runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-20:
Mange tak, og mange tak for ordførerindlægget.
Jeg synes, at ordføreren nævnte nogle rigtig interessante ting med hensyn til at styrke rigsfællesskabet og have en mere offensiv dagsorden fra rigsfællesskabets side.
Jeg synes, at vi nogle gange har det med at vente på de her redegørelser og analyser og evalueringer.
Hvad angår analysen af forsvarets opgaver i Arktis, har vi ventet
mere end et år på, at den skulle blive fremlagt.
Det giver os jo et grundlag for at have en diskussion, som i hvert fald jeg glæder mig rigtig, rigtig meget til.
Jeg har stillet et spørgsmål til det i Grønlandsudvalget og fået at vide, at den skulle komme omkring årsskiftet.
Så det har jeg bestemt tænkt mig at holde ministeren oppe på.
Med hensyn til kongerigets strategi i Arktis er det meningen, at der skulle ske en evaluering i 2014-15, og det er endnu en sag, hvor man går og venter lidt og tænker, hvordan vi kan sikre, at det ikke bare bliver ved den her fine rapport, men at den også ligesom bliver omsat og operationaliseret, som ordføreren selv var inde på.
Så det kunne være interessant at høre, om ordføreren har nogle flere tanker om, hvordan man kunne sikre, at det kunne ske.
Det sidste handler om Thule Air Base.
Jeg tænker, at sagen ikke er slut endnu, og der er rigtig mange opgaver at løse også der.
Mange tak.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-20:
Men altså, jeg synes da, at netop evalueringen, eller skal man sige opdateringen af den arktiske strategi er en glimrende lejlighed til måske at komme lidt i offensiven på nogle af de områder, hvor vi kan se der er sket en dramatisk udvikling, siden vi lavede den arktiske strategi i fællesskab.
Det er egentlig ikke, fordi jeg synes, at den arktiske strategi er forkert, eller at der er ting, der står i den, jeg ikke selv står inde for – i hvert fald i dag – men der er bare områder, hvor man kunne operationalisere de mål, man har i strategien, mere.
Jeg tror måske også, at man kunne finde frem til lidt flere konkrete handlinger, kan man sige, som jeg meget gerne vil diskutere.
Det er bl.a. oplagt med hensyn til beredskabsdelen, som vi kommer til at diskutere, når analysen endelig foreligger.
En anden del, jeg synes er oplagt at diskutere, er EU.
En tredje del er hele diskussionen om fiskeri og rettigheder til det, når nye områder bliver tilgængelige.
Der er nok at tage fat på.
Det er utrolig spændende, og der er store muligheder i det hele.
I forhold til Thule har jeg den forståelse, at vi i øjeblikket går og afventer afgørelsen af anken af den dom, der blev foretaget af en amerikansk domstol, inden vi, om jeg så må sige, kan tage de næste skridt i den sag.
Vi håber selvfølgelig, at dommen vil blive stadfæstet.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Grønland har i forvejen en udmærket udenrigspolitik på allerede hjemtagne sagsområder.
Den kompetence har vi, og derfor forhandler vi direkte med de lande, som vi gerne vil forhandle med, f.eks. EU, Rusland og Norge i forhold til fiskeriaftaler og deslige.
Grønland nyder rigtig godt af sin rolle som OSCE-land og har et udmærket samarbejde og en udmærket samarbejdsaftale med EU, som vi forbedrer løbende.
Når ordføreren nævner EU som et område, hvor det er muligt at der kan ske forbedringer, hvilke konkrete ting tænker ordføreren så på, hvad angår Arktis?
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-20:
Altså, mine bemærkninger falder, fordi det fremgår af den arktiske redegørelse, som vi diskuterer her i dag – det er på side 3 – at EU ultimo 2015 og primo 2016 forventes at fremkomme med en samlet strategi for EU's arktiske engagement.
Det handler jo om investeringer, det handler om bidrag til klimaforskning, det handler om hele området, og det vil også handle om Rusland, tror jeg.
Der tænker jeg bare, at det da ville være interessant, hvis Danmark og hele rigsfællesskabet, herunder Grønland, gjorde sine bemærkninger om, hvad vi ønsker af EU's engagement i det arktiske område, gældende, inden EU beslutter sig for en strategi for Arktis – inden EU har slået søm i deres indstillinger, om jeg så må sige – og inden Kommissionen indleverer det til politisk behandling.
Så min tanke var sådan set bare, at det kunne være spændende, hvis vi kunne komme med nogle input til den konkrete plan, som EU åbenbart har under forberedelse netop nu, mens vi taler om det her.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Grønland har i forvejen et meget ambitiøst klimamål, som vi har sat os for.
Grønland er i dag knap 75 pct. selvforsynende, hvad angår vedvarende energi, så der har vi en rigtig god platform at snakke sammen om.
Når ordføreren nævner arktisk strategi, savner jeg substans, midler og konkrete tiltag, som rigsfællesskabet kan arbejde videre med for netop at gøre den arktiske strategi en succes og ikke bare pæne overskrifter.
Hvad peger ordføreren på som mulige forbedringer, og hvordan kan man fremover styrke den arktiske strategi?
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-20:
Fru Aleqa Hammond har jo helt ret i, at hvis hele verdens energiforsyning så ud som den grønlandske, var vi en hel del tættere på at nå vores klimamål.
Der har Grønland noget at være stolte af.
Jamen jeg tænker på mange ting, når jeg tænker på styrkelse eller konkretisering af den arktiske strategi.
Et af de områder, som den tidligere regering fik taget fat på, men ikke fik gjort færdigt, er selvfølgelig målet om at fremme private investeringer, ikke mindst i Grønland, og sikre, at andre lande også får interesse i at investere i Grønland.
Det kan man gøre i både stort og småt, om jeg så må sige, og det ved jeg også er noget, der optager spørgeren meget.
Det handler om alt fra råstoffer til fiskeri, turisme og alt muligt.
Og jeg tror stadig væk, at der er et behov og en stor lyst hos både Grønland, som jeg hører den grønlandske regering, og blandt mange udenlandske investorer.
Men nogle gange mangler der altså en kobling, og derfor har vi efter min mening desværre stadig væk for få investeringer i den private sektor i Grønland – udefra, og også gerne fra andre lande end Danmark.
Men jeg tror godt, at Danmark kunne være med til at facilitere interessen for Grønland, når vi er ude i den store verden, lige som Grønland selv gør.
Nu er det jo ikke mig, der er i regering længere, desværre, men jeg vil da gerne delagtiggøre spørgeren i mine tanker om det.
Noget af det vigtigste samarbejde, der foregår i regi af Østersørådet, er på energiområdet.
Det er i praksis utrolig svært i øjeblikket, dels på grund af de sanktioner, der er indført over for Rusland, dels fordi der er nogle åbenlyse interessemodsætninger, sådan som verden ser ud lige nu.
For jeg er sådan set enig med regeringen i, at der er nogle muligheder i det her format, men jeg tror bare, vi bliver nødt til at tage højde for, hvad der er realistisk at få balterne og polakkerne med på i for den sikkerhedspolitiske situation, vi har i øjeblikket.
Så jeg kunne måske godt savne et skift i fokus, sådan at man tog højde for den situation, der er lige i øjeblikket.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Så jeg kunne tænke mig ganske kort at spørge: Hvordan forestiller hr. Holger K. Nielsen sig at man kan gøre mere ved det her konkret?
Hvad kan man arbejde videre med i en nordisk kontekst, som rent faktisk er konkret?
Nu er jeg jo kommet med et forslag her i dag, og vi kommer med et forslag i forbindelse med Nordisk Råds session.
Hvad kunne hr. Holger K. Nielsen forestille sig man kunne gøre mere konkret, for at det nordiske samarbejde vinder frem, så vi får mere Norden i Europa og mere Europa i verden?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Jeg må sige, at jeg ikke kan svare så konkret på det meget konkrete spørgsmål.
Det må jeg erkende at jeg ikke kan.
Jeg synes da, at det forslag, hr. Morten Løkkegaard fremdrager, er interessant at diskutere.
Men jeg er da meget villig til at tænke nærmere over det, så vi måske kan få en mere fremadrettet diskussion af det også her i Folketinget.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Nu er det sådan, at Arctic Five, dvs. nabolandene til Nordpolen – Norge, Rusland, USA, Canada og Kongeriget Danmark – er blevet enige om at stå sammen om Ilulissaterklæringen, der siger, at vi er enige om, at vi respekterer havretskonventionen.
Men det betyder så, at landene har indsendt deres delkrav om soklen, og det vil også bringe en masse arbejde med sig til os alle sammen.
Hvad ser ordføreren som konsekvens af det delkrav, vi har indsendt?
Hvilken betydning mener ordføreren det vil få for rigsfællesskabet?
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Vi er af den opfattelse, at Arktisk Kommando slet ikke slår til i forhold til de opgaver, der er deroppe.
Det var derfor, jeg nævnte, at vi er nødt til i alle nordiske lande at se på at omorganisere vores – hvad skal vi kalde det – forsvarsmæssige grej til, at det kan bruges meget bedre i den opgave deroppe.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
[Lydudfald]
... at Arktisk Råd og Danmark i fællesskab skal have en mere ligestillet rolle, som ordføreren også påpeger.
Grønland er jo meget aktiv inden for Arktisk Råd i arbejdsgrupperne inden for de sagsområder, vi i forvejen har hjemtaget, og leverer også et virkelig godt arbejde i forhold til substansen.
Men når ordføreren siger, at Arktisk Råd og Danmark skal have en mere ligestillet rolle, hvad indebærer det?
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Jeg ved, at Grønland gør meget, vil jeg sige til fru Aleqa Hammond.
Det, jeg mener med det, er først og fremmest, at Grønland og for den sags skyld også Færøerne spiller en mere central rolle.
Det skal ikke nødvendigvis være sådan, at tingene styres fra København, når det er Grønland som førsteprioritet og Færøerne som andenprioritet, som reelt har – hvad skal man sige – området som deres.
Og derfor er det vigtigt, at ligeværdigheden går på, at vi afgiver nogle muligheder, og at Grønland og Færøerne så griber de muligheder.
Set med mine øjne – og det kommer vi tilbage til i min næste tale – må det nordiske samarbejde gerne afløse mere af det i mine øjne negative NATO-samarbejde.
Vi kunne lave meget, meget mere fornuftigt arbejde sammen på det her område, end vi i dag bruger kræfter på i NATO.
Jeg er ikke tilhænger af NATO, og det tror jeg de fleste ved.
Jeg er tilhænger af, at vi bruger den mellemstatslige og den meget åbne arbejdsform, vi har i Norden, til at styrke både hinandens opgaver, især de ikkemilitære opgaver, men også opgaver, som handler om, hvordan lande og grupper af lande spiller en meget, meget større rolle i de store konflikter, der er ude i verden.
Jeg mener f.eks., at man i Skandinavien skulle gøre, ligesom vores udenrigsminister siger, og via en dialog prøve at fremme og finde løsninger frem for at skabe fjendebilleder.
Vi har en kæmpe, kæmpe styrke og en stor autoritet, og vores økonomi er jo meget, meget større end russernes.
På den måde har vi en mulighed, vi slet ikke bruger i dag.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-20:
Mange tak for ordførerindlægget, og tillykke med det første af mange, forhåbentlig.
Ordføreren nævner selv det her med forskning, og jeg synes, det kunne være rigtig interessant at høre, hvad ordføreren og Liberal Alliance mener om rigsfællesskabets ambitioner, og hvad man mener om, om rigsfællesskabet skal være førende inden for forskning i Arktis.
Carsten Bach (LA), 2015-10-20:
Jeg mener, at der i dansk forskning på det arktiske område måske har været en lille smule tilbageholdenhed i forhold til andre nordiske lande, og det var derfor, jeg nævnte, at jeg godt ville se Danmark og rigsfællesskabet som førende udi at kunne videreudvikle det nordiske samarbejde på arktiske forskningsområder, så det får en mere central rolle globalt set.
Jeg mener, vi har basen for det både i rigsfællesskabet og med nogle af de logistiske faciliteter, der er i Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-20:
Mange tak.
Jeg tolker ordførerens svar som en politisk vilje til at ville gøre noget i forhold til at fremme forskning i Arktis, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren har nogen ideer til, hvad man konkret kunne gøre for at fremme forskning i Arktis.
Carsten Bach (LA), 2015-10-20:
Jeg tror, at noget af det, man kunne gøre i den forbindelse, er at indgå i nogle mere aktive og forpligtende fællesskaber med private virksomheder i forhold til efterforskning, råstoffer osv., og at det ville kunne kombineres med mere fri forskning og offentligt baseret forskning.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Når vi diskuterer Arktis, snakker vi meget om geologi og geopolitik, og vi snakker klima, permafrostforskning, isbrydere, mulige investeringer og investorer og nye klimamål, som bringer mange muligheder med sig, men også mange udfordringer.
Hvordan ser Liberal Alliance Arktis om 5-10 år fra nu?
Hvor stor en indsats gør Danmark i det arktiske område i forhold til nu?
Carsten Bach (LA), 2015-10-20:
Tak for det.
Tak for spørgsmålet.
Jeg var selv så heldig for nylig at deltage i Folketingets orienteringsrejse i Grønland, og jeg har selv tidligere været i Grønland i flere omgange.
Jeg føler faktisk at kunne spore en væsentlig grad af optimisme i det grønlandske samfund, specielt inden for erhvervsområdet, og jeg havde selv mulighed for at opleve flere steder, hvor jeg bestemt mener at der er en positiv udvikling inden for vækst og erhverv.
Jeg tror, det vigtigste område for Grønland er erhvervsudvikling, bl.a. måske turisme.
Og jeg tror, at vi inden for de kommende år vil se en rivende udvikling og forhåbentlig i kraft af et styrket arktisk samarbejde også bedre eksportmuligheder og samarbejdsmuligheder på tværs i den arktiske region.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Nu er der jo i den arktiske del af Danmark, i Grønland, 32 ikkehjemtagne sagsområder, som vi fra Grønlands side gang på gang har påpeget virkelig trænger til at man ser grundigt på og langt om længe prioriterer, specielt inden for justitsområdet, i forbindelse med at man ser på the human dimension af det arktiske spørgsmål.
Hvad er Liberal Alliances egne prioriteringer for at forbedre disse forhold?
Carsten Bach (LA), 2015-10-20:
Til det spørgsmål tror jeg jeg vil sige til spørgeren, at jeg jo også er grønlandsordfører og sidder i udvalget og er meget interesseret i, at vi kan få et løbende samarbejde om lige præcis hjemtagning af forskellige områder.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi her er sikre på, at både Grønland og Danmark er klar til hjemtagning af de enkelte områder.
Hvad rækkefølgen af prioriteringen helt præcis skal være, vil jeg ikke stå her og komme med et svar på, men vi i Liberal Alliance er i hvert fald interesseret i at indgå i en tydelig og stærk dialog med også de grønlandske medlemmer af det danske Folketing omkring det her.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Det handler jo om meget mere end bare søopmåling og Nordpolen, når vi diskuterer Arktis.
Jeg er også enig i det, når Enhedslisten siger, at Arktis skal være et fredeligt område.
Det har vi også slået fast i Arctic Five i forbindelse med Illulissaterklæringen tilbage i 2008.
Når det er sagt, har den stigende interesse for Arktis også medført større opgaver for Arktisk Kommando.
Hvad er Enhedslistens bud på forbedringer af opgaveløsningen for Arktisk Kommando fremover?
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Da Færøerne og Grønland valgte ikke at være en del af først EF og nu EU, var det fra dansk side vores holdning, at det respekterede vi fuldt ud.
Omvendt må Grønland og Færøerne også respektere, at Danmark arbejder videre med det medlemskab af EU, som vi har, herunder også træffer beslutninger på områder, der er af vital interesse for Danmark, også selv om det i yderste konsekvens kan betyde en ændring, der påvirker Færøerne og Grønland.
Det er vigtigt at huske på, at der står i lovforslaget, at det ikke gælder for Færøerne og Grønland.
Så det er jo ikke sådan, at vi har et ønske om med beslutningen her at skulle trække noget ned over hovedet på hverken Færøerne eller Grønland.
Men det må være sådan, at ligesom vi har respekteret Færøernes og Grønlands ret til at vælge at stå uden for det europæiske samarbejde, må Færøerne og Grønland også respektere det danske Folketings ret til at træffe de beslutninger, som vi er nødt til at træffe for at stå bedst muligt i det internationale samarbejde.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-20:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at blive lidt ved det samme emne, som handler om den her garanti, som statsministeren har givet den danske befolkning – altså at hvis et flertal i Folketinget skulle ønske sig at afgive suverænitet, for så vidt angår udlændingeområdet, så har man lovet en folkeafstemning.
Det er sådan, jeg har forstået statsministeren, og det synes jeg jo sådan set er fint.
Det, jeg så måske har lidt svært ved helt at få ind i mit hoved, er, hvorfor det løfte ikke kan udstrækkes til andre områder.
For den her såkaldte tilvalgsordning, altså en afskaffelse af retsforbeholdet, betyder jo, at et flertal i Folketinget for fremtiden kan afgive mere og mere magt på nye områder til EU, uden at de kan tages tilbage, og uden at den danske befolkning bliver hørt igen.
Hvorfor er det så vigtigt at få en folkeafstemning på udlændingeområdet?
Hvorfor ikke også love den danske befolkning, at hvis der f.eks. kommer en fælleseuropæisk anklagemyndighed, vil man have en folkeafstemning, eller hvis der kommer fælles forældremyndighedsregler, vil man have en folkeafstemning, eller hvis der kommer fælles skilsmisseregler, vil man have en folkeafstemning?
Hvorfor ikke udstrække demokratiet?
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Jeg tror, det er ret klart for dem, der har fulgt debatten om det her, at asyl- og indvandringspolitikken er et fuldstændig centralt spørgsmål at få en afklaring på i den her forbindelse.
Og jeg ser statsministerens garanti i det lys, at der er behov for det, ikke mindst fordi der er adskillige kræfter også i det her Ting, der gør, hvad de kan, for at forplumre den debat ved konstant at snakke asyl og indvandring, selv om det ikke kommer det her ved.
Så i det lys er den garanti selvfølgelig givet, altså for at danskerne, der sidder udeomkring og undrer sig over, hvordan den her debat kan blive ved med at være så forplumret, får klarhed over, hvad det her ikke handler om.
Jeg tror, statsministeren selv sagde, at dermed skulle den debat jo gerne være klar igen, hvis ikke den havde været det på forhånd.
Så det er nok i det lys, den garanti er givet.
Til spørgsmålet om at have folkeafstemninger – populært sagt – hver fjortende dag er der ikke andet at sige, end at det er der jo allerede blevet redegjort for ved tidligere lejligheder, altså at det er en teoretisk og akademisk mulighed, at man skulle kunne stemme hver tredje eller fjerde uge, om jeg så må sige, fordi der kom ændringer til.
Det var Socialdemokratiets ordfører også inde på.
Personligt tror jeg ikke, det overhovedet har nogen gang på jorden.
Det er jo igen et forsøg på at forplumre debatten ved at gøre det til en demokratidebat.
Det er jo ikke det, det handler om.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-20:
Så det, som jeg forstår ordføreren siger, er, at det sådan set ikke er, fordi regeringen og statsministeren synes, det er en god idé at love en folkeafstemning på udlændingeområdet, men fordi de gerne vil have skåret højre flanke af, så at sige, og fordi man ikke ønsker at diskutere det.
Men der er sådan set ikke noget svar i det, ordføreren siger, på, hvorfor folkeafstemninger ikke kan udstrækkes til andre gældende områder, andet end at folkeafstemninger hver fjortende dag er lidt irriterende. Der er to spørgsmål i det, jeg siger nu.
Et: Har ordføreren virkelig tænkt sig, at der skal overføres suverænitet hver fjortende dag med den her tilvalgsordning?
For det er sådan set det, der bliver sagt.
To: Hvorfor ikke udstrække demokratiet til f.eks. en fælleseuropæisk anklagemyndighed?
Burde danskerne ikke blive hørt om det, hvis det, når det en dag bliver virkelighed?
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Det her er jo ikke et spørgsmål om, om det er en god idé eller ej.
Det her er et spørgsmål om at skaffe klarhed for danskerne over, hvad den her folkeafstemning handler om.
Så kan fru Pernille Skipper jo udlægge det på alle de måder, hun vil.
Det, det her handler om, er jo at sørge for, at der er klarhed.
Det er, om jeg så må sige, en service til danskerne; det er vel i orden, når der er så mange kræfter, der er ude på at forplumre debatten.
Med hensyn til det her med afstemninger hver fjortende dag: Det jo ikke bare, fordi jeg synes, det er irriterende.
Det er jo, fordi det ikke kan lade sig gøre i praksis.
Så man er jo nødt til at forholde sig til virkeligheden.
Som den tidligere ordfører også var inde på, kræver det jo altså 3 måneder, for at den danske regering skal kunne forholde sig til det.
Der er en 3-månederskarensperiode, om jeg så må sige, før regeringen kan forholde sig til det, og den 3-månedersperiode bliver man nødt til at iagttage og respektere, og så kan man jo ikke, så snart der kommer kommaændringer, pludselig begynde at sige, at så skal der være en folkeafstemning igen.
Det er det eneste, jeg pointerer.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Mindre ændringer kan man jo lave inden for retsakten; det er sådan set fuldstændig ligegyldigt.
Det er jo meget interessant, men derudover må jeg indrømme, at jeg bliver mere og mere mystificeret over, hvad det er for et forslag, regeringen vil stille.
Det kan jeg virkelig ikke forstå.
Tilslutter vi os tilvalgsordningen, eller tilslutter vi os delvis tilvalgsordningen?
Jeg troede, det var et enten-eller, altså lidt ligesom man kan være gravid, eller man kan ikke være gravid.
Man kan ikke være noget midtimellem.
Tilslutter Danmark sig fuldt og helt tilvalgsordningen, eller tilslutter vi os ikke fuldt og helt tilvalgsordningen?
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Selvfølgelig tilslutter vi os tilvalgsordningen i givet fald.
Det gør vi da.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Det er jo interessant, for hvis vi tilslutter os tilvalgsordningen fuldt og helt, hvad er det så for et lovforslag, man vil fremlægge i forbindelse med tilslutningen til tilvalgsordningen, som åbenbart betyder, at den ikke er bindende, medmindre der kommer en folkeafstemning?
Så er det jo fuldstændig rigtigt, som fru Pernille Skipper sagde, nemlig at der er masser af områder, hvor det vil være relevant.
Jeg er meget bekymret for strejkeretten.
I øjeblikket behandles der et forslag i EU om begrænsning af havnearbejderes strejkeret.
Vi har tidligere set, hvordan Kommissionen gentagne gange er kommet frem med et forslag om begrænsning af strejkeretten.
Vi har set, hvordan EU-Domstolen i Waxholmdommen er gået ind og har forbudt strejker.
Jeg er meget bekymret for strejkeretten.
Var det en mulighed, at vi også fik et løfte fra Venstre om, at der ikke kommer indgreb over for strejkeretten, medmindre vi har haft en folkeafstemning i Danmark?
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Jeg har fuld sympati for hr. Søren Søndergaards bekymring angående strejkeret og andre ting.
Det har bare ikke noget med det her at gøre.
Jeg vil anbefale, at man venter, til man ser ændringsforslaget for at se, hvad der rent faktisk ligger i det, så kan vi jo tage diskussionerne derfra.
Men som jeg har peget på et par gange heroppefra, handler det her om at sikre, at danskerne får klarhed over, hvad det er, vi skal stemme om.
Længere er den ikke.
Så kan man godt teoretisere en masse om folkeafstemninger på alle mulige andre områder – det har bare ikke noget med det her at gøre.
Vi kan sagtens tage en diskussion ved en anden lejlighed om folkeafstemninger som sådan.
Det her handler bare om at skaffe danskerne en garanti for og klarhed over, at det, vi stemmer om den 3. december, er en tilvalgsordning, der omhandler Europol og 22 retsakter og ikke omhandler asyl- og indvandrerpolitik.