runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Jeg har jo præcis stået her og sagt, at jeg har stor forståelse for det, at jeg ser det positive i det osv. osv.
Man kan selvfølgelig også have den tilgang, at man mener, at man bare skal køre det igennem.
Det er måske bare det, der er sket igen, nemlig at man har lavet en kopi af det, man har fremsat en gang.
Man har ikke rigtig tænkt over, hvad det i grunden var, de ordførere sagde, og måske skulle vi ligesom prøve at se, om vi kunne tage hensyn til det.
Det er det, jeg prøver, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested.
Det skal hr. Henning Hyllested være velkommen til at deltage i.
Men det er ikke helt så enkelt, og jeg deltager ikke i en diskussion om, at højesteretsdommen har gjort noget forkert.
Jeg tager højesteretsdommen til efterretning, og så agerer jeg i forhold til den.
Henning Hyllested (EL), 2015-12-17:
Ministeren mener, at man skal fare med lempe, eller at det er meget betænkeligt, hvis man ligesom nærmer sig lovgivningen på arbejdsmarkedsområdet.
Det er vi sådan set bestemt enige i.
Problemet er bare, vil jeg sige til ministeren, at vi netop på det her område – det gælder godstransport, det gælder bustransport osv. – i høj grad har overenskomstmæssige bestemmelser i lovgivningen.
Det er jo derfor.
Hele problemet udspringer jo af, at Højesteret den 4. februar i år gik ind og lavede en dom, en fortolkning af den måde, Trafikstyrelsen indtil nu har fortolket reglerne på, lavede fuldstændig om på dem og så at sige bombede hele det her område tilbage til stenalderen, som jeg sagde ved en eller anden behandling – der kørte ikke taxa i stenalderen, men man bomber jo forholdene tilbage til stenalderen.
Det er jo derfor, man er nødt til at rette op.
Jeg synes ikke, det er rimeligt at klandre den tidligere transportminister for ikke at have gjort noget.
Man havde fra den 4. februar, og der blev gjort noget.
Enhedslisten fremsatte et beslutningsforslag; ministeren fremsatte et lovforslag, så vi gjorde alt, hvad vi kunne, for at nå det, men så kom der altså et valg i vejen, og vi nåede det ikke.
Jeg har også siddet og læst, hvad hr. Thomas Danielsen på vegne af hr. Kristian Pihl Lorentzen sagde ved førstebehandlingen.
Jeg fik det nu også til at være en positiv tilkendegivelse, omend med problemer, og derfor forstår jeg ikke, hvorfor ministeren så ikke selv fremsætter et lovforslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Jeg kan bekræfte, at både dengang såvel som i dag er Venstres trafikordfører altid fuldstændig klar i mælet.
Og det kan man jo sådan set forsikre sig om, hvis man vil gøre sig den ulejlighed at gå ind og læse forhandlingerne.
Det har jeg nemlig været nødt til, for jeg ville godt lige vide nu, hvor jeg har fået ministerområdet, hvad man i grunden har sagt til hinanden.
Så det kan jeg bekræfte.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-12-17:
Tak for det.
Hr. Rasmus Prehn prøvede jo på at lægge Venstres transportordfører ord i munden, og det kan man jo være beæret over – især hvis det, der blev sagt, var rigtigt.
Men når man forvrænger det, er det knap så beundringsværdigt.
Nu fik hr. Rasmus Prehn det til at lyde, som om Venstre var totalt positive og lagde sig fladt ned over for det forslag, og det er simpelt hen imod bedre vidende.
Jeg vil godt lige citere fra Venstres ordførertale fra den lejlighed, hvor ordføreren slutter af med at sige: »Sammenfattende er Venstre positiv over for lovforslagets formål om at skabe sunde og klare konkurrencevilkår, men som nævnt har vi en række spørgsmål, som vi skal have afklaret og drøftet i udvalgsbehandlingen, før vi tager endelig stilling til lovforslaget som helhed.« Derfor vil jeg gerne spørge transportministeren, om han kan bekræfte, at Venstres ordfører på daværende tispunkt bl.a. havde nogle betænkeligheder vedrørende limousinekørsel, som vil blive meget presset som følge af en vedtagelse af det her lovforslag, som nu er blevet genfremsat, og at vi havde kraftige betænkeligheder, i forhold til at lovforslaget går langt videre end NORTRA-dommen, med hensyn til at man vil pålægge landsdækkende repræsentative overenskomster og dermed blande sig i den danske model.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Jeg kan forstå, at man nu for at få anden runde også begynder at spørge mig om lovgivning, jeg ikke har med at gøre.
Der kan jeg bare sige, at det er en god tradition, som man skal holde, at ministre udtaler sig om de lovforslag, der vedrører deres egen ressort, og det vil også ske i dag.
Men jeg vil godt sige til hr. Magnus Heunicke, at i stedet for at vi skal pjatte lidt rundt her, synes jeg, det er meget bedre, at vi prøver på at finde hinanden.
I forvejen er det meget sjældent, vi går ind og lovgiver om arbejdsmarkedsforhold.
Så jeg tror, vi skal prøve at holde tungen lige i munden – så kunne det være, at der kom noget fornuftigt ud af det.
Magnus Heunicke (S), 2015-12-17:
Jamen nu er det jo regeringen, der har initiativretten – det var det, som var vigtigt for statsministeren at have – altså ministerholdet har initiativretten.
Og så kan jeg jo sådan i mit stille sind undre mig over, hvorfor man ikke har udnyttet den initiativret til at indkalde til forhandlinger om det her område, hvis det var noget, man syntes var vigtigt.
Men det kan ministeren jo selv redegøre for.
Jeg tænker på, at den samme formulering, som ministeren anfægter, jo er præcis den samme formulering, som findes i lov om udstationering af lønmodtagere.
Så er det sådan, at regeringen også har planer om at ændre den lov?
Altså, er det en principiel holdning, som regeringspartiet Venstre har her?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-12-17:
Nu tror jeg godt, der kan være nogen, der følger det her med lidt interesse, og for dem, der ikke lige er helt klar over det, vil jeg bare gerne oplyse, at den spørger, der lige havde ordet, hr. Magnus Heunicke, er den tidligere transportminister, som jo havde en hel periode, hvor han kunne have forhandlet med de forskellige partier, så der var opnået enighed om det her forslag.
Men det valgte hr. Magnus Heunicke jo ikke.
Hr. Magnus Heunicke valgte at fremsætte et lovforslag, som gjorde, at man ikke kunne skaffe enighed, en bred enighed.
Det er sådan set bare det, jeg prøver at efterlyse.
Det er jo helt sjældent, at vi går ind og lovgiver om arbejdsmarkedsforhold.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Mange tak.
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren lægger meget vægt på, at det her med klima godt nok er en dyr fornøjelse.
Jeg har tre spørgsmål til ordføreren.
Anerkender ordføreren, at det, at vi har været et grønt foregangsland, også inden for energiområdet, har skabt tusindvis af danske arbejdspladser og en meget stor og stigende eksport?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er: Har ordføreren læst Klimarådets rapport, der slår fast, at det at fastholde 40-procentsmålet og sikre reduktionerne i landbrugssektoren vil skabe meget store samfundsøkonomiske gevinster?
Så er der det sidste spørgsmål.
Ordføreren nævner, at han i forhold til de fossile brændsler mener, at det vil være i den vedvarende energis favør, sådan forstod jeg ordføreren.
Mener ordføreren kun, at vi skal gøre noget ved klimaforandringerne, hvis det kan betale sig på den korte bane?
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Nu må jeg se, om jeg kan huske alle spørgsmålene, og om jeg kan nå at svare på dem på 1 minut.
For at svare på det sidste først vil jeg sige: Jeg tror, at den grønne energi på et tidspunkt prismæssigt vil blive billigere end den fossile energi, og på det tidspunkt vil den grønne energi jo så være det naturlige førstevalg for alle, som skal investere i teknologi, og jeg tror ikke engang, det behøver at tage så forfærdelig mange år.
Og så kan jeg svare ja til, at jeg har læst Klimarådets rapport.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Det var godt, ordføreren også tog Klimarådet op, for jeg synes jo, det er tankevækkende, at Klimarådet har lagt frem, at det faktisk samfundsøkonomisk kan betale sig for Danmark at investere netop på det her område – og ikke kun i den kvotebelagte sektor, men også i denne ikkekvotebelagte sektor, fordi der er nogle gode samfundsøkonomiske effekter.
Nu er jeg belært af erfaringer med at sidde i regering lidt påpasselig med at tænke i de der dynamiske effekter, men eftersom det er ADAM's egne beregninger, der viser nogle gode dynamiske effekter, må man vel tage dem for pålydende.
Og der siges jo meget klart fra Klimarådets side, at de dynamiske effekter af at lave noget i landbrugssektoren også vil have en god samfundsøkonomisk effekt, fordi det leverer på bl.a. vores kvælstofsudledning.
Hvad mener ordføreren at klimaministeren bør gøre for netop at sikre de effekter, som Klimarådet lægger op til?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Det kan jeg være meget bekymret for, og tak for spørgsmålet.
For det er fuldstændig rigtigt, at det, som kommer – bl.a. med finansloven og med landbrugspakken – ved vi kommer til at trække i den helt forkerte retning.
Så det, vi må sige, er, at for at nå målet på 40 pct. CO2-reduktion i 2020 skal vi have en dedikeret indsats især i forhold til den ikkekvotebelagte sektor.
Som Klimarådet jo også gjorde opmærksom på, ligger udledningen fra transportsektoren højere i dag, end den gjorde i 1990.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Nu nævnte ordføreren den fremskrivning, som er kommet.
Det nævnte ministeren også i sit indlæg.
Jeg synes jo, det er meget vigtigt lige at have et lille øje på fremskrivningen, for den er blevet lavet om i år.
Bl.a. indregner man kuloptaget i jorden, og det har man ikke gjort tidligere.
Det er selvfølgelig en marginal forbedring, men det er faktisk en ændring af den måde, man opgør det på.
For det andet er det meget tydeligt i fremskrivningen, at der er tale om forbedringer i den kvotebelagte sektor, mens det går helt galt for transporten.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens holdning til, om ordføreren, hvis man nu på et tidspunkt begynder at regne med det endelige forslag til finanslov – altså det, der er blevet vedtaget, og ikke kun udkastet til finanslov – og måske også den landbrugspakke, regeringen kommer med efterfølgende, så kan være bekymret for, at vi ikke når de mål, der ligger i fremskrivningen.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Jeg håber virkelig, regeringen lytter til sit eget Klimaråd, som meget klart siger, at 40-procentsmålsætningen er en rigtig god idé.
Det er et skridt på vejen mod det mål, vi har på den lange bane.
Og som fru Pia Olsen Dyhr også var inde på, er der en rigtig god samfundsøkonomisk gevinst ved at tage fat på den ikkekvotebelagte sektor, der hedder landbruget.
Vi kan som samfund virkelig få nogle gavnlige effekter, hvis vi sætter ind her, og hvis vi siger, at det lige præcis er her, vi skal finde vores CO2-reduktion.
Så der skal lyde en meget stor opfordring herfra til regeringen: Lyt dog til jeres Klimaråd.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Hvis man skal angribe sin samfundsmæssige investering ud fra en økonomisk kalkule, kan man sikkert også finde andre ting, som er interessante at investere i.
Nu er spørgeren så heldig, at han faktisk har papirerne foran sig og kan læse i dem.
Jeg har ikke så mange papirer med herop, så jeg kan ikke læse det op og har heller ikke tid til det i de 37 sekunder, jeg har tilbage af min taletid.
Det er muligt, at der er nogle samfundsøkonomiske gevinster ved at foretage bestemte investeringer, men muligvis kunne de her gevinster blive større, hvis man investerede pengene på anden vis.
Så det skal jeg ikke gå ind i en nærmere diskussion af, når jeg ikke har dokumenterne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Nu nævnte ordføreren, at han havde læst Klimarådets rapport, og der står jo mange spændende ting i.
Der står bl.a. om konsekvenserne, hvis det er sådan, at man lever op til, når frem til 40-procentsreduktionsmålet i 2020, og at det kan gøres på forskellig vis.
Så står der bl.a. her i en af delkonklusionerne i et af kapitlerne: »I Klimarådets »omkostningsminimeringspakke« udvælges de virkemidler, der tilsammen vil sikre de lavest mulige samfundsøkonomiske omkostninger ved realisering af 40-procentsmålet.
Denne pakke skønnes at medføre en samfundsøkonomisk gevinst på ca. 1,1 mia. kr. årligt ...«
Jeg vil godt høre ordføreren, når nu man kan gennemføre nogle virkemidler, så man kommer frem til at nå 2020-målet, og man har en samfundsmæssig gevinst på over 1 mia. kr. om året, om det så ikke er noget, der er værd at gå efter.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvor dyr en regning der er nu, eller hvor dyr en regning der måtte komme senere.
Jeg synes selvfølgelig, at man skal forebygge de ting, som er forudsigelige, og uønskede hændelser skal vi forsøge at forebygge.
Så hvis der er stigende vandstand, må man selvfølgelig prøve at dæmme op for det, helt bogstaveligt.
Men de større beregninger på, hvad der er billigst, altså om det er at gøre tingene nu eller om 10 år og hvordan, skal jeg ikke gøre mig klog på lige her.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Det var det, der var spørgsmålet.
Så spørger jeg også: Anerkender ordføreren, at det har skabt tusindvis af danske arbejdspladser og en stigende eksport, at vi faktisk har haft ambitiøse klimamål, og at vi har været helt i front med udviklingen af teknologi til vedvarende energi?
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Jeg anerkender, at der er sket klimaforandringer inden for de seneste årtier, og at der også kan komme flere fremadrettet, og at det kan føre til naturkatastrofer forskellige steder i verden, og det skal man selvfølgelig prøve at forebygge, og det skal man også prøve at afhjælpe, når katastrofen måtte indtræffe.
Jeg vil sige, at vi ikke anerkender begrebet klimaflygtninge som en kategori af mennesker, som skal have krav på asyl.
Men de skal selvfølgelig hjælpes, hvis der et sket en naturkatastrofe et sted, og hvis der er sket en oversvømmelseskatastrofe, skal man hjælpe.
Og jeg forestiller mig også, at man fremadrettet kunne kanalisere nogle af ulandsbistandsmidlerne over til projekter, som netop kunne forebygge, at de her katastrofer skete, f.eks. udbredelse af afgrøder, som er mere vejruafhængige, og eksempelvis forebyggelse af oversvømmelser.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Ordførerens og mit parti har jo et godt samarbejde her i Folketinget, men lige på det her grønne område deler vi måske ikke så mange synspunkter.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til, om ordføreren er bekendt med de beregninger, der foreligger i forhold til hvad vi kan frygte og forvente af klimaflygtninge i fremtiden.
FN har peget på, at vi i 2050 vil have 200 millioner klimaflygtninge.
Det er naturligvis et tal, der er behæftet med stor usikkerhed, men når tørke og andre voldsomme naturfænomener vil gøre, at mennesker ikke kan bo der, hvor de bor, og de flygter, så vil det alt andet lige blive et problem, der rammer os i Danmark.
Så derfor vil jeg høre ordføreren, om han ikke er bekymret for de klimaflygtninge, vi vil kunne se fremover, hvis vi ikke tager klimaforandringerne alvorligt.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Ja, jeg anerkender selvfølgelig, at der er skabt arbejdspladser i den grønne sektor.
Det er sket, og det er sket, fordi man har subsidieret i så stor stil.
Man har skabt et marked, som nok ikke havde været der, hvis ikke der havde været de her subsidier.
Og sådan forholder det sig jo stort set med alle sektorer, altså at hvis man støtter det tilstrækkelig meget, så skabes der arbejdspladser, som ellers ikke ville have været der.
Men til gengæld fjerner man jo så penge fra andre dele af samfundet, hvor det måske kunne have skabt flere arbejdspladser.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ordføreren anerkender, at der er klimaforandringer.
Det spurgte jeg egentlig ikke ind til, men det er jo altid godt at få det slået fast.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Jeg vil bare i al fredsommelighed gøre opmærksom på, at det, vi diskuterer i dag, er at nedlægge Ring 5.
Det er ikke at nedlægge hele det eksisterende vejnet.
Så vil jeg bare sige, at det jo er vores hovedpointe her, at for de milliarder, som Ring 5 vil komme til at koste, kan man løse de trafikale udfordringer på vestegnen langt klogere.
For jeg anerkender fuldstændig, og det gør vi i øvrigt alle sammen, der har været på talerstolen her i dag, at vi skal løse de trafikale udfordringer.
Men vi bliver bare nødt til – og nu gentager jeg mig selv – at gøre det på en måde, så vi indtænker klimaforandringerne og den grønne omstilling af transportsektoren, som er fuldstændig uundgåelig, og som vi skal igennem de kommende år.
Morten Bødskov (S), 2015-12-17:
Men det er jo bare sjovt, at når man har med et problem gøre, som dækker hele hovedstadsområdet, nemlig trængslen, så vælger man at sige, at der er et værktøj i værktøjskassen, som man ikke vil tage i brug, og det er motorveje, må man forstå.
Det er man sådan åbenbart principielt imod.
Jeg synes, at det fik lidt nuance hos forslagsstillerne, da jeg spurgte hr. Martin Lidegaard – som nu er på vej ud af salen – om det var et synspunkt, altså modstanden mod Ring 5 og anlæg af en ny motorvej rundt om København, som også gjaldt i forhold til udbygningen af Hillerødmotorvejen, Helsingørmotorvejen og Frederikssundsmotorvejen, for der tror jeg at kunne sige så meget, som at Enhedslisten også er imod det.
Men jeg forstår ikke, hvorfor man ikke kan se, at det er et sammensurium af flere instrumenter, der skal til: kollektiv trafik, S-tog, busser, letbaner og veje.
Altså, det er de færreste små håndværkere – undskyld mig, selv om jeg holder meget af letbaner – som slæber værktøjskasser, skabe, komfurer, og hvad de ellers fylder deres biler op med, og som skal fragtes frem og tilbage og rundt omkring i København, ind i letbaner eller S-toge eller busser for at komme frem med det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Men jeg må bare slå fast, at måden at løse, at der er borgere i det her land, der lever med alt for meget støj og alt for meget forurening, ikke er at sikre, at der er andre borgere i det her land, der også skal udsættes for rigtig meget støj og rigtig meget forurening.
Og det er lige præcis det, vi vil gøre, hvis vi anlægger Ring 5.
Så vil der være endnu flere borgere, der bliver udsat for støj og endnu mere forurening fra bl.a. svenske lastbiler, som kan skyde en genvej til Europa.
Det er en anden vej, vi skal.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Jeg synes sådan set, det er afgørende, at vi beskytter naturværdier, bl.a. Mølleådalen, som jo har en helt særlig naturværdi, hvilket De Konservative også var inde på tidligere.
Er der ikke en bred politisk forståelse i Nordsjælland for, at det er vigtigt, at man får gjort det her til gavn for borgerne?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Det, der er tendens til, når man bygger flere motorveje, er, at der også kommer flere biler ud på vejene.
Og det, vi diskuterer, er ikke, om vi skal afskaffe bilismen, for selvfølgelig skal vi ikke det.
Det, vi diskuterer, er: Hvad er den bedste løsning på de trængselsproblemer, vi oplever i dag?
Og der er en motorvej tværs ned gennem Nordsjælland ikke løsningen, og slet ikke en motorvej, der skærer igennem værdifulde naturområder, for det er jo et andet sted, hvor vi har en udfordring – det er i at beskytte vores natur.
Så vi bliver nødt til at tage hånd om at finde løsninger, der både imødeser klimaforandringerne, imødeser trængslen og imødeser det helt åbenlyse behov, vi har, for at beskytte vores natur.
Og man må bare sige, at på alle de tre parametre falder Ring 5 til jorden.
Og så kan jeg garantere ordføreren for, at der er opbakning fra Enhedslisten i hele Danmark til det her forslag.
Rasmus Prehn (S), 2015-12-17:
Når vi giver udtryk for, hvordan det opleves på Vestegnen, er det, fordi vi har talt med dem, der bor der, og vi har talt med deres politiske repræsentanter, og de er altså alvorligt bekymrede over det her.
De føler sig svigtet af Enhedslisten, når Enhedslisten fremsætter sådan et forslag her.
Så vi har simpelt hen bare været i dialog med de borgere, der bor der.
Nu lægger ordføreren så op til, at vi skal kigge ind i fremtiden, og det lyder jo rigtig godt; det har jeg også lyst til.
Og der er jo heller ikke nogen tvivl om, at vi også fra Socialdemokratiets side er meget interesseret i at investere massivt i kollektiv trafik, hvilket vi også prøvede at sætte os i spidsen for, da vi havde regeringsmagten sidst.
Men vi kan bare se, at selv om man har investeret rigtig meget i kollektiv trafik, er fordelingen over de sidste 40-50 år mellem andelen af dem, der kører bil, og dem, der kører med det kollektive, nogenlunde ens – også selv om vi har investeret massivt.
Så der vil nok i fremtiden blive ved med at være biler, og tror ordføreren ikke, at der i en situation, hvor fremtidens biler bliver billigere, bliver klimaneutrale, fordi de bliver elektriske, bliver mere tilgængelige, måske endda bliver selvkørende, da kommer flere biler, og vil vi så ikke stå i en situation, hvor vi slet ikke kan følge med planlægningsmæssigt?
Og skulle vi ikke netop være bedre til at planlægge, så vi ikke ender i trafikkaos og køer i fremtiden?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Der, hvor kæden hopper helt af for Socialdemokraterne i den her diskussion, er, at man gudhjælpemig tror, at en Ring 5-motorvej vil være løsningen på de trafikale udfordringer, som Vestegnen oplever.
Der er to forhold her, som jeg tror ordføreren godt kender til.
For det første er der en meget stor risiko for, at den her motorvej i meget høj grad vil blive brugt af svenske lastbiler, som i øvrigt har arbejdet meget hårdt på at få den her motorvej, sådan at de har en mere direkte vej til Tyskland og resten af Europa.
Det kan ikke være vores opgave at plastre asfalt ud over Nordsjælland til gavn for svenske lastbiler.
For det andet bliver vi nødt til at kigge ind i en fremtid, hvor vi har to hensyn i forhold til udviklingen af vores transport og vores infrastruktur.
Det ene er, at vi står med nogle klimaudfordringer, og dem er jeg overbevist om at ordføreren kender til, og hvor vi er nødt til at kigge på andre løsninger end motorveje.
Vi ser meget gerne, at man kigger på, hvordan man f.eks. kan få en kystbane, der fungerer, hvordan man kan få bedre S-tog, hvordan man kan få letbaner, der går på tværs af de eksisterende vejnet – den letbane, der er ved at blive etableret i Ring 3 er én løsning, men man kunne også kigge på en letbane i Ring 4.
Der er en hel masse andre løsninger, som vi meget gerne indgår i en konstruktiv dialog om ...
Nu har jeg vist brugt min tid.
Morten Bødskov (S), 2015-12-17:
Jeg synes, det interessante her er, at ministeren jo har stået og sagt, at han er klar til at lave en undersøgelse, som kan få det her spørgsmål afklaret.
Man kan måske finde en analyse – det kan man helt sikkert – der peger i retning af, om der kan laves nogle nye balancer, så vi kan få både hensynet til natur og til mennesker og til trafik og transport til at gå op i en enhed.
Det, jeg lidt hører på ordføreren her, er, at på trods af den fremstrakte hånd er det stadig væk sådan et enten-eller.
Det er det, jeg tror at også hr. Rasmus Prehn spørger lidt til, nemlig at der er utrolig mange tusind mennesker, som altså ikke i det daglige har adgang til fin natur i Nordsjælland og kan åbne døren til terrassen og sætte sig ud og nyde den.
Hvad hører de så, når de åbner stuevinduet?
Så hører de trafikstøj, ser smog og bilkøer på vejene, som er der morgen, middag og aften, som ikke er til at komme uden om, og som skaber utrolig store problemer.
Der er altså folk i tusindvis omkring hovedstaden, som ikke har den adgang til den smukke natur, men som har andre problemer, de gerne vil have løst.
Derfor forstår jeg ikke Enhedslistens enten-eller-synspunkt, og hvorfor de ikke tager lidt mere aktivt imod den hånd, som ministeren har strakt frem i dag.