deres nye danske arbejdsplads og i samfundet langt lettere.
Samtidig vil det være en fordel for den danske arbejdsgiver, fordi de med et minimum af danskkundskaber hurtigere vil kunne bidrage til at skabe værdi for virksomheden og dermed for Danmark.
Set i det lys er de 8 mio. kr., som er bevilget til forslaget, ikke ret mange penge.
Til trods for den nuværende økonomiske krise er det danske arbejdsmarked nemlig fortsat afhængigt af højt kvalificeret udenlandsk arbejdskraft, simpelt hen fordi der stadig væk er arbejdskraftmangel inden for visse fag - speciallæger er et godt eksempel - og det vil krisen ikke ændre på.
Dernæst ser vi Konservative positivt på, at lovforslaget vil præcisere i danskuddannelsesloven, at EU-borgere, der arbejder i Danmark uden at bo her, har ret til danskuddannelse.
Den rettighed er en følge af EF-forordningen om arbejdskraftens frie bevægelighed.
Vandrende arbejdstagere, som det hedder, inden for EU har nemlig ret til samme sociale og skattemæssige fordele som borgere i det land, de arbejder i.
Det forhold er det godt at få slået fast i dansk lovgivning for at vise vores opbakning til EU's indre marked.
Desuden vil det gøre det indre marked mere smidigt ved at fjerne sproglige barrierer for vandrende arbejdstagere, og det er til fordel for både Danmark og resten af Europa.
Endelig er vi glade for, at den konservative mærkesag, nemlig regelforenkling og afbureaukratisering, indgår i forslaget.
Med forslaget bliver danskuddannelsesområdet nemlig gjort til forsøgsområde for den såkaldte udfordringsret, der er en del af regeringens afbureaukratiseringsprogram.
Vores håb er, at det vil give erfaringer, som vi efterfølgende kan bruge til at lave afbureaukratisering gennem en forenkling af den såkaldte procesregulering.
Staten bør nemlig efter vores mening ikke fastlægge for mange detaljerede krav til opgaveløsningen.
Alt i alt er der altså adskillige gode grunde til at stemme ja til lovforslag nr. L 140.
Den mest tungtvejende grund er selvfølgelig at lette den sproglige barriere for udlændinge, der kommer her til landet for at arbejde og bidrage til det danske samfund, og det er vel ikke så ringe endda.
Lone Dybkjær (RV), 2009-03-12:
Ja, i hvert fald på det formelle plan, for jeg skal sige, at mit partis ordfører desværre ikke kan være til stede her, og at jeg derfor skal komme med et par bemærkninger til forslaget på hans vegne.
I modsætning til den tidligere ordfører for Det Konservative Folkeparti har han altså ikke udarbejdet en meget lang tale til mig, men har ment, at jeg måtte kunne gå herop og støtte forslaget uden alt for mange bemærkninger.
Vi synes, det er et godt forslag.
Kenneth F. Christensen (S), 2009-03-12:
Det var jo en meget grundig gennemgang af lovforslagets tekst, så derfor vil jeg hoppe videre til, hvad vi egentlig mener om forslaget.
Forslag til lov om ændring af lov om danskuddannelse til voksne udlændinge m.fl. og integrationsloven kan vi som udgangspunkt godt nikke godkendende til fra Socialdemokraternes side, men vi har dog et par spørgsmål, som vi gerne vil have besvaret af integrationsministeren.
Der er ingen tvivl om, at det er et forslag, der kan være med til at trække kvalificeret arbejdskraft til landet, det giver også mulighed for at lære dansk, og den del af forslaget, der vedrører onlinedansk som et gratis internettilbud, kan vi kun bakke op.
Dog har vi, som jeg nævnte tidligere, et par spørgsmål til besvarelse.
Kan integrationsministeren bekræfte, at der ikke er tale om nogen form for brugerbetaling i lovforslag nr. L 140?
Kan integrationsministeren bekræfte, at der ikke er tale om en øget udgift for den enkelte kommune?
Og kan integrationsministeren bekræfte, at der ikke er tale om et lovforslag, der giver firmaer, vi i dag kender som firmaer, der tjener fedt på dette område, mulighed for at opkræve forhøjede kursusafgifter, eller vil der blive et nyt udbud af opgaven?
Hvis ministeren kan svare bekræftende på de tre spørgsmål, har vi fra Socialdemokraternes side ingen indvendinger og ser forslaget om udvidede muligheder for forsøg med danskuddannelse som værende positivt og nødvendigt, da arbejdsmarkedet har brug for dynamiske tiltag for at opfylde de stigende behov.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-03-12:
Jeg synes, det er helt utroligt at høre den her form for argumentation, så jeg skal bare lige forstå det.
Altså, fordi det er ulovligt, betyder det så, at vi skal umuliggøre, at folk kan få behandling?
Er det det, jeg hører ordføreren sige?
Lægger ordføreren op til en moralsk fordømmelse og en løftet pegefinger, altså at man skal sige: Det er ulovligt, du må ikke tage det, og derfor går jeg også ud fra, at du lader være med det?
Hvad er logikken bag det her, og hvad mener ordføreren med, at der kan være et sidemisbrug i forbindelse med det?
Hvad betyder det?
Tina Petersen (DF), 2009-03-12:
Som vi har hørt tidligere fra andre ordførere, drejer det her sig i bund og grund om anonymiteten i det at være stofmisbruger og få behandling.
Der er en voksende gruppe af voksne misbrugere med et såkaldt skjult misbrug af hash, kokain, ecstacy eller amfetamin, som tilsyneladende er meget velfungerende mennesker med arbejde og familie.
Det citerer jeg fra forslaget.
Man kan jo godt, når man læser forslagsstillerne forslag, blive lidt, jeg vil ikke sige mundlam, men forundret.
Det er ikke det, at de ikke mener det godt og ikke har en god hensigt med forslaget, altså at man godt vil hjælpe de her misbrugere og give dem nye muligheder ved at gøre behandlingen anonym, men spørgsmålet er jo så, hvad konsekvenserne er.
I Dansk Folkeparti ser vi lidt anderledes på det.
Hvis man som menneske har et misbrug, har man pådraget sig et stort problem, som i yderste konsekvens kan ramme hele familien både sjæleligt og økonomisk.
I forslaget nævnes de stoffer, som jeg nævnte lige før, altså kokain, ecstasy, hash og amfetamin, som vi i Dansk Folkeparti anser som værende hårde stoffer, og som ikke bør indtages.
Alle de andre ting, man henviser til, og hvor man taler om krisecentre osv., er ting, der ikke er ulovlige, men det er de stoffer, vi snakker om her.
Jeg tror næppe, at der er velfungerende misbrugere, sådan som der nævnes i forslaget; der vil altid være en årsag til, at en misbruger higer efter sine stoffer.
Hvis en misbruger ønsker behandling, skal vedkommende i første omgang anerkende misbruget.
En erkendelse, som at man f.eks. siger åbent til sig selv, at man har et misbrug og kan bede familie, venner, pårørende eller behandlere om hjælp, er en kæmpestor ting og også en god ting, når man skal i afvænning.
Det er en af årsagerne til, at vi ikke synes, at man bør gøre stofmisbrugsbehandlingen til voksne mennesker anonym - selvfølgelig også, fordi det drejer sig om noget ulovligt.
Efter vores mening er det endnu en fejlfortolkning af det at være misbruger.
Anonymiteten vil kun skabe endnu flere tabuer på området, det vil skabe et sidemisbrug, og det vil ikke mindst skabe et endnu større problem omkring det, der hedder anerkendelse af misbruget.
Det kan siges ganske enkelt: I forbindelse med det at være åben omkring misbruget kan vi hjælpe, og redskabet, som vi måske burde kigge endnu mere på og måske også udvide, ville være en forbehandling, en behandling og en efterbehandling.
Nogle kommuner gør allerede de her ting i dag, og det er også det, vi stærkt anbefaler, altså at man har mere åbenhed omkring døgnbehandling osv.
Det må være vejen frem, også for de her misbrugere.
René Christensen (DF), 2009-03-12:
Med lovforslaget skabes der bemyndigelse til at fastsætte udmålingen af tilskud til ansættelse af personlige hjælpere.
Udmålingen af tilskud til løn skal være den samme, uanset om borgeren selv er arbejdsgiver eller vælger at overlade tilskuddet til andre.
Der lægges ikke op til nogen form for regulering af hjælperens ansættelsesforhold, og det er netop op til de enkelte parter at vurdere, hvordan grundløn, tillæg og arbejdsmarkedspension skal udmøntes.
Der er en stor del gode elementer i forslaget, som vil gøre det meget mere attraktivt at blive handicaphjælper.
En del borgere og hjælpere har haft foretræde for Socialudvalget, og det har selvfølgelig gjort indtryk.
Jeg fornemmer ikke, at der er utilfredshed med forslaget, men i høringssvarene er der selvfølgelig tilkendegivelser om, at man gerne havde set, at forslaget var blevet mere vidtgående.
Dansk Folkeparti har lagt meget vægt på, at netop fastholdelsen er vigtig.
Det er vores opfattelse, at netop pension har været et problem for hjælperne og borgerne.
Rigtig mange af borgerne har brug for meget personlig og intim hjælp, og derfor har det været et stort ønske, at netop pension er en del af tilskuddet.
Det skal dog siges, at på nuværende tidspunkt drejer det sig om en mindre sats, men det er stadig et positivt skridt i den rigtige retning.
Borgerne ønsker kontinuitet i forholdet til deres hjælpere, men mange hjælpere har givet udtryk for, at netop den manglende pension har gjort, at de i lang tid ikke har ønsket at tage stillingerne.
Et af de andre positive elementer i forslaget er, at hjælperne får de samme vilkår som det SOSU-personale, der er ansat i kommunerne.
Det vil sige, at hjælperne nu også får mulighed for løn under sygdom og samtidig løn under og ret til barns første og anden sygedag.
Det er netop noget, som vi i Dansk Folkeparti er specielt glade for.
Lovforslaget er en udmøntning af en del af satspuljen for 2009.
Vi har i satspuljekredsen afsat en ramme på ca. 120 mio. kr. årligt til udmøntning og udmåling af tilbud om borgerstyret personlig assistance.
Dansk Folkeparti ønskede, at netop den gruppe borgere fik mulighed for at få den livskvalitet, der ligger i at kunne fastholde sin personlige hjælper gennem længere tid.
Dansk Folkeparti og jeg er meget glad for denne positive sag og håber, at forslaget kan være med til at afhjælpe nogle af de problemer, der har været på området.
Meta Fuglsang (SF), 2009-03-12:
SF er meget tilfreds med det forslag, der ligger her.
Det betyder, at der kan fastsættes et tilskud til borgerstyret personlig assistance, som svarer til den reelle udgift til kvalificeret hjælp og også sikrer, at handicaphjælpere får en ordentlig løn.
Det har været en barriere for at kunne bruge de regler, der ligger om borgerstyret personlig assistance, at den økonomiske ramme ikke har været tilstrækkelig efter de nugældende regler.
Alle gode intentioner om at bevare et selvstændigt liv med kvalificeret hjælp kan skydes ned, hvis der mangler ressourcer til at gennemføre dem, og lovforslaget her retter forhåbentlig op på nogle af de problemer, der har vist sig at være.
SF har presset på for at få rettet op på dette område, og vi er glade for, at det er lykkedes som en del af satspuljeaftalen for 2009 med det forslag, der ligger her.
Vi vil ikke blande os i overenskomstforhandlinger, men nu er kommunerne sikret et økonomisk grundlag for at skabe overenskomster på området, på samme måde som man kender for lignende arbejdsgrupper.
Der er hermed blevet skabt et bedre grundlag, både økonomisk og lovmæssigt, for at sikre handicaphjælpere ordentlige ansættelses- og lønforhold samt arbejdsmiljø, og det er til stor gavn for de mange borgere med borgerstyret personlig assistance, som dermed får lettere ved at rekruttere og fastholde den nødvendige hjælp.
I forslaget indgår også regler, der sikrer borgeren fortsat hjælp ved flytning mellem to kommuner.
Det er med til at give borgeren tryghed omkring sin egen situation ved flytning.
I høringssvarene er der peget på problemstillinger omkring borgerens arbejdsgiveransvar, og disse problemstillinger vil SF selvfølgelig gerne medvirke til at finde en løsning på.
Det økonomiske ansvar, der følger med ansvaret som arbejdsgiver, er et meget stort ansvar for den enkelte borger og noget, som vi er nødt til at kigge på.
SF ser bl.a. gerne, at det bliver en mulighed for borgere med borgerstyret personlig assistance at overgive ansvaret til kommunerne.
Vi vil løbende følge implementeringen af lovgivningen for at sikre, at det ikke bliver alt for indviklet og bureaukratisk for den enkelte borger, og vi ser som sagt frem til, at lovgivningen sikrer ordentlig løn til handicaphjælpere og dermed forbedrer forholdene for de borgere, som er afhængige af hjælp i form af borgerstyret personlig assistance.
Vivi Kier (KF), 2009-03-12:
Fra konservativ side hilser vi også dette lovforslag varmt velkommen.
Som det tidligere er sagt fra mange sider, bliver der nu opsat nogle bindende regler for udmålingen af tilskuddet.
Det er både et stort og et rigtigt skridt i retning af at gøre livet som handicappet lettere.
Vi takker for den gode behandling, der har været i satspuljekredsen af det her lovforslag.
Det er et meget gennemarbejdet, meget gennemdiskuteret lovforslag.
Vi hilser det velkommen og er selvfølgelig villige til i det videre forløb at diskutere det i udvalget, men vi tilslutter os lovforslaget, som det ligger.
Lone Dybkjær (RV), 2009-03-12:
Ja tak.
Så vil jeg godt understrege, at det, der er vigtigt her, er jo, at kommunerne kender deres opgaver i relation til det.
Det er jo meget godt, at vi fra Folketingets side får lavet nogle gode muligheder, men vi må jo også erkende, at vi er totalt afhængige af, hvordan kommunerne ender med at forvalte det her område.
Nu gør vi det bedre for den enkelte handicaphjælper med det her forslag, og det er virkelig meget på sin plads, at det sker.
Men når det er sagt, er det jo fuldstændig afgørende, at kommunerne ved, hvad det her drejer sig om, ikke bare økonomisk, men også hvad det betyder for den handicappede at have denne hjælp.
Det håber jeg meget at velfærdsministeren vil være opmærksom på, fordi det, handicaphjælperne jo gør, betyder, at nogle, der ellers ikke ville have bare brøkdelen af et almindeligt liv, kan få noget, der minder, ikke om et liv som os andre, men et liv, hvor man ikke er fuldstændig afhængig af forældre, søskende eller venner og bekendte og alt muligt andet, men faktisk kan få muligheden for at få en selvstændig tilværelse ved hjælp af noget professionel - for det er det jo - assistance.
Vi ved jo godt, at når kommunerne er presset økonomisk, er det et af de områder, som de kigger voldsomt på, og som det er nemt at spare på.
Herreste du milde, det er en lille gruppe i samfundet.
Der er ikke så mange af dem, og det er sådan set nemt at skære en del millioner på det her område, men det betyder altså faktisk, at de mennesker, det går ud over, mister deres liv.
Så enkelt kan det jo faktisk siges.
Derfor håber jeg meget, at velfærdsministeren er opmærksom på - det ved jeg sådan set at velfærdsministeren er - at det altså kræver lidt opmærksomhed over for kommunerne, så en i øvrigt fremragende ordning faktisk også kan få lov til at blive det i virkelighedens verden og ikke bare på papiret.
Karen Jespersen (V), 2009-03-12:
Det er ikke underligt, at der er en meget bred opbakning til lovforslaget, som jo er et resultat af satspuljeaftalen for 2009.
Det er en udformning, der er blevet brugt rigtig mange kræfter på; vi har haft alle sider af den her sag - vil jeg næsten tillade mig at sige - oppe at vende for at finde ud af, hvordan vi skulle gribe det an, for det her er sådan lidt usædvanligt.
Normalt er løn- og arbejdsvilkår jo ikke noget, Folketinget går ind og blander sig i, og derfor skal vi sådan ligesom en omvej omkring kommunerne.
Jeg vil gerne sige tak til fru Lone Dybkjær, fordi hun igen - og det er virkelig sagt totalt uden ironi - mindede os om det, der handler om vejen, fra vi vedtager noget i Folketinget, og ud til borgeren.
For det er utrolig tit der, noget kører skævt, ikke bare på det her område, når vi snakker om mennesker med et handicap, men i det hele taget.
Og derfor er det en opfordring, der næsten ikke kan gentages for tit, at det er fantastisk vigtigt, at vi ikke bare, om jeg så må sige, glemmer - og det gør vi jo heller ikke - en sag, når den er vedtaget her i Folketinget.
Problemet er også tit, at det ikke altid er nok bare at skrive en bekendtgørelse eller en vejledning.
Men det ændrer ikke ved, at det er en meget, meget afgørende problemstilling, så jeg vil sige tak for det.
Og jeg skal love, at jeg skal bestræbe mig alt, hvad jeg kan, på at holde udvalget orienteret.
Der har været nogle forskellige ønsker til at forbedre forslaget her og der.
Jeg er for så vidt næsten en slags operatør, kan man sige, for det meget brede flertal, der står bag det her forslag, og vi sad jo med en bestemt sum penge og skulle ligesom sige, at der også var andre ting, vi gerne ville tage hul på i år, og vi fandt så frem til det her, som vi syntes var en god model.
Men vi har jo altid udvalget til at vende forskellige sider af sådan et lovforslag.
Men jeg synes i hvert fald, det er rigtig godt, at vi nu får lavet nogle klare rammer for handicaphjælpere, for det er jo noget af det, som har en meget høj prioritet hos de mennesker, der har et handicap, og som er meget afhængige af deres hjælpere, sådan som det også er blevet beskrevet.