Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-03-29:
For regeringen og for Socialdemokratiet er det helt essentielt, at vi har en økonomi i balance og vækst, for det er grundlaget for, at vi også kan udvikle Danmark i fremtiden.
Derfor er en ansvarlig økonomisk politik helt afgørende for regeringen, og det er også baggrunden for, at vi har fremlagt programmet om at sikre en effektiv administration i staten, der betyder, at man allerede i år skal hente effektivisering ind for 2½ pct. i 2012 og for 5 pct. i 2013 og fremefter.
På den baggrund har vi jo prøvet at tage et kig ud over det danske sundhedsvæsen, særlig på statens opgavedeling, og fundet frem til de steder, hvor der kan ske justeringer, uden at de er til skade for patienterne, men som sikrer, at vi stadig væk kan levere sundhedsbehandling af høj kvalitet, og at vi kan mindske ulighed i sundheden.
Det her lovforslag indeholder fem justeringer.
Den ene handler om digitalisering af ansøgninger om individuelle tilskud og medicin, for vi kan jo se, at antallet af ansøgninger er stigende, og at der stadig væk er frygtelig mange læger, der benytter sig af fax eller breve for at komme i kontakt med Sundhedsstyrelsen, når de på vegne af patienterne skal søge om tilskud.
Det er, tror jeg, i alles interesse, at vi sammen med lægerne får digitaliseret det her i de kommende år, således at vi også her kan høste de gavnlige effekter, der er, ved at man i stigende grad kan gå online og indsende ansøgninger ad den vej.
Så er der spørgsmålet om embedslægeinstitutionerne og spørgsmålet om tilsyn med plejehjemmene.
Jeg har i mange år selv siddet i bestyrelsen for et plejehjem og må indrømme, at der i dag er rigtig mange forskellige tilsyn, når det handler om plejehjem.
Embedslægen kommer uanmeldt en gang om året, kommunen kommer typisk anmeldt også en til to gange om året, og i Københavns Kommune har man sågar en borgerombudsmand, der også kommer og nogle gange siger noget helt modsat af det, som de andre har sagt.
Det, der er rigtig vigtigt, er selvfølgelig, at det er embedslægerne – som ofte er de overordnede – man henviser til, og at det er dem, man også kan søge rådgivning og støtte hos.
Det mener jeg godt man kan stå inde for, men selvfølgelig er det vigtigt, at vi får nogle spørgsmål frem i udvalgsarbejdet, hvis der er nogen, der er utrygge ved den model, som er lagt frem, så vi kan få afklaret alle sider af spørgsmålet. Sidst, men ikke mindst, så foreslår vi, at man nedlægger Det Nationale Forebyggelsesråd.
Det Nationale Forebyggelsesråd blev nedsat i 2008.
Der er 13 medlemmer, der sidder for 4 år ad gangen, og indtil videre har de holdt en konference, nogle af medlemmerne har skrevet nogle kronikker, hvori de har henvist til, at det var medlemmer af rådet, og så har der været et enkelt oplæg.
Og på den baggrund synes jeg ikke man kan sige, at det lige præcis er Det Nationale Forebyggelsesråd, der har været med til at sætte debatten i Danmark om, hvordan vi sikrer, at danskerne får mere sundhedsfremme, at vi sikrer, at danskerne lever længere med flere gode leveår.
Det er tværtimod nok mere en lang række aktører af både patientforeninger, fonde, debattører, Forebyggelseskommissionen osv., som har været med til at sætte den debat på dagsordenen.
Derfor kan vi i Socialdemokratiet roligt støtte, at man nu nedlægger Det Nationale Forebyggelsesråd, og at ministeren i stedet for indkalder en lang række af de her aktører en til to gange om året for at tage en reel drøftelse med dem, samtidig med at vi arbejder for at lave nationale mål for forebyggelsen.
Vi kan også støtte, at man laver en fælles administration af Det Etiske Råd og Den Nationale Videnskabsetiske Komité.
Vi har hæftet os ved, at man selvfølgelig vil tage hensyn til, at der fortsat skal være en tværfaglighed i den sekretariatsbetjening, der er af Det Etiske Råd, eftersom det jo beskæftiger sig med så mange og forskelligartede opgaver både på miljø- og sundhedsområdet.
Tak for ordet.