Line Barfod (EL), 2008-10-24:
Jeg synes, der er mange gode ting i det her forslag.
Og det siger vel lidt om de mærkværdige tider, vi lever i, at skattevæsenet er nogle af dem, der kommer med de mest sociale tiltag, hvorimod vi sjældent ser nogen særlig sympatiske sociale tiltag fra andre ministerier i denne regering.
Her tænker jeg især på den mulighed, der bliver, for at skattevæsenet kan gå ind og afskrive gæld, som folk med store sociale problemer har, som slet ikke er i stand til selv at tage imod tilbuddet om eftergivelse, når skattevæsenet sender et brev til dem.
Jeg synes, det er vældig godt, hvis man kan begynde at bruge tid på de store skyldnere og koncentrere sig om dem, frem for at man bruger masser af ressourcer på hjemløse, narkomaner og andre, der alligevel kun har nogle småpenge, man kan inddrive, og som man efter reglerne slet ikke må inddrive, og som ikke er i stand til at gennemskue alle rudekuverterne.
Og jeg håber, det er noget skatteministeren bakker op om bliver udbredt til resten af landet.
Jeg håber så også, at skatteministeren vil gøre noget for at oplyse dem, der sidder med de sociale klienter, om de her regler.
Jeg har tidligere spurgt skatteministeren, hvor han afviste, at det var skattevæsenets opgave at henvise til den daværende socialminister, og den daværende socialminister mente heller ikke, det var hendes opgave at oplyse om de her regler.
Så når jeg er ude at undervise sagsbehandlere og andre i dette land, er der stort set ingen, der kender de regler, der har været i kraft siden 1. november 2005, og som på mange måder er et meget stort fremskridt for de mennesker, der er på kontanthjælp.
Jeg håber, at det bliver et led i opfølgningen på den her lovændring, at man rent faktisk også vil informere om, at der er de her regler, så de kommer de mennesker til gavn, som de er tænkt at gavne.
Jeg mener så, som jeg også været inde på i de korte bemærkninger, at der er et væsentligt problem i lovforslaget, og det er, at man har medtaget forslaget om at afskaffe de særlige regler for eftergivelse af studiegæld.
Jeg kan fuldt ud tilslutte mig SF's ordfører, og jeg vil foreslå, at vi får forslaget sendt i høring hos de relevante organisationer og myndigheder på området inden andenbehandlingen.
Studiegæld er nemlig en fuldstændig anden slags gæld end den, man ellers har til det offentlige.
Studiegæld er faktisk noget, som vi opfordrer de studerende til at tage som led i at finansiere deres studier.
Det er den måde, man har vedtaget, at det skal hænge sammen på.
Jeg er helt med på, at der så er den almindelige mulighed for eftergivelse af offentlig gæld og få gældssanering, men det er bare nogle fuldstændig andre regler.
F.eks. er det meget, meget svært at få eftergivelse eller gældssanering efter de almindelige regler, hvis man er arbejdsløs, eller hvis ens kone, mand eller samlever er arbejdsløs; hvorimod man efter de særlige regler for eftergivelse af studiegæld kun ser på den tidligere studerendes egen økonomi, og det gør jo en kæmpe forskel.
Man kan også få eftergivelse af studiegæld, hvis man selv er arbejdsløs, og det gør også en meget stor forskel, for det vil jo ofte netop være i den situation, at man har brug for eftergivelsen.
Faktisk er de særlige regler for studiegæld i dag sådan, at hvis man har været arbejdsløs i 4 år, så kan man søge om eftergivelse af sin studiegæld på dispensation.
Den mulighed bliver afskaffet, hvis man følger lovforslaget, og derfor håber jeg selvfølgelig også, at skatteministeren er indstillet på, at vi ser på, om man ikke lige har været lidt for hurtig, og om vi burde beholde reglerne.
Jeg har også svært ved at se, at det skulle være en effektivisering at afskaffe dem, fordi de regler, man har skruet sammen, er utrolig enkle.
Det er en ren matematisk formel, hvor man taster nogle få oplysninger ind i et skema, og så kommer der et resultat ud - i modsætning til de almindelige regler om eftergivelse, hvor der skal laves en personlig ansøgning med masser af oplysninger om hele husstandens budget og økonomiske forhold osv., som det tager lang tid at sagsbehandle.
Derfor tror jeg, at det kommer til at være meget mere besværligt, og at det vil bruge flere ressourcer, hvis man afskaffer de særlige regler om eftergivelse af studiegæld, end hvis man beholder dem.
Så har der været argumentet om, at det er meget få personer.
Ifølge bemærkningerne til lovforslaget er der ca. 10.500, der stadig har de gamle statsgaranterede banklån.
Der er intet oplyst om, hvor mange der har så store statslån, at der er udsigt til, at de får brug for eftergivelsesreglerne.
Og det er noget af det, som jeg synes vi skal spørge ind til, herunder også, hvor mange der i de senere år har fået eftergivelse af studiegæld alene vedrørende statslån.
For den enkelte person kan det jo være lige så hårdt at have et statslån på 300.000 kr., som man ikke ser sig i stand til at betale over de næste 25 år, som det er for en person, der har et gammelt statsgaranteret banklån på 1,5 mio. kr., som man alligevel vidste man aldrig ville være i stand til at betale og ville kunne få eftergivet på et tidspunkt.
Bare lige i forhold til det her med antallet af personer, så var målgruppen i lovgivningen om forsøgsordningen for dem, der har været på kontanthjælp i mange år, oprindelig 20.000.
Der er altså 57, der indtil nu har opfyldt betingelserne for at komme ind under den særlige forsøgsordning, så man må sige, at det er en del færre personer, der indtil nu har opfyldt ordningen, og at målgruppen så altså nok ikke er meget større, end målgruppen er ved studiegæld.
Så jeg har svært ved at se, at antallet af personer skulle være et argument for at afskaffe reglerne.
Jeg håber altså, at det er noget, vi kan kigge nærmere på under udvalgsarbejdet, og jeg håber i forhold til hele spørgsmålet om gæld, at skatteministeren bakker op om skattevæsenets øgede oplysningsvirksomhed, og at han også vil gøre noget for at oplyse om de her specifikke regler, også i forhold til de mange sagsbehandlere, der sidder med nogle af de sociale klienter rundtom i landet.
Både dem, der sidder i det kommunale system, og dem, der sidder i Kriminalforsorgen og mange andre steder, har virkelig brug for at vide, at de her regler er der.
De ville kunne gøre en stor indsats for at hjælpe nogle af de mest udsatte mennesker i samfundet,
hvis de vidste, at de her regler var der.
Først vil jeg gerne høre, om ministeren vil svare på, om han vil gøre noget for at oplyse om loven blandt dem, der ligesom har opgaven med at vejlede de sociale klienter, og om ministeren bakker op om det forsøg - jeg tror, det er Skattecenter Korsør, det har lavet det - med at rådgive på ungdomsuddannelserne om gæld og hvordan man undgår at komme i den.
Det er vel også noget af det, vi skal være optaget af, nemlig hvordan vi undgår, at nogle kommer i den situation, at vi er nødt til at inddrive penge hos dem.
Det andet, jeg vil høre om,
er så med hensyn til studiegæld.
Nu er det noget, jeg har arbejdet med i snart 20 år, og derfor har jeg faktisk mødt rigtig mange af de her mennesker, der har brug for eftergivelse, og jeg bliver bare nødt til at sige til skatteministeren, at en række af de mennesker ikke er i økonomisk uføre.
Hos en række af de mennesker er studiegælden den eneste gæld, de har, ellers betaler de alle deres regninger.
Men hvis studiegælden er tænkt som en investering, der så skal give et afkast i form af højere løn, og disse mennesker så f.eks. bliver arbejdsløse, så har de jo ikke råd til at betale studiegælden, og derfor kan vi stå med det problem, at de efter 4 års arbejdsløshed skal have eftergivelse på dispensation.
Det er derfor, der er brug for særlige regler.