runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-04:
Jeg tror udmærket, vi kan kigge på, hvordan den her økonomiske model er tilrettelagt.
Men det, jeg lægger vægt på, er jo, at jeg synes, man har lov til at blive klogere end det, der står i bemærkningerne i lovforslaget i dag, og også det, der står i satspuljeaftalen.
Det korte af det lange er jo også, at ministeren har tilkendegivet, at vi skal finde ud af det her.
Det kan jo ikke nytte noget, at man forlods giver pengene til Allerød Kommune, hvis de skulle have en person, der skal i behandling.
Det interessante må vel være, om de har en person, der skal i heroinbehandling, og at vi så finder ud af, hvordan vi får gjort det; det er det, vi skal diskutere.
Så synes jeg, at vi skal sørge for at finde ud af at lave en model, hvor pengene nu kommer ud og får ben at gå på, til de mellem 300 og 600 stofmisbrugere, som man har sagt er målgruppen for det her forsøg, og så må vi bagefter finde ud af, om der er enkelte andre i kommunerne, der også har brug for det.
Karin Nødgaard (DF), 2008-04-04:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi står med en gruppe, som er så marginaliseret i vores samfund og måske netop ikke kan profitere af den her form for behandling, men der synes jeg også, som en tidligere ordfører var inde på, at man netop skal se på, hvordan man så måske kan få dem med ind i et behandlingstilbud.
Måske kan man netop få fat på de kommuner, og det kunne jo være, man også skulle bruge nogle ressourcer på det område.
Det her er en gruppe mennesker, som simpelt hen er så langt ude i deres misbrug, og derfor har vi altså en pligt til som samfund at gå ind og prøve at få hjulpet så mange som overhovedet muligt, også de resterende 200 personer.
Det ligger os meget på sinde.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-04:
Vi er fra Socialdemokratiets side selvfølgelig rigtig glade for, at også De Konservative har kunnet se ideen i, at vi nu starter et forsøg med lægeordineret heroin, men det, der fik mig til at reagere, var faktisk det allerallersidste, som ordføreren kom ind på: at hvis man ikke opnår de ønskede resultater, så er man villig til at kigge på det.
Jeg går ud fra, at man med det mener, at man så er villig til at justere den måde, man f.eks. tilbyder den her behandling på, mere end at man så bare vil gå tilbage til det argument, man har haft før, om, at det skal helt ud af stofmisbrugsbehandlingen.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-04:
SF er også meget positive over for intentionerne i det her lovforslag, for der er bestemt brug for en styrkelse af vejledningsindsatsen.
Og der er brug for at sikre progression i vejledningen, så den i højere grad kommer til at udgøre en sammenhængende proces, der tager hånd om elevens behov igennem hele uddannelsesforløbet.
Samtidig er vi meget positive over for hensigten om øget samarbejde mellem Ungdommens Uddannelsesvejledning og uddannelsesinstitutionerne, der også skal føre til mere af den vejledning, der har til formål at sikre elevernes gennemførelse.
For Danmark klarer sig helt utrolig dårligt, når det kommer til frafaldsbekæmpelse.
Vi taber simpelt hen unge på gulvet.
Næsten 25 pct. af en ungdomsårgang risikerer at ende som ufaglærte.
Det er meget langt fra vores målsætninger, også vores målsætning om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse.
Det er tal, der skriger på en styrkelse af vejledningsindsatsen.
Når det er sagt, er SF også skeptiske over for de økonomiske forhold, der ligger til grund for det her forslag.
Vi finder det oplagt, at flere vejledningsaktiviteter burde føre til øgede ressourcer, i hvert fald hvis regeringen er seriøs med hensyn til sine intentioner.
Ellers bliver det dårlig kvalitet i arbejdet.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-04:
Dansk Folkeparti hilser regeringens initiativ velkommen.
Det er afgørende, at vi, såfremt Folketinget skal nå de uddannelsespolitiske målsætninger, løbende har fokus på vejledningsindsatsen.
Problemet har været, at alt for mange unge er blevet efterladt med en alt for dårlig vejledning.
Der er med andre ord behov for at målrette vejledningen til de unge, der har mest behov for det.
Lovforslaget indeholder forslag om at sikre sammenhæng i vejledningsindsatsen, sådan at institutioner, der udbyder ungdomsuddannelser, skal anvende uddannelsesplanen for grundskolen eller 10. klasse i forbindelse med den unges videre uddannelsesforløb.
Det foreslås også at etablere foranstaltninger rettet mod unge, der er truet af frafald.
Det foreslås, at ungdomsuddannelserne skal give meddelelse til grundskolen og Ungdommens Uddannelsesvejledning om elevernes forudsætning for at få udbytte af undervisningen.
I Dansk Folkeparti mener vi især, at målretningen mod de svageste unge er positiv, og vi mener, at det, at man forpligter institutionerne til at lave opfølgende arbejde over for frafaldstruede elever, er et rigtig godt initiativ.
Vi synes også, det er fornuftigt, at der åbnes op for, at kommunerne kan lave forsøgsordninger på vejledningsområdet.
Det er godt, at der gives plads til at tænke nyt og anderledes, og jeg kan være enig med Venstres ordfører i, at det måske er det vigtigste punkt i det her lovforslag.
Der er inden for de seneste år gennemført en række fornuftige initiativer på vejledningsområdet.
For ikke så lang tid siden vedtog vi, at forældrene i højere grad skulle inddrages i vejledningen af deres børn.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er rigtig godt, og vi ser dette forslag som endnu en styrkelse af den fælles vejledningsindsats.
Vi kunne dog godt forestille os, at der i fremtiden som en del af vejledningsindsatsen blev åbnet mere op for brobygningsforløb mellem ungdomsuddannelserne og de videregående uddannelser.
Det sker visse steder i dag på frivillig basis, og det bør indgå i regeringens overvejelser, næste gang vi tager området op til revision, som vi jo gør løbende - eller som regeringen gør løbende i ministeriet, og som vi gør løbende i Uddannelsesudvalget.
Alt i alt ser det fornuftigt ud, og medmindre vi bliver overbevist om andet, kan vi støtte forslaget.
Jeg vil også sige, at noget af det, som det selvfølgelig også handler om, er, at den vejledning, som finder sted i dag, bl.a. i folkeskolen, kommer til at fungere optimalt.
Det er langtfra alle steder, at vejledningen i folkeskolen fungerer fornuftigt, og det skal man også have fokus på at sikre: at den lovgivning, som er der, og som ser fornuftig ud på papiret, også rent faktisk kommer til at virke i virkelighedens verden.
Det var det.
Julie Rademacher (S), 2008-04-04:
Dengang jeg gik i folkeskolen og skulle videre i systemet, blev jeg nærmest kun vejledt af en folkeskolelærer, som ikke altid havde styr på, hvad man ellers kunne blive, når man blev stor.
Nu har bl.a. Socialdemokraterne sammen med regeringen sørget for ny lovgivning og opkvalificeret vejledning, bl.a. med de her nye vejledningscentre, og det er jeg rigtig glad for.
Vejledning er utrolig vigtigt for mange unge, der skal ledes igennem uddannelsessystemet, og især for at få unge til at vælge en uddannelse og mest af alt også den rigtige uddannelse fra starten.
Således kan vi hos unge undgå stort frafald, nederlag og shopping mellem forskellige uddannelser, hvor endestationen måske i værste tilfælde er slet ingen.
Derfor er vi Socialdemokrater begejstrede for denne lovændring om vejledning, der ligger i lovforslaget.
Helt overordnet mener vi, det er rigtig godt, at det samles i én lov for at skabe overblik og forenkling - især for dem, der skal administrere loven.
Vi undrer os en smule over, at man ikke vælger en fuld diplomuddannelse af vejledere, og det har flere af de indkomne høringssvar også givet udtryk for burde være taget op.
For Socialdemokraterne er det utrolig vigtigt at sikre et tilstrækkeligt niveau i uddannelsen af vejledere.
I høringssvarene efterlyses også en institutionsuafhængighed i vejledningen, og ligeledes vil vi gerne pointere, at mentorer bør være et supplement til vejledere og ikke en erstatning herfor.
Til sidst vil jeg bemærke, at vi i forbindelse med begrebet unge med særlige behov vægter at målrette vejledningen til de unge, der har stort behov for ekstra hjælp til at finde igennem uddannelsessystemet.
For Socialdemokraterne er det et mål, at vi skal nå målet om, at 95 pct. tager en ungdomsuddannelse, og at 50 pct. gennemfører en videregående uddannelse.
Derfor er det helt centralt, at vejledningen ikke, som Dansk Industri foreslår, fokuseres specifikt på unge med særlig høje krav til vejledning.
Vi vil gerne have, at vejledningen fokuseres på unge, der har sværere ved at skabe sig et overblik i uddannelsesjunglen - altså ikke kun vejledning for unge med særlige behov.
Vi kæmper for unge med et udvidet behov for vejledning.
Tusind tak for ordet.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-04-04:
Jeg kan kun sige, at Venstre er interesseret i at bruge alle mulige veje til at få unge igennem en uddannelse og også unge igennem en videreuddannelse.
Så jeg er helt åben: Kom endelig med nogle gode forslag, og så ser vi på dem sammen.
Det kan kun blive godt.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-04:
Jeg kan så forstå på Venstres ordfører, at der ligger en tilkendegivelse fra Venstres side om, at man vil se positivt på de her ting og også arbejde for, at de på en eller anden måde vinder mere indpas i uddannelsessektoren.
Det vil jeg bare kvittere for.
Jeg tror, at en af de bedste former for vejledning rent faktisk er brobygning, for så kommer man ud og oplever, hvordan og hvorledes tingene hænger sammen, og hvad man kunne have lyst til.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-04:
Ja tak.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til noget, som ikke er med i lovforslaget.
Det er heller ikke sikkert, at det nødvendigvis behøver at komme med, i hvert fald ikke i den her omgang, men jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordførers holdning til spørgsmålet omkring brobygning imellem ungdomsuddannelserne og de videregående uddannelser.
Det kunne måske være noget af den bedste vejledning, der rent faktisk finder sted, for så kommer de selv ud og prøver, hvad man kan videreuddanne sig til efter en ungdomsuddannelse.
Hvordan stiller Venstre sig til, at man ser positivt på det - måske ikke lige nu, men i hvert fald i fremtiden?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-04-04:
Lovforslaget her drejer sig jo om, at vi skal have en god sammenhæng i indsatsen på vejledningsområdet.
Der er ikke tvivl om, at der også er behov for, at det i tilstrækkeligt omfang målrettes indsatsen for unge med særlige behov.
Der er brug for en præcisering af, at ungdomsuddannelserne skal give meddelelse til grundskolen og UU om elevernes forudsætninger for at få et godt udbytte af undervisningen.
Hensigten med det hele er jo, at vi laver en kvalitetssikring, et godt kvalitetssikringssystem, som skal sikre dels en erfaringsopsamling, dels at beslutningstagerne på alle niveauer får mulighed for at danne sig et overblik over omfanget af resultater og effekter af vejledningen.
Sammenhæng og progression i indsatsen skal være et gennemgående krav til vejledningen.
Institutioner, der udbyder ungdomsuddannelser, skal anvende uddannelsesplanen fra grundskolen eller den uddannelsesplan, der er lavet for 10. klasse, og den skal danne grundlag for en afklaringsproces i forløbet på ungdomsuddannelsen.
Det foreslås også, at kommuner skal have lov til at fravige visse af lovens bestemmelser - og det er nok så vigtigt, det er faktisk det, der er det rigtig spændende i dette lovforslag - hvis kommunerne indgår i et forsøg, hvor de tilrettelægger en vejledningsindsats, og hvor det er tænkt ind, at man i forhold til de unge går i gang med at bruge mentorer i stedet for vejledere.
Der er unge, der har særlige vanskeligheder ved at vælge og ved at fastholdes i uddannelsen, og der vil mentorer være en rigtig god løsning.
Det kan også dreje sig om unge, der generelt har svært ved at skulle gennemføre en ungdomsuddannelse.
Der vil også her være mulighed for at indgå i nogle forsøg, hvor man altså bruger mentorer til at hjælpe de unge igennem deres ungdomsuddannelse.
I Venstre ser vi meget frem til de forsøg, der måtte komme fra kommunerne, og vi tror på, at vi skal prøve alle mulige veje for at hjælpe de unge og for at få dem igennem ungdomsuddannelserne.
Nok ikke helt overraskende støtter Venstre lovforslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-04-04:
Jeg vil gerne medgive, at det ikke er noget, som jeg synes vi skal blande ind i dette lovforslag, som meget specifikt går på vejledningen til de unge ved ungdomsuddannelserne - når de skal ind i ungdomsuddannelserne og blive i ungdomsuddannelserne.
Jeg har mødt mange elever, der i 9. klasse-brobygningen har været på universitetet og oplevet, hvad det ville sige, når de var færdige med deres ungdomsuddannelse, og derfor var de slet ikke i tvivl om deres ungdomsuddannelsesforløb.
Så jeg er helt åben for at se på, om der er muligheder, interesse og behov i ungdomsuddannelserne for en videre brobygning fremadrettet.
Vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at få de unge igennem og for at få dem motiveret på rette vis.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-04:
Det kan jo også være, at vi kan nøjes med, at de frie grundskoler kan indgå i administrative fællesskaber med andre frie grundskoler.
De behøver jo ikke at dele værdigrundlag.
De kan jo godt dele administration og dermed spare nogle penge og lade pengene gå til undervisning.
Det er også noget, der bliver efterspurgt.
Jeg vil også godt rose ministeriet for at have lyttet til mange af høringssvarene, men der er også nogle af høringssvarene, som de ikke har lyttet til, og et af de høringssvar, de ikke har lyttet til, er fra de frie grundskoler, som bl.a. gerne vil have den mulighed.
Så jeg vil bare høre, om vi ikke i fællesskab kan lave et ændringsforslag, som indfører denne mulighed.
Såfremt vi ikke kan det, er det så korrekt forstået, at det skyldes, at vi ikke må det for EU?
EU vil simpelt hen ikke have, at vi indfører administrative fællesskaber for de frie grundskoler.
Er det den reelle baggrund for, at regeringen ikke i første omgang har indført det på det her område?
Hvis det er tilfældet, kan vi så ikke bare sige til EU: Bland jer uden om?
Folketinget vil tilsyneladende gerne indføre det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-04:
Der er ikke nogen tvivl om, at der er brug for en opprioritering, at der er brug for at styrke vejledningen.
Danmark har et meget, meget stort problem med unge, der dropper ud af uddannelsessystemet, før de har afsluttet en kompetencegivende uddannelse, og det er specielt vigtigt at bemærke, at det jo altså ofte er unge, der kommer fra hjem, hvor der ikke er så mange ressourcer, der falder fra.
Det er en social skævvridning, som vi er meget, meget bekymrede over i Enhedslisten.
Derfor er det også vigtigt, at vi giver en god og tilstrækkelig vejledning, der tager udgangspunkt i den enkelte unge og de individuelle behov, som han eller hun har.
Det er ikke situationen i dag, og efter rigtig mange år med nedskæringer på uddannelsesområdet er der langtfra ressourcer nok til at sikre en individuel vejledning.
Mange af de ændringer, som der bliver lagt op til i det her forslag, synes vi sådan set er positive.
Vi støtter sådan set intentionerne, men vi må understrege, at så længe man ikke giver skoler og vejledningscentre de nødvendige ressourcer, løser man altså heller ikke de problemer, som det er så nødvendigt at vi får løst.
Og vi hæfter os i den forbindelse ved, at Gymnasieskolernes Lærerforening tager afstand fra tendensen til at læsse flere opgaver over på uddannelsesinstitutionerne uden at sørge for, at de nødvendige midler følger med.
Derfor stiller vi os kritiske over for L 112, og det gør vi altså på baggrund af det, som vi betragter som en manglende finansiering.
Vi glæder os til i udvalget at høre bud på, hvordan man kan sikre, at de her udmærkede intentioner kan blive gennemført, det vil sige, hvordan man sikrer, at der også kommer til at følge penge med de gode ideer.
Bertel Haarder (V), 2008-04-04:
Tak til ordførerne for principiel støtte.
Jeg er sikker på, at vi med dette forslag opnår nogle forbedringer, men jeg er ikke sikker på, at vi har fundet de vises sten.
Det er derfor, jeg lægger meget vægt på den forsøgsparagraf, som er indført.
Målet er jo at få 95 pct. til at tage en ungdomsuddannelse.
Vi er langt fra målet, og alle kræfter inden for vejledningsområdet skal sættes ind på at få de sidste 15-20 pct. med.
Det er dem, kræfterne skal bruges på, og ikke alle mulige unge, som selv kan finde ud af det.
Jeg har besøgt 10.-klasses-centre, hvor man ikke anede, om eleverne bagefter gik videre i en ungdomsuddannelse, og slet ikke, om de fuldførte ungdomsuddannelsen, og det er selvfølgelig helt uholdbart.
Så nu gælder det altså om at koncentrere kræfterne om den del af de unge, der har brug for det, og det gælder om at måle, om det virker.
Og hvis det ikke virker, er der nu en paragraf, hvorefter man kan gå helt nye veje.
Når jeg satte den paragraf ind, var det, fordi jeg tror, man bør forsøge med mentorordninger, som også fru Anne-Mette Winther Christiansen nævnte.
I går hørte jeg om et lærerpar på Sjælland, som hver fredag kører ind på en erhvervsskole, hvor de er mentorer for hver deres elev.
Det fungerer, og det har nedbragt frafaldet.
Og det er amatører, det er ganske almindelige mennesker, som har en elev hver.
Det er vigtigt, at de unge oplever, at der er en person, der viser dem særlig opmærksomhed, og ikke bare, jeg havde nær sagt, endnu en lærer eller behandler, som bliver betalt for det.
Kan man finde mentorer, som vil tage et personligt ansvar i forhold til frafaldstruede unge, er det det allerbedste, og det er der heldigvis erhvervsskoler som er kommet langt med.
Skulle der være kommuner, som vil sætte noget sådant i system i samarbejde med Foreningsdanmark/det frivillige Danmark, som jo kan levere meget mere, end vi tror, vil jeg opfordre de kommuner til at tænke nyt og komme til ministeriet og sige: Kunne vi ikke få lov at gøre det på en helt ny måde?
Så vil de løbe en åben dør ind.
Konklusionen er, at dette forslag er en klar forbedring, men det er ikke nødvendigvis de vises sten, og derfor beder jeg om stor målrettethed, og jeg beder om, at man er meget opmærksom på, om målene nås, at man måler resultaterne, og at man går nye veje, hvis resultaterne ikke er tilfredsstillende.
Det synes jeg bestemt at vi skal dyrke i udvalget.
Hvis vi kan forenkle yderligere, skal vi også gøre det.
Vi vil gerne have administrative fællesskaber for alle statslige uddannelser, og nu begynder ministerierne jo også at etablere administrative fællesskaber.
Men der er naturligvis den forskel, at folkeskolen er kommunal, og derfor kan staten ikke bestemme på samme måde, som den kan på det statslige område.
Vi kan f.eks. ikke give en adgang til noget, som vedrører kommunale institutioner, uden at kommunerne giver tilladelse til det.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-04:
Jeg synes, at det ville være rigtig fint, hvis man kunne se på at give de her internationale skoler muligheden for at afholde en danskprøve.
Jeg synes, at der kan være en vis logik i, at man lige præcis på det område forsøger at gøre noget ved det.
Det synes jeg ville være alle tiders.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det med administrative fællesskaber for friskolerne.
Hvordan kan det være, at man siger til de private gymnasier, at de får mulighed for indgå i administrative fællesskaber med andre offentlige gymnasier, erhvervsskoler og vel også med andre private gymnasier, mens man på friskoleområdet ikke vil lade grundskolerne indgå i administrative fællesskaber med andre grundskoler?
Hvis de på den måde kan spare nogle penge og så bruge pengene på bedre undervisning, burde det jo være i alles interesse.
Kan vi ikke gøre det?
Bertel Haarder (V), 2008-04-04:
Jeg skal blot sige tak til ordførerne for den brede opbakning og også tak til skolerne, som har været med i en dialog om forslaget.
Som et resultat af den dialog udgik et kapitel vedrørende de frie kostskoler.
Den sag vil vi så vende tilbage til.
Forslaget forenkler, det giver mere frihed, og det giver mulighed for udnyttelse af moderne teknologi.
Så er der denne regel om de internationale afdelinger, som ikke er forpligtet til at føre eleverne op til folkeskolens afgangsprøver.
Jeg hørte, hvad fru Charlotte Dyremose sagde.
Jeg synes, at vi skal overveje det spørgsmål om, hvorvidt de internationale frie skoler, fordi de af meget naturlige grunde ikke vil have alle afgangsprøverne, skal have en særlig mulighed for at tage nogen af afgangsprøverne.
Det er i strid med det, som vi har aftalt både i regeringen og i Folketinget, men jeg synes, at vi alligevel skal lytte til det og se på, om vi kan finde en model.
Men jeg vil forberede fru Charlotte Dyremose på, at der så kommer andre skoler, og der kommer rigtig mange andre skoler, som gerne vil have den samme mulighed for kun at have en del af prøverne.
Så det er ikke så let, som det lyder, men lad os se på det.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-04:
Ny Alliance kan selvsagt støtte intentionerne i det her forslag.
Det er altid sådan med sådan nogle forslag, at hvis man bladrer frem i dem, finder man et afsnit om de økonomiske og administrative konsekvenser af hver enkelt element, og om de administrative konsekvenser står der, at de positive konsekvenser er lettelser i kommunerne i forhold til registrering og opfølgning på de unge, og om de negative konsekvenser står der, at vejledningsindsatsen i kommunerne særlig skal målrettes unge med et særligt behov for vejledning.
Det er stort set intetsigende, hvad der står der.
Det er svært helt at vurdere konsekvenserne af et sådant forslag, og det er selvfølgelig også en del af sandheden.
Men problemet er jo sådan grundlæggende, at intentionerne er alle enige om, men spørgsmålet er så: Vil det lykkes at få det ført ud i virkeligheden, eller kommer der blot mere bureaukrati ud af det? Vi vil fra Ny Alliances side prøve at følge op på det i udvalgsarbejdet, for jeg tror sådan set ikke, at der er nogen som helst ude i systemet, vejledere og andre, som er i tvivl om, at der er behov for en målrettet og sikker vejledning.
Spørgsmålet er, hvordan man får det virkeliggjort.
Det her er et bud på, hvordan det kan gøres, og intentionerne støtter vi helt sikkert, og vi ender med stor sandsynlighed også med at bakke op om forslaget.
Men det er bare vigtigt at understrege, at vi hele tiden, når vi laver den her slags ting, skal veje den gode vilje op mod risikoen for yderligere administrative byrder.
Ny Alliance har ingen problemer med at støtte op om det her forslag.
I øvrigt er netop modellen for friskoler et fantastisk godt eksempel på, hvordan man på en meget, meget enkel og ukompliceret måde kan lave frit valg.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-04:
Den spænding kan jeg lige så godt udløse med det samme.
Det gælder det, at man godt kan bygge ud, uden at man nødvendigvis skal slå naboens hus ned, men at man godt kan bygge det lige på den anden side, og det gælder muligheden for, at de internationale afdelinger i de frie grundskoler ikke behøver at bede om at blive fritaget for afgangsprøve.
Der har så været - som også en anden ordfører var inde på - det her spørgsmål, om man så ikke kunne få lov til at tage afgangsprøverne i enkelte fag.
Der har vi lagt op til, at hvis man vil til afgangsprøve, skal man til afgangsprøve i alle fag.
Spørgsmålet er her, hvor de så generelt er fritaget, om man så skulle give en bygge på-mulighed.
Men man kunne godt for disse specifikke internationale, der jo kun på nogle områder følger den almindelige danskundervisning, give dem en bygge på-model i forhold til afgangsprøve i enkelte fag.
Det vil vi stille spørgsmål om under udvalgsarbejdet, og så må vi se på det i det videre forløb.
Men alt i alt kan vi støtte forslaget.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-04:
Da ordføreren på det her lovforslag ikke kan være til stede, skal jeg meddele, at SF kan støtte forslaget.
Det er prisværdigt, at undervisningsministeren har lyttet til flere høringssvar og undtaget eksempelvis frie kostskoler i denne omgang.
Med hensyn til selve forslaget er det fint, at de frie grundskoler og private gymnasier får mulighed for at oprette administrative fællesskaber.
Desuden er det en god idé at præcisere, at den frie grundskole udgør en geografisk og bygningsmæssig enhed.
Samme præcisering kunne i øvrigt også være gavnlig på folkeskoleområdet.
Men SF støtter som sagt forslaget.