runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Man kunne også prøve at løse nogle af de problemer, der er, og bruge sin energi på det, og jeg vælger så det sidste.
I forhold til starthjælpsdiskussionen og om starthjælpen er en lempelse eller ej, vil jeg sige, at jeg egentlig altid har betragtet diskussionen om starthjælpen som noget helt andet.
Når nu folk er en del af det danske samfund – for starthjælpen har jo ikke været koncentreret om nogle grupper i nogle perioder, det var en mere generel ydelse til en relativt stor gruppe – så skal man i hvert fald have lavet en afvejning af, hvad man måtte tro på af økonomiske incitamenter, rimelighed i forhold til ydelsesniveauet og så folks mulighed for også at leve et ordentligt liv, når en stor del af gruppen ikke kommer i arbejde.
Og det er en rigtig, rigtig svær balance at finde, og det er sådan set derfor, vi har afskaffet starthjælpen.
Inger Støjberg (V), 2014-11-05:
Nu siger ministeren noget om at være en del af det danske samfund.
Jeg betragter det ikke sådan, at man er en del af det danske samfund, hvis man f.eks. ikke deltager på arbejdsmarkedet, ikke kan tale dansk på et niveau, der gør, at man kan gøre sig forståelig, og ikke deltager i det almindelige samfundsliv.
Så der tror jeg simpelt hen bare at vi er uenige.
Men jeg kan så forstå, at den ordleg, ministeren henviser til, så ikke gælder statsministeren – eller hvad?
For statsministeren går meget op i, at det er en stramning på asylområdet.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Så kommer det jo an på, hvordan man definerer det der med at være en del af det danske samfund.
For når man er her og man bor her, så er man jo en del af det danske samfund.
Så kan vi jo have mange holdninger til, hvornår medborgerskabet rigtig folder sig ud, og hvad det egentlig vil sige at være integreret.
Det er jo en helt anden diskussionm, og der er jeg ikke sikker på vi er så uenige.
For jeg har det grundlæggende problematisk med, at vi har så mange kvinder med minoritetsbaggrund, der ikke er en del af vores arbejdsmarked.
Jeg har jo været beskæftigelsesminister igennem 3 år og har fulgt alle statistikker og områder meget, meget nøje.
Det er da en kæmpemæssig udfordring, og det er da et meget, meget stort problem, at vi igennem årtier har ladet det her udvikle sig.
Derfor er både førtidspensionsreformen og kontanthjælpsreformen jo også rigtig vigtige redskaber i at sikre en bedre integration i Danmark på den længere bane.
Inger Støjberg (V), 2014-11-05:
Jeg kan forstå, at ministeren ikke vil svare på det, hun kalder for en ordleg, når det er statsministeren, der deltager i den ordleg.
Statsministeren gør utrolig meget ud af at sige, at det her er en stramning.
Men jeg kan forstå, at det kun er ordleg, når det er oppositionen, der diskuterer lempelser kontra stramninger.
Og det betyder jo så, at man kan spørge, om de 31 ændringer – ja, eller hvad hedder det? – er lempelser.
Må man godt kalde det det, eller hvordan og hvorledes?
Jeg kan så forstå, at når det er statsministeren, der siger, at noget er en stramning, så er det ikke en ordleg.
Men når det er oppositionen, der siger, at noget er en stramning, så er det bare en ordleg og ikke noget, der har reel betydning.
Jeg synes, det er vigtigt, at en justitsminister går op i sit område og rent faktisk tager det alvorligt.
Bjarne Corydon (S), 2014-11-05:
Nu bliver det en lille smule teknisk, men faktisk også rimelig interessant.
Nej, det er jo sådan med den måde, vi driver den økonomiske politik på nu, under den her regering, at der er noget mere styr på det, end der har været tidligere.
Og det betyder, at den måde, vi laver 2020-planer og opsætter de her rammer på, er meget mere solid, end man har været vant til.
Tidligere har man jo i 2020-planerne haft et mål om, at man kunne have en vis procentvis stigning i det offentlige forbrug baseret på det, man kaldte for et kravforløb, altså målsætninger om at vedtage svære ting, som man helst ikke ville tale om, før man kom i gang med det.
Det, der er tilfældet med den nuværende 2020-plan, er, at de 0,6 pct. – de 20 mia. kr., vi diskuterer – er finansieret.
Det arbejde, der skulle gøres for at skaffe dem, er gjort, og dermed er den økonomiske politik og den økonomiske planlægning langt mere solid end det, man så under en borgerlig regering, heldigvis da.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Arh, det er vel svært at beskylde mig for ikke at tage området alvorligt.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at med de ændringer, vi lægger op til på asylområdet, er der tale om en stramning i forhold til de regler, der er i dag.
Og det, jeg opponerer mod, er, at vi skal have en dialog i Folketingssalen, hvor en minister bliver spurgt, om man vil definere et begreb, som jo sådan set bare kan slås op i ordbogen – hvis det ikke er for stor en umage.
Men anklager om, at man som minister mangler seriøsitet og engagement i sit område, synes jeg simpelt hen er underlødigt og giver et unødvendig dårligt debatmiljø.
Jeg stiller meget gerne op til diskussion her i Folketingssalen og vil opfordre Venstre til at gøre det samme.
Vi kan godt bruge diskussionen på at definere ord, hvis Venstre har behov for det.
Vi kunne også gøre som andre Venstremedlemmer, nemlig hr. Martin Geertsen og hr. Karsten Lauritzen, der bruger deres tid på at diskutere indholdet af politikken.
Det synes jeg personligt er mere interessant, og det er der også rigtig, rigtig gode repræsentanter fra Venstre, der kan finde ud af.
Inger Støjberg (V), 2014-11-05:
Deler ministeren statsministerens opfattelse af, at regeringen har gjort det, den kan, inden for konventionerne i forbindelse med regeringens foreslåede justeringer af længden af opholdstilladelse til visse flygtninge og disses adgang til familiesammenføring?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Her må jeg så kvittere over for spørgeren og sige, at der ikke er tale om noget retorisk spørgsmål, men et spørgsmål, som jeg selvfølgelig synes er fuldstændig relevant, hvorfor jeg også svarer både mere fyldestgørende og længerevarende end på det foregående spørgsmål.
Så nu er der tre Venstrepolitikere, der har fået ros, og så er I også flere om kollektivt at modstå det pres, det måtte medføre internt i partiet.
Regeringens forslag, som vi diskuterer her, afskærer jo muligheden for familiesammenføring, før en midlertidig opholdstilladelse eventuelt måtte være forlænget efter 1 år.
Denne begrænsning gælder, medmindre Danmarks internationale forpligtelser tilsiger, at der skal meddeles tilladelse til familiesammenføring.
På det punkt kan reglerne således nok siges at være strammet så meget, som det er muligt inden for konventionerne.
Det er i hvert fald Justitsministeriets vurdering, og det er jo det, vi lægger til grund for vores lovforslag.
Som det fremgår af det lovforslag, som er sendt i høring, er det Justitsministeriets vurdering, at udlændingens korte ophold her i landet og det forhold, at opholdstilladelsen kun er meddelt for 1 år, vil indgå med betydelig vægt ved vurdering af, om den pågældende efter den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 vil have krav på familiesammenføring.
Det gælder f.eks., hvis personen i Danmark før udrejsen fra hjemlandet har passet en handicappet ægtefælle i hjemlandet, eller hvis den herboende har alvorligt syge mindreårige børn i hjemlandet.
I sådanne tilfælde kan et afslag på familiesammenføring være særlig indgribende allerede inden for det første år.
Så skal jeg derudover sige, at Justitsministeriet ikke har lagt sig fast på, om en længere periode end 12 måneder vil være i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser.
Det er nok især det sidste, som spørgeren er interesseret i.
Inger Støjberg (V), 2014-11-05:
Ja, det tog noget tid, før justitsministeren kom frem til svaret.
Og når jeg nu spørger, er det jo, fordi der er opstået en total forvirring på det her område, og det kan måske også godt give forklaringen på, hvorfor netop udlændingeområdet er gledet regeringen fuldstændig af hænde og det sejler.
For hvis man nu ser på, hvad der er blevet sagt af regeringsmedlemmer gennem den seneste tid, er det sådan, at Karen Hækkerup, da hun var justitsminister, den 9. oktober til spørgsmålet om, hvorvidt man kunne stramme mere op på familiesammenføringsområdet, sagde, og det her er et citat: Ja, det kan man godt.
Forskellige lande har indrettet sig på forskellig vis.
Så sagde hun i øvrigt: Men regeringen har besluttet sig for – altså, det er oversat af mig – at det her er ret og rimeligt.
Det er sådan set også det, ministeren siger nu, i hvert fald det sidste, nemlig at det her er ret og rimeligt.
Men hun siger: Ja, man kan godt stramme op.
Så er det sådan, at statsministeren så den 22. oktober, altså lige ca. 2 uger efter, bliver spurgt om det samme, og det gør hun, i forbindelse med at man kan se, at der i september måned er kommet 3.000 ekstra asylansøgere til Danmark.
Hun siger så: Vi har gjort det, vi kan inden for konventionerne.
Det her er det, vi kan gøre, hvis vi samtidig skal overholde de regler og konventioner, som Danmark skal overholde.
Så det er altså et klokkeklart nej; man kan ikke stramme mere op.
Så tiltræder den nuværende justitsminister, og så siger hun til Berlingske
Så først får vi et ja, vi kan godt stramme mere op, så får vi et nej, det kan vi ikke, og så bliver det til et måske.
Og i går sagde statsministeren så: Der er internationale regler på det her område, og dem har vi forsøgt at holde os inden for.
Derfor har vi lagt en stramning frem, som vi mener holder sig inden for reglerne, og som vi i øvrigt mener er rimelig og i orden.
Jeg skal ikke udtale mig om, om man kan gå videre.
Så nu vil man slet ikke udtale sig.
Først siger man: Ja, man kan godt stramme mere.
Så siger man: måske.
Og nu er vi så kommet til, at man i dag slet ikke vil udtale sig.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
På en eller anden måde må det være dejlig let at være fru Inger Støjberg, for man kan bare sådan stille sig op og sige: Det sejler!
Man kan sådan lige i varierende grad enten smile eller se sur ud, samtidig med at man så siger: Det sejler!
På en eller anden måde er det faktisk lidt morsomt, men det må være meget let at drive sin politiske virksomhed på den måde.
Det var nu ikke, fordi jeg havde noget behov for, at der skulle gå lang tid, før jeg kom hen til svaret.
Det er jo, fordi der er flere elementer i det her konventionsspørgsmål.
Altså, når vi lægger op til, at man som udgangspunkt ikke kan få familiesammenføring under sit midlertidige ophold det første år, så er der jo nogle undtagelser dér, eksempelvis ved handicappede børn.
I øvrigt kan jeg fuldt ud tilslutte mig det, som spørgeren slutter af med, altså statsministerens ord på området her.
Inger Støjberg (V), 2014-11-05:
Altså, hvis jeg må være så fri, forstår jeg simpelt hen ikke ministerens svar.
Og det kan så være, fordi det var et ikkesvar eller et svar fuldstændig uden indhold.
Jeg spørger, om man kan stramme mere op eller ej.
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at vi i Venstre ønsker opstramninger på det her område, og det gør vi, fordi regeringen samlet set har lempet 31 gange.
Så er jeg godt klar over, at det hele ikke handler om asyl, men noget af det handler om asyl, for det handler også om familiesammenføringsområdet.
Og så synes jeg sådan set, det er lidt nemt for et regeringsmedlem bare at slå ud med armene og sige: Jamen det kan vi ikke rigtig svare på.
Det her handler faktisk om, om vi kan få det danske samfund til at hænge sammen også i fremtiden, og om vi kan løfte den integrationsopgave, som regeringen har skabt.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Men huskede fru Inger Støjberg at lytte til mit første svar, som jo faktisk var utrolig langt og meget, meget fyldestgørende?
Der er jo i hvert fald to konventionsspørgsmål – det er muligt, der er flere; det ved jeg ikke, men der er i hvert fald to – nemlig om man som land kan vælge at sige, at familiesammenføring som udgangspunkt først kan foregå efter 1 år.
Og der er Justitsministeriets vurdering, at man nok har strammet så meget, som det er muligt inden for konventionen.
Det er det ene spørgsmål.
Og så er der det andet spørgsmål.
Nu arbejder vi så med et midlertidigt ophold på 12 måneder, og er det inden for konventionerne eller ej?
Og der sagde jeg det faktisk meget konkret og meget direkte og svarede dermed også meget direkte og konkret på spørgsmålet, at det ikke er vurderet, om en længere periode end 12 måneder vil være i overensstemmelse med Danmarks internationale regler.
Så jeg har sådan set svaret meget konkret på spørgsmålet.
Og jeg gør det gerne igen.
Inger Støjberg (V), 2014-11-05:
Jamen i så fald undsiger justitsministeren jo sin egen statsminister.
For statsministeren sagde den 22. oktober, og jeg citerer; det her er et ordret citat: Vi har gjort det, vi kan inden for konventionerne.
Og så siger hun videre: Det er det, vi kan gøre, hvis vi samtidig skal overholde de regler og konventioner, som Danmark skal overholde.
Det er da et klokkeklart: Nej, der kan ikke strammes mere.
Men det kan der jo så åbenbart måske alligevel.
Og så synes jeg sådan set bare, det ville klæde regeringen at sige det ærligt, som det er, i stedet for først at sige det ene og så det andet og nu så slet ikke at ville svare.
Jacob Jensen (V), 2014-11-05:
Skal jeg så forstå det sådan, at den vækst i den offentlige økonomi ikke kommer til at ske, hvis de præmisser, man selv har stillet op, ikke holder?
Må jeg forstå det sådan, at hvis de væksttal, man arbejder efter i de kommende år, ikke bliver nået, så kan man heller ikke indfri sit løfte om at øge de offentlige budgetter med 0,6 pct.?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Det er jo derfor, vi snart fremsætter et lovforslag, der præcis skal handle om at styrke den indsats.
Det håber jeg Dansk Folkeparti stemmer for.
Når vi synes, at det er nødvendigt så at sige at stramme op på det her område, er det selvfølgelig, fordi vi ikke synes, at det er godt nok, som tingene foregår i dag.
Vi skal anerkende de rammer, det europæiske samarbejde giver os, men det er klart, at som justitsminister vil jeg meget, meget gerne vide, hvad der sker omkring vores grænser.
Det er også derfor, at vi fremsætter lovforslaget.
Jacob Jensen (V), 2014-11-05:
Er det ministerens vurdering, at det store fald i antallet af offentligt ansatte i kommunerne under den nuværende regering har betydet en markant ringere service til borgerne?
Bjarne Corydon (S), 2014-11-05:
Mange tak.
Det er jo sådan, at kommunerne i de senere år har udvist økonomisk ansvarlighed og været igennem en større tilpasning af økonomien – også af antallet af ansatte i kommunerne.
Og det er en tilpasning, som har været nødvendig, ikke mindst fordi kommunerne jo år efter år overskred deres budgetter under den tidligere regering.
Og det var bl.a. en konsekvens af, at den tidligere regering havde mistet styringen med kommunernes økonomi.
Den tilpasning, vi nu har været igennem, har ikke været nem, og jeg synes, det her er en udmærket lejlighed til at give kommunerne ros for at have gjort det på en måde, som jeg overordnet synes er fornuftig.
Grundlæggende mener jeg, at kommunerne i dag leverer en udmærket velfærd til danskerne.
Og så er det relevante spørgsmål jo, hvad vi vil gøre fremadrettet.
Her lægger vi op til over de næste år at prioritere flere penge til den offentlige velfærd.
Det betyder, at der i 2020 vil være ca. 20 mia. kr. mere til offentligt forbrug end i en situation med nulvækst.
Og det kommer til at ske, samtidig med at vi fortsætter indsatsen for at få mere ud af de eksisterende ressourcer, vi allerede anvender i kommunerne.
Modsat ønsker Venstre at tage penge fra kommunerne, som det jo bl.a. fremgår af partiets finanslovsudspil.
Udviklingen i kommunerne afspejler, at kommunerne har strammet op om styringen af økonomien efter en årrække med meget store budgetoverskridelser.
Og det er jo en opstramning, som også har medført, at kommunernes regnskaber har ligget betydelig under de økonomiske rammer, som har været aftalt med regeringen i den periode.
Det har skabt et råderum, som regeringen har valgt at udnytte, så kommunerne i perioden har kunnet løfte deres anlægsinvesteringer til et meget højt niveau – vel at mærke efter aftale.
Det er bl.a. sket som led i regeringens kickstart, hvor regeringen muliggjorde et markant løft i anlægsinvesteringerne, og med »Vækstplan DK«, hvor regeringen og KL blev enige om at fremrykke en række anlægsinvesteringer.
Kommunerne har derfor kunnet prioritere et højt anlægsniveau i perioden og dermed kunnet udbygge de fysiske rammer i velfærden til gavn for borgerne, og det har været til gavn for vækst og beskæftigelse.
Jacob Jensen (V), 2014-11-05:
Tak for det svar.
Det var måske ikke et helt overraskende svar, som jeg her hørte.
Jeg forstod på finansministeren, at han mener, at kommunerne leverer en udmærket velfærd – sådan hørte jeg det.
Betyder det så, at kommunerne – og det er jo et svar, vi også har fra regeringen; jeg tror oven i købet, det er fra finansministeren – selv når de har måttet reducere deres medarbejderstab under denne regering med omtrent 11.000 ansatte, med de færre ansatte faktisk kan levere en udmærket service, sådan som finansministeren selv beskriver det?
For det er jo sådan, jeg må forstå det, når finansministeren siger, at det er en udmærket service, man får, efter at regeringen har haft ansvaret i 3 år, og hvor man i den periode i kommunerne har reduceret antallet af medarbejdere med omkring 11.000.
Det er sådan set et udmærket spørgsmål, for som finansministeren selv siger, skal vi også kigge fremad, og derfor er det jo interessant at se, hvad man så kan få for pengene, og om man faktisk kan få en udmærket service, uden at man pr. definition kun får en bedre service, hvis man også bruger flere penge.
Og det er derfor, vi fra Venstres side har sagt, at vi har en god service i dag, og at vi selvfølgelig godt kan gøre den bedre, men at det ikke nødvendigvis betyder, at vi så også skal bruge flere penge på den bedre service.
Vi kan godt indrette os på en mere fornuftig måde på visse områder, hvilket gør, at vi kan få mere for pengene.
Og det er også derfor, jeg synes, at spørgsmålet også fremadrettet er centralt.
Historisk kan vi konstatere, at under den nuværende regering har kommunerne reduceret medarbejderstaben med 11.000 fuldtidsansatte.
Finansministeren siger i dag, at han synes, de leverer en udmærket service.
Så spørger jeg blot: Betyder det så også, at finansministeren vurderer, at man med bare det samme antal medarbejdere – altså ikke med en reduktion, som vi har set i de sidste 3 år – vil kunne levere en udmærket service fremadrettet?
Bjarne Corydon (S), 2014-11-05:
Altså, nu lider jeg jo faktisk af en eller anden form for intellektuel respekt for spørgeren, og det er så en af mine mange svagheder.
Jeg synes faktisk, at det er lykkedes os – ved nogle lejligheder – at diskutere den her type spørgsmål nogenlunde nuanceret.
Og derfor vil jeg også gerne forsøge at svare.
Kan ting, når det gælder velfærd eller enhver form for drift af en organisation, også en privat organisation, ved lejlighed gøres bedre for de samme midler?
Det har regeringen jo også vist i praksis at vi har en politik for at sikre i rigtig mange forskellige sammenhænge – ikke mindst det her mål om at frigøre 12 mia. kr. ved effektiviseringer i den offentlige sektor og bruge dem målrettet på den velfærd, vi har mest brug for.
Kan man gøre ting endnu bedre, hvis man faktisk investerer flere penge i det?
Ja, det mener jeg er åbenlyst, og det er det, vi agter at gøre.
Er der en risiko for at forringe serviceniveauet, hvis man holder nulvækst eller skærer ned?
Ja, det tror jeg.
Og mit indtryk er, at det også er opfattelsen hos mange af Venstres repræsentanter i kommuner og regioner.
Jacob Jensen (V), 2014-11-05:
Det interessante er så også bare, at vi kan se, hvordan udviklingen er gået.
Det er så det, man skal tage ved lære af fremadrettet.
Det er vi sådan set enige i, for vi ser det ikke som et mål i sig selv at have et bestemt antal.
Vi ser det som et mål i sig selv at levere den bedst mulige service, og det deler jeg fuldstændig med finansministeren, men det er bare interessant at få finansministerens melding i dag.
Det synes jeg er godt, og det kvitterer jeg for.
Man kan faktisk godt med det samme antal medarbejdere få en udmærket og faktisk også bedre service.
Det er et spørgsmål om, hvordan man indretter sig og dermed også tilrettelægger kvaliteten.
Derfor undrer det mig, at man skal høre dette fra adskillige socialdemokrater.
Jeg tager bare et enkelt citat for at illustrere det.
Det er af hr. Jeppe Bruus, der for nylig, den 16. september, sagde til det store hæderkronede blad Gladsaxebladet: »Venstre mener ikke, at nulvækst betyder forringelser af velfærden. Jeg mener, de tager fejl.«
Er finansministeren enig i det udsagn?
Bjarne Corydon (S), 2014-11-05:
Ja, jeg er egentlig meget enig med Jeppe Bruus.
Jeg tror egentlig ikke, at man behøver at se til Socialdemokraterne for at finde en kritik af den strategi, Venstre bringer på banen.
Jeg forstår det sådan, at Venstre for at få pengene til at hænge sammen i det finanslovsforslag, Venstre har bragt på banen, har foreslået, at man vil tage 1,5 mia. kr. ud af kommunernes budgetter, opsige den kommuneaftale, vi har indgået, og bede dem om at genforhandle budgetter på et niveau, der er 1,5 mia. kr. lavere.
Og det møder jo en meget, meget klar kritik ikke bare fra socialdemokrater, men også fra Venstrefolk, med afsæt i at man finder, at det vil betyde en forringelse af velfærden.
Så hvis man får styr på det i egne rækker først, kan vi tage debatten mellem partierne bagefter.
Jacob Jensen (V), 2014-11-05:
Nu er jeg så en lille smule forvirret, for finansministeren siger i sit første svar, at man kan få en udmærket service i kommunerne, og at man har en udmærket service i kommunerne vel at mærke i en situation, hvor man har reduceret medarbejderstaben med 11.000 under den nuværende regering.
Nu siger ministeren så, at det ikke kan lade sig gøre, fordi et udgiftsstop, som vi kalder det, ministeren kalder det nulvækst, vil betyde forringelser.
Hvilken af delene mener ministeren egentlig?
Det er sådan set det, vores politik går ud på, men ministeren siger først det ene, og nu siger han så det andet.
Hvilket af de to svar skal jeg forstå er det rigtige?
Bjarne Corydon (S), 2014-11-05:
Jeg tror ikke et øjeblik, at spørgeren er forvirret.
Overhovedet ikke.
Det har jeg al for meget respekt for spørgeren til at synes.
Jeg har det synspunkt, at man kan og bør effektivisere løbende.
Jeg har også det synspunkt, at naturligvis giver ekstra ressourcer mulighed for at gøre ting bedre, og færre ressourcer giver en vanskeligere situation.
Hele den her debat ville jo være langt nemmere, hvis Venstre ville lægge en plan frem om, hvad det her med nulvækst går ud på.
Jeg oplever i konkrete debatter med repræsentanter for Venstre, at når det er de store velfærdsområder, man taler om, siger de, at der skal bruges flere penge.
Det gælder f.eks. sundhed, ældrepleje, uddannelse og de svageste.
Det må jo betyde, at for alle andre områder – vi kan så ikke få at vide hvilke – er det sådan, at der ikke skal være bare nulvækst, men bruges færre penge.
Kunne vi få det sort på hvidt – det tror jeg hele resten af Folketinget efterlyser, altså ikke bare mig, men i virkeligheden også partier i den blå blok – så var der et grundlag at tage den her diskussion på.
Jeg glæder mig til, at det tidspunkt kommer, og jeg tror, at man bliver nødt til, hvis man vil optræde seriøst frem mod næste folketingsvalg, at lægge det åbent frem på et tidspunkt.
Nej, det er det faktisk ikke.
Det er sådan, at vi kørte med et forsigtighedsprincip i selve valgkampen.
Så må man jo sige – det tror jeg ikke man kan komme uden om, og jeg kunne egentlig godt være interesseret i at høre spørgerens opfattelse af det; men det står spørgeren frit for, om man vil bruge sin taletid på et svar – at de præmisser, der blev skitseret af den afgående regering, altså at nu var der styr på den offentlige økonomi i Danmark; nu var der to streger under facit; nu var vi ude af krisen; nu kom væksten tilbage; nu var der ikke mere at gøre i forhold til offentlige finanser, holdbarhed, strukturel balance i 2020 og de andre mål, vi har, jo viste sig at være i skrigende grad forkert.
Det var en helt anden og mere alvorlig situation, der skulle håndteres, end det, man var blevet fortalt af den afgående regering.