runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Det vil jeg da gerne advare imod, for jeg vil da sige, at hvis jeg selv skulle blive sur, hver gang jeg var uenig med Venstre, ville humøret måske tage sådan lidt mere varig skade, og det er der jo ikke nogen grund til.
Derfor skal mit spørgsmål til statsministeren jo så være, at selv om vi kan være uenige om, hvorvidt der skal tilvejebringes flere penge til at finde den dagpengeløsning, der kan skabe tryghed for helt almindelige danske lønmodtagere, selv om vi jo – må jeg forstå – er uenige om det, er tiden så ikke til at lægge den der politiske polemik bare en lille smule til side og så åbenbart tælle til mere end ti, være konstruktive og finde en løsning?
– for jeg tror ikke, at det er en umulighed.
Jeg synes sådan set også, at vi skylder danske lønmodtagere, det danske arbejdsmarked og dermed – for nu at blive lidt højstemt – det danske samfund at sikre, at vi har nogle dagpengeregler i fremtiden, der er gode og ordentlige.
Skulle vi ikke vælge den konstruktive vej?
Christian Juhl (EL), 2015-10-08:
Det lyder jo interessant, men ret enkelt.
Danmark vil så overgive magten til at bestemme over dele af vores retspolitik til EU, og så kan de bestemme vores politik, og så kan vi gøre som EU og bestemme Færøernes politik.
Det tror jeg medfører et ekstra argument for, at jeg vil stemme nej.
Jeg vil gerne høre, om regeringen har forhandlet eller i hvert fald holdt møder med Færøerne omkring det her særlige problem og afklaret tingene.
Henrik Brodersen (DF), 2015-10-08:
Jeg tænker på, om ordføreren har nogle løsningsforslag på, hvordan man bedre kunne trække på samme hammel, om jeg så må sige – forstået på den måde, at der jo er ting, som vi åbenlyst er enige om, men også nogle ting, hvor vejene skilles.
Her tænker jeg igen på forholdet til EU.
Er der nogle steder, hvor man kunne have nogle bedre samarbejdsformer?
Mette Frederiksen (S), 2015-10-08:
Det lover godt for forhandlingerne, for som jeg sagde det før, er jeg af den overbevisning, at vi også på det her område kan finde en løsning, hvis vi vil.
Det, jeg måske godt kunne tænke mig at anholde i statsministerens svar til Folketinget i aften, er spørgsmålet om, hvad det her med økonomisk ansvarlighed egentlig vil sige, fordi i en situation, hvor vi har en regering, der ønsker at bruge endda et betydeligt beløb på ordninger – eksempelvis som boligjobordningen, hvis effekt må siges at være ganske lille og vist også noget mindre end det, man har påstået tidligere – så er det måske lige frisk nok at påstå, at en måske ikke engang nødvendigvis særlig stor, men en nødvendig håndsrækning, så vi kan sikre et ordentligt dagpengesystem, skulle være særlig økonomisk uansvarlig.
Anders Samuelsen (LA), 2015-10-08:
Lad mig bare supplere med, at mit indtryk af den her regerings arbejde indtil nu også er positivt.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll løftede sig endda op til at sige, at den virker til at være nærmest god, altså retningen.
Og jeg vil gerne sige det samme her.
Jeg synes også, at vi har fået et rigtig godt samarbejde med ministrene op at stå allerede på nuværende tidspunkt og en god dialog både med finansministeren – vi ser frem til de første sættemøder i morgen – og også med statsministeren.
Så ingen grund til bekymring fra vores side på nuværende tidspunkt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Jo, gerne.
Altså, det forekommer mig jo helt fornuftigt at gøre noget, så længe det giver mening.
Det er også min egen tilgang til mit eget politiske arbejde og i øvrigt også til regeringens arbejde, at vi har taget det her regeringsansvar på os i en situation, hvor folk jo ikke stod i kø, fordi vi mener, at det kan give mening.
Og det synes jeg sådan set også det har gjort indtil nu i de 102 dage, vi har været her, og det er også både min ambition og egentlig også min forventning, at det kan det også gøre fremadrettet.
Og drivmidlerne til det er at skabe bedre rammevilkår for vores virksomheder og sætte skatten ned og en række andre ting.
Anders Samuelsen (LA), 2015-10-08:
Det er da meget godt.
0-0 står det stadig væk, så vidt jeg har forstået, i den danske kamp.
Det er jo også lidt sjovt at følge med i, at fru Johanne Schmidt-Nielsen tilsyneladende har større indflydelse, når der er kommet en borgerlig regering, eller i hvert fald har mere held til at få gennemført sin politik, end da der var en rød regering, når det kommer til dagpengesituationen.
Det leder mig så egentlig bare til en konstatering ud fra, at der var lidt debat om, hvad det var, Liberal Alliance havde sagt i forhold til at bakke op om den nuværende regering.
Der vil jeg bare gøre det fuldstændig klart – og der er egentlig ikke så meget et spørgsmål i det – at Liberal Alliance bakker op om den her borgerlige regering, så længe det giver mening.
Det er det, den her regering bliver målt på, og så længe det går i den retning, bakker vi op, og går det ikke i den retning, så bakker vi selvfølgelig ikke op.
Vi vil ikke ende, som Enhedslisten gjorde i den forrige regerings periode.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
En tilståelsessag?
Jeg ved ikke, hvad vi så skulle være anklaget for.
Altså det, vi gør her, er jo at indfri det løfte, vi gav, da vi gik til valg.
Og man kan jo beskylde os for meget, men selv synes jeg egentlig ikke, at der er noget overraskende i, at vi længe har haft den ambition at lave et kontanthjælpsloft som første del af en jobreform, hvor den anden del så er skattelettelser i bunden – alt sammen med den målsætning at øge gevinsten ved at arbejde.
For os er det et spørgsmål om rimelighed.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-10-08:
Nå, men vi går da i den rigtige retning.
Det var da allerede en mere klar melding her i anden omgang end i talen, også selv om der var sådan noget titælleri igen, nemlig at statsministeren klart siger, at hvis der er 90 mandater eller derover for at tilføre flere penge til dagpengesystemet for at løse problemerne, så bliver man nødt til at gøre det.
Det var da positivt, det må nødvendigvis også være sådan, men det var da en positiv melding fra statsministeren.
Jeg vil gå videre til et andet spørgsmål, nemlig kontanthjælpsloftet.
Jeres egne tal viser, at 650 personer ekstra kommer i arbejde om året, men der er tusindvis af familier, som bliver fattigere.
Danmarks mest udsatte familier, Danmarks mest udsatte børn bliver fattigere.
Er tallet 650 personer ikke på en eller anden måde en tilståelsessag?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Og så vil jeg sige: Jamen det er klart, at hvis der er et flertal i Folketinget, der kan blive enige om, hvor meget man vil bruge, hvordan man vil bruge det, og hvor pengene skal komme fra, så er det jo en realitet – altså det er jo sådan, folkestyret fungerer, sådan er det jo.
Men, altså, nu synes jeg bare helt stille og roligt, at regeringen afventer, at den dagpengekommission, som den tidligere regering har nedsat med et mandat, der hedder at komme med en løsning inden for den ramme, der er til rådighed, afslutter sit arbejde – det er den nok næsten ved at have gjort – og i hvert fald offentliggør arbejdet.
Altså, jeg gentager mig selv fra valgkampen, når jeg nu siger, at når der skal findes en løsning, og det skal der, så skal det jo være en løsning, der udover regeringen har opbakning fra begge sider i Folketingssalen, fordi det ellers ikke får den stabilitet, som der er brug for.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-10-08:
Der er et flertal i Folketinget, der mener, at det er nødvendigt at tilføre flere penge til dagpengesystemet for at løse de helt åbenlyse problemer, som vi står med.
Det er vel blevet klart i dag efter fru Mette Frederiksens klare melding fra Folketingets talerstol.
Hvad har regeringen tænkt sig at gøre ved det?
For jeg er helt overbevist om, at statsministeren kan være mere klar i mælet end at sige: Jeg vil tælle til ti, og så vil jeg ikke sige noget i øvrigt.
Jeg går ud fra, at statsministeren som en selvfølge kan bekræfte, at hvis der er 90 mandater eller derover for at tilføre flere penge til dagpengesystemet for at løse de problemer, vi står med, så går regeringen og statsministeren med på det, eller også går den af.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Det kan jeg jo ikke bedømme, før vi i morgen – må jeg forstå – får det her gennemarbejdede finanslovsforslag, som fru Mette Frederiksen gav tilsagn om tidligere i dag.
Så må vi jo se, om regnestykkerne hænger sammen.
Spørgsmålet om ansvarlighed gik vel mere på, hvad det egentlig var, vi overtog, altså hvor man bare fuldstændig stilfærdigt må konstatere, at det billede, der blev tegnet af dansk økonomi op til valget, jo ikke stod sin prøve i den virkelighed, der meldte sig efter valget.
Det er jo baggrunden for, at vi må stramme med 5 mia. kr., som det kunne være rart at have, men dem har vi så ikke, og det stiller krav til prioriteringen.
Og ja, boligjobordningen lever og består.
Det var et løfte, vi afgav i valgkampen.
Det kan godt være, at det er en nyskabelse i dansk politik, men vi står ved de løfter, vi har givet, og vi indfrier dem efter valget.
Jeg er helt sikker på, at jeg ikke er til, når solen brænder ud – allerhøjst kunne der være en samtidighed i det – men det ville så kræve, at solen brænder noget tidligere ud end prognosticeret.
Når jeg svarede, som jeg gjorde der, så hænger det sammen med den iagttagelse, som er helt lavpraktisk, nemlig at de to lande, der har en opt-in i forhold til det her forbehold, er håndteret i de papirer, der er fra Kommissionen, uden at de af den grund i øvrigt er tiltænkt pr. automatik at være med i en omfordelingsnøgle, hvorimod Danmark, der står uden for, ikke er indtænkt i papirerne.
Det er sådan set den helt lavpraktiske iagttagelse, der ligger bag.
Det rokker ikke en tøddel ved, at det er mur- og nagelfast i den aftale, der er indgået mellem de partier, der anbefaler et ja, at Danmark ikke skal være med i en asyl- og udlændingepolitik, ligesom det er mur- og nagelfast, at hvis det, der er udgangspunktet, skulle blive lavet om af nogen om føje år, så vil det kun kunne ske, hvis der er en forudgående folkeafstemning.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-08:
Jeg synes nu stadig væk ikke, at det er fuldstændig klart for mig, så jeg bliver nødt til at spørge statsministeren på en anden måde: Mener statsministeren, at dansk deltagelse i en permanent omfordelingsmekanisme af flygtninge også på frivillig basis vil indebære et behov for en ny folkeafstemning, jævnfør statsministerens løfte om, at man vil få en ny folkeafstemning, hvis man tiltræder den fælles asylog udlændingepolitik?
Eller mener statsministeren, at han har fået et sådant ja af danskerne, hvis de stemmer ja den 3. december?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-08:
Statsministeren var i sin besvarelse til hr. Dan Jørgensen og fru Trine Bramsen inde på nogle af de ting, som man kan gøre ude og hjemme i forbindelse med spørgsmålet om asylstramninger og asylansøgere i det hele taget.
Jeg har i den forbindelse med hensyn til det, man kan gøre ude, noteret mig, at regeringen har lavet en annoncekampagne, hvor man skal oplyse flygtninge om Danmarks asylregler, og i den annonce indgår syv punkter.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, at statsministeren bare af hensyn til almindelig oplysning til os under debatten her i Folketinget kunne oplyse, hvor mange af de syv punkter den nuværende regering har gennemført.
Christian Poll (ALT), 2015-10-08:
Det synes jeg var et meget positivt svar.
Venstre har selv været ude at foreslå, at man kunne starte med, jeg tror, det var en femtedel eller i den størrelsesorden, af statsskovene.
I Alternativet mener vi selvfølgelig, det skal være langt mere, men udmærket at vi kan starte debatten dér, tak.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Jamen det er bestemt en meget interessant tanke, som jeg ved, at miljøog fødevareministeren sådan set også deler og gerne vil diskutere på passende tid og sted.
For vi har jo også, før vi blev regering, haft den tanke oppe imod en meget dyr Naturplan Danmark, som den daværende regering lavede, at man kunne nå nogle af de samme målsætninger omkring biodiversitet ved i virkeligheden at lade en del af vores statsskove stå uberørte af menneskehånd, hvis man kan udtrykke det på den måde.
Så uden at jeg her skal stå og slå mig op som en, der kan alle detaljer i det, vil jeg gerne sige, at det tankesæt, der ligger bag spørgsmålet, deler jeg langt hen ad vejen.
Jeg har en eller anden mistanke om, at når hr. Benny Engelbrecht spørger på den måde, er det, fordi hr. Benny Engelbrecht selv kender svaret.
Det beklager jeg rigtig meget.
Det bliver så et ekko af det, jeg allerede har sagt.
Det siger sig selv, at hvis man – ja, hvis man nu skal bruge sådan en gængs retorik – vil dele gaver ud, må man også finansiere dem.
Det er jo den sammenhæng, der er.
Og nu vil finansministeren indbyde alle i morgen og danne sig et overblik over, med hvilket ambitionsniveau man møder ind.
Ambitionsniveau er jo her to ting.
Altså, det jo ikke kun et spørgsmål om, hvor meget anderledes man synes, at regeringens forslag skal se ud.
Det er jo også, om man så har et ambitionsniveau med hensyn til at tage et ansvar for at få det til at se anderledes ud.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-10-08:
Det er jeg glad for.
Jeg synes bare, at når man har hørt debatten – måske var det også det, statsministeren selv var lidt inde på – så har der været utrolig mange partier, som har tegnebogen åben, som har lyst til at bruge penge, men hvor det er lidt svært at høre, hvordan måske især det store oppositionsparti har tænkt sig at være med til at finansiere gildet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Vi udsteder ingen fribilletter.
Det var egentlig også det, jeg forsøgte at gøre til en pointe i min første replik, nemlig at vi jo har lagt et fuldt finansieret finanslovsforslag frem, som hænger sammen, som er ansvarligt, som har en buffer – den er ikke kæmpestor, men vi har den – i forhold til budgetgrænser og andet.
Det udtrykker regeringens prioriteter.
Der er en forhandlingsreserve på 1,7, men derudover vil det jo være sådan, at skal noget prioriteres op et sted, skal man finansiere det et andet sted.
Christian Poll (ALT), 2015-10-08:
Tak for det.
Vi har jo været omkring mange emner i dag, men et, som vi stort set ikke har berørt, er naturen, den natur, som vi alle sammen føler os forbundet til, når vi kigger ud ad vinduet eller går en tur i skoven om søndagen.
Og i den forbindelse vil jeg sige, at vi jo har flere store kriser, også en på naturområdet, bl.a. er tilbagegangen i biologisk mangfoldighed en af de store kriser, som forskerne anerkender.
Der er det jo så så heldigt, at vi faktisk i valgkampen har haft en dialog omkring den statsskov, vi har i Danmark, 125.000 ha.
Forskerne siger, at det faktisk er en af de billigste måder at få god, urørt natur på.
Det koster et sted mellem 50 mio. og 100 mio. kr. om året.
Hvad siger statsministeren til det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Jeg er nødt til at sige, at i forhold til det finanslovsforslag, vi har fremsat for 2016, så er det f.eks. rigtigt, at vi har ophævet den øremærkning, der var på ressourcerne til fødeafdelingerne, men vi har ikke fjernet ressourcerne.
Nej, det har vi da ikke.
Og vi har løftet området.
Men nu møder Enhedslisten jo ind til forhandlinger i morgen hos finansministeren, og så kan man spørge tættere ind til det.
Når vi fjerner den øremærkning, er det sådan set i respekt for selvstyret ude i regionerne og kommunerne, fordi vi egentlig tror, at pengene bliver brugt bedre, hvis ikke man bureaukratiserer dem.
Jeg ved godt, der findes folk i Enhedslisten, der synes, at partiskatten er blevet så høj, at man fjerner incitamentet til lokalpolitik, men i mange andre partier er der folk, der er engageret i lokalpolitik.
Og derfor synes jeg f.eks., det er unødvendigt at binde en af kommunernes egne milliarder, ved at de først skal ligge og søge om at få lov til at bruge dem.
Det er bedre, at de får lov til beholde dem.
Så er der også noget overhead, der kan bruges på kerneopgaverne i stedet for.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-08:
Det har ellers været en annonce, som også er blevet bemærket en del herhjemme, må man sige.
Jeg kan oplyse om, at den nuværende regering har gennemført et af de syv punkter.
Fem af punkterne blev f.eks. gennemført af SR-regeringen
, så når den nuværende regering på den måde reklamerer for den tidligere SR-regerings stramninger, er det så, fordi man mener, at de har en væsentlig effekt på tilstrømningen til Danmark – altså de stramninger, som SR-regeringen gennemførte?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Hvad angår det, jeg siger, om, at vi løfter sundhedsområdet, så har vi foreløbig gjort det med 1 mia. kr. i den aftale, vi har indgået med regionerne, og så har vi sat penge af, så det når op på 2,4 mia. kr.
Bare for at tage én ting, så trækker man det eksempel med fødeafdelingerne frem.
Altså, hvad er det, der sker her?
Der er sker det, at den tidligere regering, initieret af Enhedslisten, tror jeg – æres den, der æres bør – synes, det er meget, meget vigtigt, at man, i forhold til den økonomi, der skal være til regionerne, der driver sundhedsvæsenet, skal øremærke en bestemt bevilling, altså at den skal bruges til et bestemt formål.
Så forhandler finansministeren med regionerne – det er dem, vi har valgt til at drive vores sygehusvæsen – og de udtrykker et ønske om, at de gerne vil gøres fri af øremærkede bevillinger, at de gerne vil have de penge rent.
Så får de dem uden øremærkning, men ressourcerne er der jo stadig væk.
Det er fuldstændig det samme som med den der ældremilliard, jeg i dag har måttet høre på at vi skulle have fjernet – vi har ikke fjernet nogen ældremilliard.
Vi har fjernet en binding, som var irriterende for kommunerne, fordi kommunerne skulle ligge og søge om at få lov at bruge deres egne penge.
Og til deres ønske, ligesom vi nu har gjort det til regionernes ønske, har vi sagt: I får lov at bruge pengene selv; vi skal ikke sidde inde i Folketinget og bestemme, hvordan I driver jeres sygehuse; vi skal ikke sidde inde i Folketinget og bestemme, hvordan I driver jeres kommune.
Men pengene er der da stadig væk.
Stine Brix (EL), 2015-10-08:
Tak for det.
Statsministeren sagde i sin åbningsredegørelse i tirsdags og gentog også her i dag her i replikken, at regeringen løfter sundhedsområdet med 2,4 mia. kr.
Det lyder flot, men det er jo ikke sandt, for sandheden er jo, at når man kigger på regeringens finanslovsforslag, kan man se, at regeringen henter pengene på sundhedsområdet til det såkaldte løft, altså at regeringen skærer på sundhedsområdet for at give til sundhedsområdet.
Det er jo ikke et løft.
Så der må jo være nogle af de der 2,4 mia. kr., man må trække fra det, som statsministeren siger.
Man har taget 290 mio. kr., som var afsat til forløbsplaner til kronisk syge patienter over 3 år; 225 mio. kr., som var afsat til fødeafdelingerne over 3 år; 175 mio. kr., som var afsat til sundhedspleje; 178 mio. kr., som var afsat til forebyggelse, herunder 3 indsatser til selvmordstruede – man har endda været så præcis, at man har været helt nede og finde 2 mio. kr., der var afsat til Livslinjens natåbning.
Altså, skylder statsministeren ikke at sige sandheden om, hvor mange penge regeringen løfter sundhedsområdet med, i stedet for at pynte på tallene?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Jeg kan slet ikke forstå, at der så har været den der store forargelse over de der annoncer.
Det er da helt underligt.
De stramninger, som den tidligere regering lavede på f.eks. midlertidigt opholdsgrundlag, har Venstre selv medvirket til.
Har de haft en effekt?
Det tror jeg bestemt de har.
Det er jo den erkendelse, der i øvrigt har bredt sig.
Den har også bredt sig i debatten her i dag.
Den har også bredt sig i debatten, før vi kom her.
Altså, jeg fremhævede før, at fru Johanne Schmidt-Nielsen selv har været ude i den offentlige debat og har sagt – og nu er det så ikke et citat, men jeg har citatet – og har givet udtryk for den holdning, at det til hendes overraskelse er sådan, at de her ting betyder mere, end hun troede.
Andre såkaldte eksperter har været ude at sige det samme, og det har de sagt på baggrund af de bevægelsesstrømme, vi har set den her sommer, hvor det jo helt evident er sådan, at folk ikke kun flygter fra noget, men også til noget.
Og der betyder det noget i valget af flygtningedestination, hvilke vilkår der tilbydes.
Det skal alt sammen bidrage til, at vi får et antal, der er håndterbart i forhold til at løse integrationsudfordringen.
Stine Brix (EL), 2015-10-08:
Ja, lige præcis.
Pengene er der stadig væk, men så er det jo ikke et løft, og det var det, statsministeren sagde i sin åbningsredegørelse i tirsdags: Her er tale om et løft på 2,4 mia. kr. Men det er ikke et løft, når man starter med at gå hen og hente nogle penge på sundhedsområdet og så aflevere dem igen.
Der er i alt tale om 1,2 mia. kr. over 3 år.
Jeg synes da, statsministeren skylder vælgerne at sige helt ærligt, at når statsministeren taler om et løft, så henter man nogle af de penge på en lang række områder på sundhedsområdet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-10-08:
Og det er heller ikke, fordi jeg nu vil afsløre alle vores prioriteringer.
Den fornøjelse har vi jo i morgen kl. 9.00 hos finansministeren, så den tid, den glæde.
Men vi vil selvfølgelig gå konstruktivt ind i det og håber at være med i både den endelige aftale og i en række delaftaler.
Men i forhold til delaftalerne, statsminister, har vi i hvert fald den forventning, at det er sådan, at dem, som kommer og leverer besparelserne, pengene, til at finansiere alle de gode gaver, der jo også er i regeringens forslag, også er dem, der er med til at lave delaftalerne om alt fra politi til sundhed, sådan at der ikke er nogen fribilletter for nogen partier.
Jeg skal bare høre, om statsministeren deler forventningen om, at man ikke kan gå ind i delaftaler uden også at stemme for det, som skal finansiere gildet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-10-08:
Jamen det ville være spændende at høre fru Trine Bramsens eget svar på det spørgsmål.
Altså, det er jo sådan noget Christiansborgdrilleri at spørge på den måde.
Det korte af det lange er, at der kommer mange igennem Danmark, og en del af dem vælger at søge asyl.
Det er der rimeligvis forskellige forklaringer på.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at en af forklaringerne er de opstramninger, der har fundet sted, både dem, vi lavede sammen med den tidligere regering om midlertidigt opholdsgrundlag for visse flygtninge, og dem, vi efterfølgende har lavet om integrationsydelse m.v.
Og derfor vil det betyde noget, at regeringen lægger op til fortsatte stramninger, f.eks. i forbindelse med familiesammenføring.
Når vi gør det, er det, fordi vi synes, at antallet betyder noget, men det synes man åbenbart ikke i Socialdemokratiet.
Jeg synes, det er problematisk, at vi får flygtninge til Danmark i det antal, vi får i øjeblikket.
Det var jo Dan Jørgensens egen partiformand, der introducerede den her Hjallerup Marked-jargon i den politiske debat.
Vi har lavet nogle asylstramninger.
Vi kommer til at lave flere ting, opstramning af familiesammenføring m.v.
Vi drejer vores udviklingspolitik i retning af at støtte op om nærområderne.
Vi har lagt 100 mio. euro på bordet i forhold til EU for at fremme en europæisk løsning, der skal sikre, at man vender illegale migranter i døren og returnerer dem.
Det er jo nogle af de ting, der skal vise sig at have en effekt.
Jeg tror fuldt og fast, at de vil have en effekt.
Og vi skal måles på, hvordan virkeligheden former sig.
Det er sådan, at det, der er lagt ind i finanslovsforslaget, er et foreløbigt skøn, som vil blive justeret ind, når vi kommer længere hen på året.
Det, at der er lagt noget ind i 2017 og 2018, er jo ren teknik.
Det udtrykker ikke nogen politisk ambition, det er ren teknik.
Så må jeg ikke foreslå hr. Dan Jørgensen, at man væbner sig med tålmodighed.
Regeringen har været her 102 dage.
Der er 4 år, til vi skal til valg igen, og der vil man jo kunne gøre op og der vil man kunne se, hvordan det her område har udviklet sig.