runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2011-04-28:
Da fru Pia Olsen Dyhr ikke kan være til stede, skal jeg viderebringe følgende: 10 års nedskæringer i indsatsen for at reducere pesticidforbruget kan nu direkte ses i grundvandet.
V og K’s myter om, at det kun er fortidens synder og ikke godkendte pesticider, der når grundvandet, undermineres kraftigt af GEUS’ nye rapport.
At hun siden hen har foreslået nogle ændringer virker mest, som om hun prøver at dække over hele VKO-periodens meget ringe indsats.
SF's holdning er klar.
Vi vil have øget overvågning og inddragelse af alle stoffer, der bringes ud på jorden, så vi kommer på niveau med tidligere indsats; forhøjet pesticidafgift for at få behandlingshyppigheden ned; pesticidkvoter til hver enkelt landmand eller til hver enkelt afgrøde; fagligt begrundede beskyttelseszoner omkring drikkevandsindvendinger, ikke kun en tilfældig zone på 25 m; forstærkede aftaler om udfasning af pesticider i kommunerne og det offentlige; indsats mod privates brug af pesticider; automatisk startede forbudsprocedurer, hvis et pesticid findes i grundvandet.
Enhedslistens beslutningsforslag hænger fint sammen med de krav, som vi gerne ser fremmet.
Beslutningsforslaget opfordrer regeringen til at indføre et umiddelbart forbud mod de godkendte sprøjtemidler, der er fundet i drikkevandsboringer, og som er væsentligt over grænseværdien.
Om de fire elementer: Det første element af en juridisk umulighed, fordi miljøgarantien ikke omfatter pesticider.
Jeg havde gerne set, at Enhedslisten havde fokuseret forslaget på glyphosat, da glyphosat bør være forbudspunktet også for en international indsats.
Ud over hensynet til grundvandet og vandmiljøet kan der i andre lande være et ønske om at eliminere glyphosat på grund af link til gmo'er og hyppigere tilfælde af resistens.
Her tænker jeg ikke kun på EU, men også globalt.
Glyphosat, altså Roundup, er i vore øjne et oplagt sted at starte.
Forslaget skal i øvrigt ses i sammenhæng med B 73, forslaget til folketingsbeslutning om sprøjtefrie beskyttelseszoner omkring almene vandforsyningsanlæg, som er fremsat af S, SF, Radikale, Enhedslisten og hr. Christian H. Hansen.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-04-28:
Jeg må bare sige, at jeg jo ikke har sagt, at det skulle være den ene eller den anden løsning.
Jeg har bare sagt, at det skulle være en smidig løsning, som ville skabe nogle resultater.
Man kan selvfølgelig tro på det der med at sige til nogen, at nu skal I ikke lige dyrke f.eks. 25 m rundt om en boring.
Det er nok ikke hver dag, at de lige ringer til hr. Per Clausen og siger: Det er nu, vi kører, det er nu, du skal stå og tage billeder, hvis det er det.
Derfor mener jeg, at det var bedre, at man sikrede sig og sagde: Hvis vi ejer området, så kan vi plante træer der, og vi kan lave alt mulig andet.
Så er man sikker på det, og det er taget helt ud af drift.
Det synes jeg bare ville være et godt forslag.
Jeg er åben over for mange ting.
Jeg mener bare, at det her ikke kan stå alene, og at det er et meget vigtigt emne.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Det handler måske mere om et andet beslutningsforslag, vi har fremsat, men lad os bare forfølge det lidt yderligere.
Synes hr. Jørn Dohrmann ikke, at det måske kan være indskrænket, hvis man kun har den mulighed, at man kan overtage jord på ekspropriationslignende vilkår, hvis det, det i virkeligheden handler om, er, at man bare i et område begrænser mulighederne for at bruge pesticider og giftstoffer?
Nu er hr. Jørn Dohrmann ikke så begejstret for økologi som andre tidligere ordførere for Dansk Folkeparti har været, men det er vel rigtigt, at man godt kan dyrke noget uden at bruge pesticider, og så er der vel ingen grund til fuldstændig at sige, at her kan der ingen produktion være.
Det er vel sådan set lidt dumt.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-04-28:
Jeg mener klart, at man kunne give noget mere rådgivning til dem, der i dag behandler sprøjtemidler.
Man kunne godt gå ind og se på, om man kunne lave noget mere frivillig beskyttelse.
Vi har slået til lyd for, at man f.eks. på ekspropriationslignende vilkår kunne afhænde området, hvor der var vandindvinding, det kunne være til vandværker, og hvor man kan sige, at der her er et område, som vandværket er særdeles interesseret i, og hvor man kunne lave skovrejsning, men for at der ligesom skulle være en fordel både for vandværket og for den tidligere ejer – og det er ligegyldigt, om det er en landmand eller en privatperson, som har ejet jorden, sådan at de ligesom fik nogle ekspropriationslignende vilkår at kunne sælge på – så ville det være til gavn for alle, og man ville kunne beskytte drikkevandet endnu mere.
Det var bare nogle konkrete eksempler, som man i hvert fald kunne tage og arbejde videre med.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Jørn Dohrmann kunne løfte sløret for, hvad det er, han kunne forestille sig, man kunne gøre, udover det, regeringen allerede har foreslået.
For hr. Jørn Dohrmann roste jo regeringen usædvanlig meget, når man tænker på, at det er hr. Jørn Dohrmann, der gjorde det, men derudover sagde han også, at der nok var noget mere, man kunne gøre.
Og da jeg jo altid går efter at opnå de resultater, man kan opnå, kunne jeg godt tænke mig at høre, om hr. Jørn Dohrmann kunne udbygge det lidt yderligere.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-04-28:
Man kunne jo have det synspunkt, at hvis man mente, at hvis der nu er blevet fundet nogle pesticider, nogle plantebeskyttelsesmidler, i noget grundvand eller noget drikkevand – og det skulle egentlig ikke have været der, for producenten har sagt, at det ikke vil forekomme – så siger man bare: Jamen så lukker vi bare af, så forbyder vi det.
Der mener jeg da at det er meget mere seriøst at konfrontere firmaet, producenten af dette middel, og sige: Hvad var det, I sagde?
Skal vi ikke lige få undersøgt, hvordan det kan lade sig gøre, at det alligevel forefindes?
Og når man så har det resultat, kan man beslutte, at man enten skal forbyde det eller fortsat lovligholde det.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Problemet er jo, at vi har at gøre med en problematik – i hvert fald hvis vi snakker Roundup – som har eksisteret i efterhånden rigtig mange år.
Man kan næsten sige, at når man tænker på, hvor relativt få år Roundup er blevet brugt, har det sådan set fra den første dag, man tog det i anvendelse, været på vej ned i grundvandet.
Og nu kan vi konstatere, at det er der.
Processen har været løbende.
Det er først nu, man så siger: Nu må vi prøve at finde ud af, hvordan det kan være, at det ender der.
Mener hr. Eyvind Vesselbo ikke, hvis vi så accepterer hr. Eyvind Vesselbos logik, at det – hvis pesticider genfindes i grundvandet, og vi ikke bare mener, at der er en risiko for, at de kommer derned – så ville have været en idé at have igangsat den proces med at finde ud af, hvorfor de ender der, for rigtig, rigtig mange år siden?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-04-28:
Jo, men hvis vi kun gør det, hr. Per Clausen siger – altså, vi går ud og forbyder det her, og så er det bare slut – så står vi jo i den situation, at vi opnår det modsatte af, hvad hr. Per Clausen egentlig vil, nemlig have stoppet udsivningen af de her plantebeskyttelsesmidler til grundvand eller drikkevand.
For hvis hr. Per Clausen ikke får forsket i, hvad grunden er til, at det går anderledes, end man egentlig havde forestillet sig, så mener jeg, at hr. Per Clausen har et stort problem.
Derfor synes jeg, det er ti gange bedre at sige: Vi vil gerne undersøge, hvad problemet med det her stof er – hvorfor gør det noget andet end det, som producenten har sagt? – og på baggrund af det få en seriøs vurdering af, hvad vi så gør ved det.
Hvis man ikke gør det, kan det jo i de næste 10-15 år måske udvikle sig endnu værre, end det ser ud i øjeblikket, fordi man ikke har fået undersøgt forholdene til bunds.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Nu ved jeg ikke, om hr. Eyvind Vesselbo forestillede sig indførelsen af et princip, hvor man frivilligt beslutter sig til, hvilke pesticider man vil bruge.
Det vil alligevel være en radikal ændring af den politik, vi har i Danmark.
Det er jo sådan, og det har ministeren også forklaret her for nylig i et samråd, at Miljøstyrelsen ikke giver godkendelse af pesticider, der har risiko for at trænge ned i grundvandet.
Det er sådan set et rigtig godt princip.
Så er det bare lidt mærkeligt, at når der så er pesticider, som trænger ned i grundvandet, drager man ikke den logiske konsekvens af det og forbyder dem.
Nej, man siger, at man så må gå i gang med at undersøge, hvordan det kan være, at de er trængt derned.
Jeg synes måske i virkeligheden, at det vel – når man har det grundsynspunkt, at man ikke vil godkende pesticider, der trænger i grundvandet, og der så er nogle pesticider, som gør det – burde være ret logisk og oplagt at gå til et forbud.
Kristen Touborg (SF), 2011-04-28:
Jeg undrer mig lidt over, at Venstres ordfører stadig væk mener, at frivillige aftaler er vejen frem, er måden, vi kan klare det her på, når man tænker på, at man – jeg tror, det var i 2004 – indgik en aftale med landbruget om, at behandlingshyppigheden, altså det antal sprøjtninger, der foretages i landbruget, skulle nedbringes.
Ja, der skete det, at i stedet for at få det begrænset, blev det næsten fordoblet, i forhold til det man havde aftalt, det skulle være.
Er det virkelig sådan, at Venstre stadig væk mener, at man bare kan bygge på, at det nok går, fordi frivillige aftaler jo kan bære igennem?
Har Venstre virkelig ikke andre, mere slående planer for, hvordan vi slipper ud af det her problem?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-04-28:
Nu forstår jeg ikke helt hr. Kristen Touborgs argumentation, for jeg mener, at det frem til 2004, hvor både forbruget af plantebeskyttelsesmidler og behandlingshyppigheden faldt, drejede sig om frivillige aftaler.
Da virkede det da meget godt.
Fordi der måske i en periode i de frivillige aftaler er nogle forudsætninger og nogle baggrunde både klimamæssigt og økonomisk, som gør, at de frivillige aftaler ikke helt holder, kan man vel ikke bare, når man har erfaringen med, at frivillige aftaler virkede helt tilbage fra 1985 og frem til 2004, sige, at fordi de ikke har virket i en ganske kort årrække, virker frivillige aftaler slet ikke.
Det ville jeg egentlig godt have at hr. Kristen Touborg lige kunne forklare mig.
Kristen Touborg (SF), 2011-04-28:
Det vil jeg meget gerne gøre, for hvis Venstres ordfører nu ville forholde sig lidt til virkeligheden, ville han også vide, at i den periode, hvor den her frivillige aftale blev lavet – altså fra 2004 og frem – skete der jo det, at der kom en voldsom kornprisstigning.
Det har naturligvis haft den konsekvens, at i stedet for at sprøjte en gang i hvedemarken, sprøjter man tre-fire gange mod skimmel, mod svampe.
Det er en naturlov i et kapitalistisk samfund: Bonden er selvfølgelig interesseret i at få mest muligt ud af det, og kan det betale sig at sprøjte mere, så gør man det.
Efter min mening at det det bedste eksempel på, at frivillige aftaler ikke holder en pind, for vi bønder er jo indstillede på, at kan det betale sig, så gør man det.
Så tager man ikke hensyn til, at der er en frivillig aftale, en generel aftale.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-04-28:
Det er jo interessant.
Der fik vi virkelig forskellen på SF og Venstre at se.
Det var jo lige før, de røde faner fra Østeuropa og Østtyskland – eller hr. Ole Sohn – kom frem på talerstolen.
»Det kapitalistiske samfund«
– ja, det var da noget værre noget.
Tænk engang, at vi lever i et kapitalistisk samfund.
Jeg ved ikke, om det stadig står i SF's partiprogram, at det vil man gerne have afskaffet.
Men jeg mener, at hr. Kristen Touborg jo meget, meget fint forklarede, hvorfor der skete det, som der skete med den frivillige aftale for 2004.
Der har nemlig været nogle strukturændringer, nogle ændrede økonomiske vilkår og nogle klimamæssige ting, som har gjort, at man for at få et udbytte har måttet ændre på den måde, man sprøjtede på, i forhold til de aftaler, der var blevet lavet.
Tak for den forklaring.
Det var lige den, der skulle til.
Villum Christensen (LA), 2011-04-28:
Jeg kan ikke forestille mig, at et krav om efterafgrøder kan medføre erstatningskrav senere, men jeg kan forestille mig, at man måske i højere grad diskuterer, om det er noget, der virker i forhold til alternative løsninger, som den enkelte landmand kunne pege på.
Kristen Touborg (SF), 2011-04-28:
Ordførerens svar til hr. René Christensen synes jeg ikke var særlig fyldestgørende.
Det vedrører fuld erstatning, og der blev spurgt, om der skulle gives erstatning for en række ting.
Det blev et meget overordnet svar, vi fik fra hr. Villum Christensen, så jeg vil godt spørge videre.
Det er indlysende, at hvis det sker i henhold til grundloven, er der jo erstatning, det er der ingen tvivl om, men der er en række områder, hvor man kan sige, at det er ting, som er afhængige af dyrkningsformerne, og når vi søger EU-tilskud, søger vi jo netop tilskud; det er ikke en grundlovssikret ret, at man skal have det.
Der kan altså i den forbindelse stilles krav fra det offentlige, for at landmanden kan få de tilskud.
En af de ting, der f.eks. bliver snakket om, er, at der skal indføres efterafgrøder i stor stil, og så er det, jeg godt vil vide helt eksakt: Vil det være et område, hvor ordføreren synes at der skal betales fuld erstatning, eller vil det være et område, som man kan sige må gå ind under hektarstøtteordningen?
Villum Christensen (LA), 2011-04-28:
Der er rigtig meget viden, der mangler, inden vi lægger rammer ned over landbruget.
Det kunne være nogle eksempler, man kunne benytte sig af.
Jeg ved, at de på Aalborg Universitet arbejder med sådan nogle muligheder; at vi simpelt hen får registreret hvert enkelt landbrug, så vi præcis kender til de erhvervsøkonomiske konsekvenser for det enkelte landbrug, når man lægger nogle nye rammer ned over landbruget.
Det kunne man f.eks. tage udgangspunkt i – i hvert fald hvis man følger den vej.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
I teorien kan det lyde meget rigtigt og meget godt, men det tyder lidt på, at hvis man skulle prøve at få det omsat til virkelighed, ville det selvfølgelig ikke kræve lovgivning for hver enkelt, men det ville i hvert fald kræve en masse regler, for ellers ville det jo ikke være muligt at få det udmøntet i praksis.
Kan ordføreren ikke se for sig, at det ikke bare er at sige det i ord fra en talerstol?
Det skal jo udmøntes, så det bliver et retsprincip at få adgang til at betjene sig af det, der gælder for hver enkelt.
Det kan man jo ikke forhandle fra sag til sag.
Der er man nødt til at lave lovgivning, der gælder for alle.
Så vil det her ikke give en ny regelbunke?
Villum Christensen (LA), 2011-04-28:
Der skal naturligvis ikke være lovgivning for hver enkelt, men man kan sagtens finde nogle individuelle løsninger.
Det har man gjort i andre sammenhænge, f.eks. i spørgsmålet om jordfordeling, som er afstemt i forhold til, om det nu også virker i det pågældende område, frem for at man siger, at der alle steder skal være en 10-meters-randzone.
Vi har faktisk rigtig mange eksempler på, at det kan man godt håndtere uden at skulle have speciel lovgivning.
Vi har også set forskellige modeller, hvor man udbyder sine randzoner og ser på, hvor meget man kan få ud af at hive 5, 10 eller 15 m ud det enkelte sted, og så kan man pulje det i nogle ordninger, så vi er sikre på, at det er de mest følsomme områder, der også er de billigste, for ellers kan vi jo gå hen og prissætte ens alle steder.
Det er den der standardisering, vi ikke bryder os om.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Det er bare lige et lille opklarende spørgsmål.
Ordføreren var i sit ordførerindlæg inde på, at man gerne i højere grad end nu vil tage et meget mere individuelt udgangspunkt, altså have mere forskellige løsninger, og, som jeg måtte forstå det, have fokus på den enkelte.
Så var det bare lige, at jeg kom til at tænke på, hvilket jeg godt vil have ordføreren til at uddybe, at der plejer at være lighed for loven, sådan at det, den enkelte borger har af rettigheder, har andre også.
Hvordan vil man få det til at spille sammen?
Det kan jo ikke være sådan, at vi skal til at have en lovgivning for hver enkelt.
Det går jeg da ikke ud fra.
Villum Christensen (LA), 2011-04-28:
En af grundene til, at vi foreslog en kommission, og en af grundene til, at jeg ikke er enig med VKO i, at vi har viden nok, er jo netop, at de vilkår, som landbruget producerer under, er meget anderledes end de vilkår, mange andre erhverv producerer under, netop fordi det har store konsekvenser for det omgivende samfund og store konsekvenser for rigtig mange interesser.
Jeg tror ikke, man kender nogen andre produktionsgrene, hvor vilkår i andre sektorer kan være rammesættende for de produktionsvilkår, der er.
Det er jo egentlig det, der gør, at man siger, at når man nedsætter kommissioner, er det ofte, fordi problemerne er meget komplekse.
Jeg synes også, at de udvalg, vi har nedsat, jo er tegn på, at vi mangler viden, og at der er lang vej endnu.
Men lad os prøve at se det i en helhed.
Det er vel det, der er det fornuftige, når vi har sådan en debat som den her, altså at vi lægger op til, at vi ser lidt overordnet på det – det er der flere der også har været inde på – i stedet for at pille nogle småting ud og sige, at nu kører toget derudad.
Der er efter vores opfattelse meget symbolagtigt i det her med, at nu skal man vise handlekraft, mens der er meget lidt forståelse for landbruget som virksomhed – den individuelle virksomhed – og det er faktisk den, vi hæger rigtig meget om.
René Christensen (DF), 2011-04-28:
Det vil sige, at når man taler om landbruget, så er det kun i forhold til jorden, man fra Liberal Alliances side mener, at det er der, det er vigtigt at kompensere.
Alle andre tiltag kan godt blive pålagt erhvervet i en lind strøm, når det kommer fra EU og andre steder, hvad angår det, som erhvervet skal levere på mange områder.
For det er jo netop også med til at udsætte erhvervet for øgede udgifter, når man kigger på, hvor meget der bliver lagt på.
Så må man jo også sige, at dansk landbrug vel er et erhverv som andre, og der findes mange erhverv rundtomkring i Danmark.
Det sidste, vi har haft, er jo vognmandserhvervet, som skulle foretage store investeringer til partikelfiltre og andet på deres store biler.
Det er jo også øgede udgifter, der er blevet pålagt i forhold til miljøet.
Villum Christensen (LA), 2011-04-28:
Jeg synes, at det er et meget enkelt og klart princip, hvis man fratager et erhverv nogle centrale produktionsvilkår, sådan at de pludselig står i en helt anden situation end det, der er gældende.
Der er jo også en grundlov, der ligesom beskriver, i hvilke situationer man har krav på fuld erstatning.
Det er sådan set de ret enkle principper, vi prøver at hæge lidt om i den her situation, og egentlig ikke alle de andre ting, som jeg hører at man er inde på.
René Christensen (DF), 2011-04-28:
Det er sådan set bare af oplysende karakter.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren talte om kompensationen i forhold til bl.a. randzoner.
Villum Christensen (LA), 2011-04-28:
Jeg tror, det er sagt så mange gange, at selv journalisterne har lært det udenad, og hvis det er det, der er det nye, så er det o.k. for os.
Men det principielle vil jo, som jeg sagde før, altid blive konfronteret med de konkrete problemstillinger, og det tager vi selvfølgelig derfra.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Når jeg synes, det er lidt vigtigt, er det såmænd ikke så meget af hensyn til Liberal Alliance og det antal stemmer, partiet får, så er det jo mere, fordi det har vist sig, at Liberal Alliance har en umådelig skadelig indflydelse på f.eks. Venstre – jeg nævnte tidligere i dag efterlønspolitikken, og jeg synes også, at vi, da vi hørte hr. Erling Bonnesen i dag, godt kunne sige, at det samme gjaldt på landbrugsområdet – og derfor er jeg lidt bekymret, hvis de nu fra forskellige andre partiers side hopper på det her synspunkt, som Liberal Alliance har fremlagt, og at det, når Liberal Alliance opdager, at det var der alligevel ikke så mange stemmer i, så viser sig, at man skifter igen.
Det er lidt ærgerligt, men jeg kan forstå på hr. Villum Christensen, at han mener, at Liberal Alliance holdningsmæssigt er lidt mere stabilt, end Ny Alliance viste sig at være, selv om det i folketingsgruppen jo er to ud af tre, som stadig væk er de samme.
Villum Christensen (LA), 2011-04-28:
En ting, man kan være helt sikker på, er, at Liberal Alliances politik, når det drejer sig om nogle meget væsentlige principper som det, at vi skal have en større grad af frihed i det danske samfund, at vi skal mindske bureaukratiet og – som jeg også har været inde på i min ordførertale – at vi skal have sat en vækstdagsorden, og andre af de principielle ting, som vi faktisk også drøftede i Ny Alliance, vil stå fast, også fremover.
Men det siger jo også sig selv, at man, når principper skal udfordres i forhold til konkrete problemstillinger, til tider så må tage bestik af den situation, man er i på det pågældende tidspunkt – og det gælder vel for alle politiske aktører – og det har vi også gjort her.
Her ser vi, at der er et erhverv der virkelig ligger ned, og som vi, som jeg også sagde før, synes det er på tide at der er nogen der tager udgangspunkt i på det individuelle plan og ikke ud fra en systemtænkning.
Det er i virkeligheden den, jeg anfægter allermest, altså at man lægger meget standardiserede betingelser ned over et erhverv som det danske landbrug.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Nu er det her jo selvfølgelig lidt lige meget, men jeg synes alligevel, hr. Villum Christensen mangler at give et svar på et sådan ret enkelt spørgsmål.
Liberal Alliance har jo på stort set
Nu forventer hr. Villum Christensen og Liberal Alliance vel at få nogle stemmer blandt utilfredse landmænd, fra det, der af en eller anden grund kalder sig Bæredygtigt Landbrug.
Men hvordan kan de vide, at Liberal Alliance, når den her politik ikke giver stemmer mere, ikke bare finder på en ny politik?
For det har vel været karakteristisk for Ny Alliance og Liberal Alliance, at politikken sådan set altid bliver formuleret sådan, at man regner med, at den giver stemmer, og derfor kan den jo også forandres hele tiden.
Så kan man overhovedet regne med, at Liberal Alliances nuværende politik holder i næste valgperiode?
Villum Christensen (LA), 2011-04-28:
Vi kan se, hvad der sker med SF: en forvandling, så man tror, det er løgn.
Altså, det der med at pege et enkelt parti ud og sige, at her har de ændret standpunkt, så de er utroværdige over for dem, der har stemt på partiet i sin tid – den er lidt svær at sluge, især når den kommer fra den røde fløj, som i øjeblikket har rigtig, rigtig travlt med at skifte ham.
Kristen Touborg (SF), 2011-04-28:
Jeg vil godt kvittere for svaret, for det er noget, der diskuteres rigtig meget i landbrugskredse.
Og jeg synes, det var et meget klart svar fra hr. Villum Christensen, at det kan man ikke forestille sig at der skulle udbetales erstatning i forbindelse med.
Det kan vi heller ikke, men det er der sådan set mange der godt kunne tænke sig.
Så tak for svaret.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-04-28:
Nu er det sådan, at amerikanerne hellere end gerne ville give denne danske professor et amerikansk statsborgerskab.
Et amerikansk statsborgerskab betyder, at hun så bliver sikkerhedsclearet og kan få adgang, hvilket jo er rimeligt nok.
Ikke amerikanerne, men Danmark forhindrer hende i at få adgang.
De vil hellere end gerne give hende et amerikansk statsborgerskab.
Hun har boet længe nok i landet, fint nok.
Danmark forhindrer danskeren i at få det.
Bente Dahl (RV), 2011-04-28:
Netop som ordfører for forespørgerne vil jeg takke for en god debat.
Debatten var god, den holdt sig til substansen, og det vil jeg gerne kvittere for.
Det kan være, at vi hen ad vejen kan få overbevist de andre ordførere, så vi kan få flertal for det ved en senere lejlighed og kan komme med tiltag, så landbrugserhvervet får rammevilkår, der gør, at landbruget kommer ud af gælden og kan få en fremtid, som ikke er gældsplaget.
Tak for debatten.