runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Laura Lindahl (LA), 2016-03-01:
Dette lovforslag, altså L 130, blev i sidste periode fremsat som beslutningsforslag af SF.
Her stemte Liberal Alliance imod, og det har vi til hensigt at gøre igen, selv om det i dag fremsættes som lovforslag af Venstre.
I Liberal Alliance mener vi ikke, at man skal have stemmeret, når man er umyndiggjort.
For mig handler det i høj grad om, hvorvidt man tager demokratiet alvorligt.
Som jeg ser det, er fundamentet for vores demokrati, at vi har tiltro til, at borgerne ved, hvad der er bedst for dem selv, og derfor skal de naturligvis også være med til at indrette samfundet sådan, at det er bedst for alle.
Desværre har vi en gruppe mennesker i vores samfund, for hvem en domstol har fastsat, at de ikke ved, hvad der er til deres eget bedste.
De er blevet umyndiggjort.
Når jeg netop mener, at forudsætningerne for vores demokrati og den store medbestemmelse, vi som borgere har her i Danmark, beror på, at vi ved, hvad der er bedst for os selv, kan jeg naturligvis ikke støtte, at mennesker, som ikke ved, hvad der er bedst for dem selv, skal have stemmeret. Nøgternt kan man sige, at de her mennesker har fået frataget retten til at styre deres eget liv, og nu vil man give dem retten til at styre andre menneskers liv.
For det er de facto det, man gør, når man sætter et kryds på valgdagen.
Man stemmer på politikere, som vil føre en politik, som omhandler alle mennesker i Danmark.
Jeg kan ikke forstå, at man mener, at folk, der ikke kan træffe helt afgørende beslutninger i deres eget liv, skal kunne træffe helt afgørende beslutninger på vegne af os alle sammen.
Så har der været snak om, at det er så få mennesker, der er tale om, at det ikke vil få en afgørende betydning ved et valg, men det mener jeg faktisk er et hamrende dårligt argument, for med det argument tager man ikke demokratiet alvorligt.
Det her er principielt.
Det er det i hvert fald for Liberal Alliance.
Vi mener ikke, at umyndige mennesker skal have stemmeret i Danmark, og derfor vil vi stemme imod forslaget.
Det gælder både lovforslaget og med samme argumenter selvfølgelig også beslutningsforslaget fra Socialistisk Folkeparti.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-01:
Venstre støtter lovforslaget, men Venstre støtter ikke beslutningsforslaget.
Det gør vi ikke, fordi grundloven er, som grundloven nu engang er, og jeg har altså svært ved at se, at man kan argumentere for, at fratagelse af retlig handleevne og umyndiggørelse er to forskellige ting.
Det er det samme.
Så derfor har jeg altså svært ved at se, hvordan man kan komme uden om grundloven, og hvordan man kan fortolke det anderledes.
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-01:
Jeg synes, man skal passe meget på med at begynde at røre ved hele fundamentet, vi har bygget vores samfund op på, også hvad angår vores lovgivning og selve grundloven.
Jeg tænker på det som et godt fundament på et hus.
Hvis man først begynder at hive nogle mursten ud af huset, risikerer det at brase sammen.
Så det er en hårfin balancegang, og på nuværende tidspunkt har jeg og Dansk Folkeparti ikke nogen intentioner om at åbne en stor debat om, at vi skal begynde at ændre grundloven.
Pernille Skipper (EL), 2016-03-01:
Men jeg synes, det er rigtig godt, for jeg foreslår selvfølgelig heller ikke, at vi bryder grundloven, tværtimod.
Men vi har jo som folketingsmedlemmer skrevet under på, at vi vil overholde grundloven.
Men vi har ikke skrevet under på, at vi aldrig vil lave den om, eller at vi ikke har holdninger til den.
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-01:
Som jeg sagde i min ordførertale, virker det jo både sympatisk og logisk, at man har ret til at stemme ved folketingsvalg.
Men det er sådan, at med grundlovens § 29 – og det har ministeren også redegjort for i dag – er det et spørgsmål om, hvordan man tolker det.
Der er tvivl om, hvorvidt det er i strid med grundloven.
I hvert fald har vi både den tidligere regerings svar på, at det er i strid med grundloven, og nu også den nuværende regerings svar på, at det er i strid med grundloven.
Så afventer jeg bare et klokkeklart svar på, at det ikke er i strid med grundloven, for at vi kan stemme for.
Pernille Skipper (EL), 2016-03-01:
Jeg tror, Dansk Folkeparti måske skal være lidt mere præcis i spørgsmålet om, hvilken jurist man vil have garantien fra, for at finde ud af, om det skulle være grundlovsstridigt eller ej.
Det er jo et juridisk fortolkningsspørgsmål, hvorvidt umyndiggjort er det samme som at være under værgemål.
Justitsministeriet kommer ikke til at give den garanti.
Men lad mig prøve at formulere mit spørgsmål på den her måde: Hvis vi nu siger, at grundloven er grundloven, synes Dansk Folkeparti så, at man burde have valgret også til folketingsvalg og folkeafstemninger, også selv om man er underlagt værgemål efter § 6?
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-01:
Tak til regeringen for at fremsætte det her lovforslag.
Det ligner også indholdsmæssigt lidt et beslutningsforslag, som vi tidligere har behandlet her i salen, fra SF, som vi også dengang støttede sammen med Enhedslisten og SF.
Der var desværre ikke flertal for forslaget dengang, og det bliver jo spændende og se, om der er et flertal i dag.
Lovforslagets formål er at give personer, der er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne efter værgemålslovens § 6, valgret til kommunale og regionale valg og europaparlamentsvalg.
Med lovforslaget får de personer, der er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne, og som ligeledes opfylder de øvrige valgretsbetingelser, valgret til kommunalvalg og regionale valg og europaparlamentsvalg.
Som konsekvens heraf bliver den samme persongruppe ligeledes valgbar til kommunale og regionale valg og europaparlamentsvalg og kan således også opstille.
Flere af høringssvarene er også positive.
Dog er det i høringssvarene fra Institut for Menneskerettigheder og Danske Handicaporganisationer anført og anbefalet, at personer under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne efter værgemålslovens § 6 ligeledes gives valgret til folketingsvalg og folkeafstemninger.
I den forbindelse er det bl.a. anført, at organisationerne ikke er enige i regeringens fortolkning af grundlovens § 29, hvorefter denne er til hinder for at give ret til folketingsvalg og dermed også folkeafstemninger til personer, der er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne efter værgemålslovens § 6.
Det er endvidere anført, at det er i strid med Danmarks internationale forpligtelser, at personer under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne efter værgemålslovens § 6 ikke har valgret til folketingsvalg og folkeafstemninger.
Det virker jo også både logisk og sympatisk, men i Dansk Folkeparti har vi underskrevet grundloven, og så længe der er flere forskellige udmeldinger om, hvordan denne passus i grundloven skal forstås, og vi ikke har nogen form for garanti for, at det ikke er en overskridelse af grundlovens bestemmelser, vil DF afvente denne garanti.
Det er i forbindelse med beslutningsforslaget fra SF.
Lovforslaget L 130 er et skridt i den rigtige retning, og det vil vi i Dansk Folkeparti glæde os over.
Dansk Folkeparti er altid glade, når der bliver fremsat lovforslag i salen, som kan gøre det bedre for mennesker med handicap, så de også får ret til at blive hørt og kan afgive deres stemme.
Så Dansk Folkeparti støtter L 130, men afventer i forhold til SF's beslutningsforslag, som sambehandles hermed, en juridisk garanti for, at det ikke er en overskridelse af grundloven.
Tak for ordet.
Trine Torp (SF), 2016-03-01:
Jeg vil da rose fru Laura Lindahl for klar tale om, at der er en bestemt gruppe mennesker her, 3.000-4.000 mennesker, som skal være afskåret fra den demokratiske debat.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvordan er det, fru Laura Lindahl og Liberal Alliance tænker at det skulle være umyndiggørende, at en borger f.eks. lider af ludomani og dermed er under værgemål?
Laura Lindahl (LA), 2016-03-01:
Nu er det ikke Liberal Alliance, som laver reglerne for, hvornår man er umyndiggjort, og det er ikke de regler, vi diskuterer i dag.
Så kan det sagtens være, fru Trine Torp har en holdning om, hvornår man skal være umyndiggjort, men det er sådan set ikke det, vi diskuterer.
Vores holdning er klokkeklar: Når der er en domstol, der har frataget en person myndighed, altså når man er blevet umyndiggjort i Danmark, mener vi ikke at man skal have stemmeret.
Det betyder ikke, at man ikke kan deltage i den demokratiske debat.
Det kan man sagtens, hvis man har evnerne til det.
Men her handler det altså om umyndige mennesker, og her siger vi: Du kan ikke varetage dine egne økonomiske interesser, du ved ikke, hvad der er bedst for dig selv på det område, og selvfølgelig skal du ikke have indflydelse på, hvor stort et underskud vi skal have på de offentlige finanser i vores samfund.
Jeg synes, det er sund fornuft.
Karen Ellemann (V), 2016-03-01:
Tak for det.
Jeg er på talerstolen igen for at kvittere for førstebehandlingen af lovforslag nr. L 130 og vil i den forbindelse sige tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget og for den, synes jeg, ganske udmærkede debat, vi netop har haft her i salen om emnet.
Lovforslagets formål er som nævnt at få udvidet kredsen af stemmeberettigede til kommunale og regionale valg og til europaparlamentsvalg, ved at vi nu giver valgret til personer, der er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne.
Så det er altså med andre ord et lovforslag, der handler om en af grundstenene i vores demokrati, nemlig hvem det er, der kan stemme.
Jeg er glad for at konstatere her i salen, at der faktisk er bred opbakning blandt partierne til det her lovforslag, og så vil jeg så i den forbindelse lige gentage, at vi fra regeringens side holder fast i, at vi afviser SF's beslutningsforslag om valgret til personer under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne til folketingsvalg og folkeafstemninger, fordi vi ikke er indstillet på at lave lovændringer, der er i strid med grundloven.
Jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få belyst under selve udvalgsbehandlingen af lovforslaget og selvfølgelig også af beslutningsforslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-01:
Tak for det.
Som politikere og som borgere værner vi jo om de frie og lige valg, eller i hvert fald om, at man skal have fri og lige adgang til at kunne afgive sin stemme ved et valg.
Man kan sige, at det lige jo består i, at man udvider kredsen af mennesker, der kan stemme, til det yderste, man overhovedet kan.
Det er det lige i det.
Det frie består jo i, at man skal sikre og være sikker på, at de mennesker, der så deltager i valg, stemmer efter deres frie overbevisning og de holdninger, de nu engang har.
Man kan sige, at det her er et svært spørgsmål.
Det er jeg ikke den første til at anerkende, for det er der andre ordførere der har sagt fra talerstolen før mig, men jeg vil ligesom andre anerkende, at det her er et svært spørgsmål.
Det er rigtigt, at man har vurderet, at personer under værgemål ikke er i stand til at varetage deres egne personlige eller økonomiske interesser.
Nu blev eksemplet med en, der led af ludomani, bragt op før, og jeg kan godt se, at den person er i stand til at kunne stemme til et folketingsvalg, uagtet at vedkommende har problemer med sin lyst til at gamble; men omvendt ved vi jo også, at der er personer under værgemål, som måske lider af meget, meget svære handicap, som gør, at de ikke er i stand til at formulere, hvem det er, de ønsker at stemme på.
Der synes jeg egentlig, at det er et vigtigt princip, som jo under alle omstændigheder ligger i lovgivningen – værgemål eller ej – nemlig at du under alle omstændigheder skal kunne være i stand til frit at formulere, hvem det er, du ønsker at stemme på.
Det er jo et helt grundlæggende princip.
Og alle, der er i stand til at kunne gøre det, bør have adgang til at afgive deres stemme.
Derfor bakker vi op om L 130, som drejer sig om kommunalvalg, regionsvalg og EU-valg, mens vi lytter til de juridiske bekymringer og derfor afviser B 77 ud fra nogle af de samme betragtninger, som andre ordførere har fremført, om grundloven.
Torsten Gejl (ALT), 2016-03-01:
De her forslag handler om at sikre, at mennesker, der er under værgemål, har mulighed for at udøve deres demokratiske ret.
Det handler om mennesker, der f.eks. ikke må råde over deres egen formue eller forpligte sig ved retshandlinger.
Det er f.eks. sindslidende, som under manisk tilstand vil bruge alle deres penge på noget, som de vil fortryde bittert, når deres mani er ovre.
Det kan være aktive demente mennesker, mennesker med psykisk udviklingshæmning og mennesker med skizofreni.
Der kan være gode grunde til f.eks. at fratage de mennesker råderetten over deres økonomi eller retlige handleevne, men i Alternativet ser vi ikke nogen grund til også at fratage de mennesker deres demokratiske ret til at stemme ved diverse valg.
Derfor er vi positive over for, at man nu vil lade dem stemme til kommunal-, regional- og europaparlamentsvalg.
Hvis vi uden at bryde grundloven kan lade de samme mennesker stemme til folketingsvalg, vil vi også være positive over for det.
Altså, vi ser jo ikke nogen logisk grund til, at man kan stemme til regionalvalg, kommunalvalg og europaparlamentsvalg, men ikke til folketingsvalg.
Men jeg er dog lige så lidt ude på at bryde grundloven, som mine kollegaer er, så Alternativets stemme for at lade målgruppen stemme ved folketingsvalg er selvfølgelig afhængig af, at vi utvetydigt kan se, at det ikke er grundlovsstridigt.
Jeg tror ikke, den her sag er stor nok til, at den berettiger en revision af grundloven, men når bunken af uhensigtsmæssigheder bliver så stor, at loven på et tidspunkt skal revideres, mener vi da klart, at spørgsmålet i B 77 skal tages op, sådan at vi sikrer, at folk, der er under værgemål, også kan stemme til folketingsvalg.
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-01:
Også tak for de positive tilkendegivelser, i hvert fald om den ene del af beslutningsforslaget.
Jeg skal bare lige høre ministeren, om ministeren kan redegøre for, hvor mange kommuner der har anvendt en tro og love-erklæring i forbindelse med genbevilling af handicapbil, efter at vi lavede lovændringen om, at man ligesom kunne gøre det nemmere for kommunerne, ved at de kunne anvende den her tro og love-erklæring.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-03-01:
Så synspunktet, som ordføreren nævnte i sit første indlæg, om mennesker, der ikke kan træffe afgørende beslutninger om deres eget liv, mener ordføreren trods alt ikke skal tages så bogstaveligt, kan jeg forstå på det sidste svar.
Laura Lindahl (LA), 2016-03-01:
Det, som vi i Liberal Alliance mener, og som jeg tror at jeg har sagt et par gange efterhånden, er, at folk, der er umyndige i Danmark, mener vi ikke skal have stemmeret.
Og det er ligegyldigt, om du er blevet frataget din myndighed på baggrund af den ene eller den anden sygdom, eller om det er, fordi du kun er 12 år.
Folk, der ikke er myndige, mener vi i Liberal Alliance ikke skal have stemmeret.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-03-01:
Forstår jeg det rigtigt, når jeg hører, at fru Laura Lindahl mener, at demente og udviklingshæmmede heller ikke bør have stemmeret her i landet?
Laura Lindahl (LA), 2016-03-01:
Nu er det sådan, at værgemålslovens § 6, stk. 2, siger, at man er frataget handleevnen, og det betyder, at man er umyndig.
Det er ikke noget, vi opfinder; det er sådan, loven er.
Til det med, om en ludoman ikke skulle kunne stemme, vil jeg sige, at det igen er en diskussion om, hvorvidt man skal være umyndig.
Nu er der i de bemærkninger, der er til lovforslaget og i øvrigt også til beslutningsforslaget, jo slet ikke tale om ludomaner.
Det er ikke dem, der er nævnt som størstedelen af den her gruppe.
Størstedelen af den her gruppe mennesker, som er umyndiggjort, er jo svage: psykisk udviklingshæmmede, sindssyge mennesker, skizofrene mennesker og svært demente.
Det er altså ikke folk, som er oplyste, som fru Trine Torp og jeg er.
Der har vi bare den klare holdning i Liberal Alliance, at hvis man ikke er i stand til at kunne varetage sine egne interesser, er man heller ikke i stand til at kunne varetage dem på vegne af alle os andre.
Nej, i Liberal Alliance mener vi, at når der er truffet en beslutning, når en domstol er gået ind og har frataget en borger myndigheden, handleevnen i forhold til det retlige, så sender man et stærkt signal om, at borgeren ikke ved, hvad der er bedst for vedkommende selv.
Så mener vi i Liberal Alliance heller ikke at man kan vurdere, hvad der er bedst for samfundet og alle os andre som helhed.
Karsten Hønge (SF), 2016-03-01:
Det her lovforslag vil føre til billigere overenskomster og dermed dårligere løn- og arbejdsforhold for chaufførerne.
Højrefløjen vil presse lønningerne nedad, højrefløjen arbejder i de her uger på at slå bunden ud af en del af transportbranchen.
Med det her vil der blive indført kaos og fri liberalistisk leg i stedet for de nuværende ordnede forhold i godskørselsloven.
Lønningerne vil blive banket nedad, førerhusene åbnes for endnu flere lavtlønnede østarbejdere, og trafiksikkerheden vil lide skade.
SF mener ikke, at vi skal have søvndrukne chauffører bag rattet, og firmaerne skal ikke spekulere i dårlige arbejdsforhold for de ansatte i konkurrencen om at få ordrerne hjem.
Af hensyn til trafiksikkerheden og for at have fair konkurrence har vi siden 1973 reguleret forholdene for chauffører, der kører med gods, bus eller taxa.
Med det her lovforslag vil regeringen med støtte fra resten af højrefløjen forringe vilkårene.
Vi kan høre Dansk Folkeparti forsøge at træde vande og prøve den ene dag at sige én ting, men i praksis gøre noget helt andet dagen efter.
Mange gange ser vi repræsentanter for Dansk Folkeparti flå skjorten op, slå sig for brystet og udråbe deres støtte til danske jobs og mod social dumping.
Med støtte til det her lovforslag gør Dansk Folkeparti det modsatte.
Hidtil har godskørselsloven betydet, at løn- og arbejdsforhold skal følge aftalerne i de toneangivende landsdækkende overenskomster.
Hvis lovforslaget bliver vedtaget, kan den enkelte vognmand i fremtiden indgå aftaler med alle mulige mindre grupper af ansatte.
Og hvis man i øvrigt gør sig den anstrengelse at tage en enkelt chauffør fra Jylland og en enkelt fra København, ja, så går den også hen og bliver landsdækkende.
Resultatet vil fuldstændig sikkert blive overenskomster, som lige så godt kan trækkes i en automat i en discountforretning.
Det er jo ikke kun oppositionen og fagbevægelsen, der råber højt om de ødelæggelser, som den her lov vil føre med sig.
Seriøse arbejdsgivere i f.eks. DTL – Danske Vognmænd har sagt: »Udfaldet har konsekvenser så langt øjet rækker.
Det vil slå bunden ud af markedet, og især selvkørende vognmænd vil blive knust i en nedadgående spiral.«
SF vil hverken spille hasard med danske jobs, ordnede arbejdsforhold eller trafiksikkerheden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-01:
Jeg mener i allerhøjeste grad, at der er tale om en alvorlig sag.
Det er alvorligt, når vi diskuterer, om vi kan stole på de informationer, der kommer fra ministre, og det er også meget alvorligt, om vi forurener vores drikkevand og vores vandmiljø mere.
Jeg er glad for, at vi får slået fast fra statsministerens side, at der vil blive udledt mere kvælstof i 2016, 2017, 2018 og 2019.
Jeg vil gerne spørge til den her baselineeffekt, som er blevet diskuteret så vældig meget.
Er statsministeren enig i den kritik, som samtlige forskere er kommet med, af den måde, som regeringen bruger den såkaldte baselineeffekt?
Jeg kunne godt tænke mig at spørge statsministeren – og jeg vil minde om, at vi jo er i Folketingssalen – om statsministeren eller regeringen på noget tidspunkt i forløbet har modtaget advarsler fra sit embedsværk eller fra underordnede styrelser om, at landbrugspakken kunne bringe os i konflikt med EU's direktiver?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-01:
Nej, selvfølgelig vil jeg ikke det, for det gør den jo.
Det mener jeg sådan set heller ikke udtrykker nogen som helst form for nyhed.
Jeg tror, vi skal passe på med, hvordan vi bruger ordene.
De kommer måske lidt hurtigt ud af munden på os alle sammen.
Og en diskussion, der starter med at handle om, om noget er retvisende, bliver så til, at det er vildledende, og så er det løgn.
Altså, jeg må bede om at få lidt – undskyld mig – alvor og seriøsitet ind i den her drøftelse.
Der er stillet en lang række spørgsmål fra Folketinget – 117 for at være helt præcis – alene til det her lovforslag L 68, som er blevet besvaret af den tidligere minister, der har været afholdt samråd osv.
Så kan man drage forskellige politiske konklusioner, med hensyn til hvor det stiller Danmark, og om man vil have det synspunkt, at en pakke i sig selv skal have nogle bestemte effekter, eller om den pakke skal ses op imod en række andre ting, der foregår samtidig, f.eks. strukturudviklingen med landbrugsjord, der er blevet udlagt til veje og andet.
Det kan man jo politisk veje af, som man vil, men det er altså fortsat min opfattelse, at der ikke er afgivet urigtige oplysninger.
Sådan må jeg sige det.
Så kan man altid diskutere, om noget kunne være gjort tydeligere, om nogle ting kunne have været bedre forklaret, men det er ligesom en anden diskussion.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-01:
De seneste par uger har vi været vidner til et forløb, hvor den tidligere fødevare- og miljøminister hævdede, at landbrugspakken ville forbedre miljøet fra år et, mens en meget lang række eksperter modsat har påvist, at det ikke passer, at der i en årrække vil blive forurenet mere, og at der er blevet fiflet med tallene.
Helt konkret handler det om, hvorvidt der kommer mere kvælstof ud i vores natur, det handler om, hvorvidt vi igen skal opleve iltsvind i vores fjorde og vandløb og se fisk, der ligger med bugen i vejret, det handler om, hvorvidt fiskerne skal have nogle fisk at fange, og det handler om vores alle sammens drikkevand.
Nu er den tidligere minister så gået af, har trukket sig, men jeg kunne forstå på statsministerens pressemøde i sidste uge, at statsministeren har sat sig ind i tallene, og at statsministeren ikke mener, at der er noget galt med de tal og oplysninger, som er blevet præsenteret her i Folketinget.
Det synes jeg jo er noget af et udsagn.
På den baggrund vil jeg gerne spørge, om statsministeren under ansvar over for Folketinget vil fastholde, at landbrugspakkens initiativer isoleret set ikke medfører en øget udledning af kvælstof i 2016, 2017, 2018 og 2019.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-03-01:
Vi passer på Danmark.
Og vi har taget en række skridt, som jeg tror at både spørgeren og jeg i fællesskab vil sige er skridt, som, da vi tog dem, blev kritiseret mere, end tilfældet er nu her bagefter, hvor vi har taget dem.
Det er jo det, der er baggrunden for, at vi i en kombination af opholdsvilkårsopstramninger og andet nok har set en vækst i antallet af asylansøgere i Danmark, men jo slet ikke på niveau med det, vi har set i Tyskland og Sverige.
Det er jo et spejlbillede på det, vi har gjort.
Jeg giver bare udtryk for det, der er min dybe holdning, nemlig at den alvor er ved at melde sig i Europa i en grad, så jeg begynder at tro på, at der også kan ske noget.
Og jeg udelukker ingenting, herunder heller ikke det her instrument, at man siger: Hvis man passerer gennem et sikkert land, så stopper det her.
Det er jo også den lovgivning, der for så vidt er på vej i Norge.
Jeg udelukker det ikke.
Jeg tror bare, at den holdning og den åbenhed lige nu og her i situationen er bedst spillet ind i en debat i Europa, som er der på mandag, men som så vil være der igen 10 dage senere.
Lige nu og her kan vi glæde os over, at der ikke er noget pres på landets grænser.
Det skyldes jo vinteren, og det skyldes også det, der sker i Makedonien i øjeblikket, og derfor har vi altså et lille pusterum til at give forsøget på at finde en europæisk effektiv løsning en chance.