runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2015-10-22:
Det lyder da godt, men det var ikke det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var, om Socialdemokraterne i lyset af den her meget store migrantstrøm, der kommer op gennem Europa, og som gør, at Sverige nu formentlig er nødt til at lukke grænsen og indføre grænsekontrol, i de forhandlinger, vi skal have omkring finansloven, vil være med til at sige til regeringen, at nu er det altså nødvendigt, at vi får grænsekontrol på den dansk-tyske grænse for at sikre, at vi ikke bliver oversvømmet af den meget store migrant- og asylansøgerstrøm, som også vil komme til Danmark, og som kommer til Danmark i øjeblikket.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Jeg må altså minde ordføreren om, at jeg rent faktisk svarede på det spørgsmål, som ordføreren først stillede, som jo handler om finansloven.
Et spørgsmål om, hvorvidt man vil udnytte Schengens regler i en situation, sådan som Tyskland har gjort, og sådan som det bliver overvejet at gøre i Sverige, er i givet fald en myndighedsopgave og ikke en opgave i en finanslovsforhandling.
Marcus Knuth (V), 2015-10-22:
Kan ordføreren redegøre for, hvor mange private jobs Socialdemokratiet har ambitioner om at skabe, jævnfør jeres plan?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Tak, og tak for spørgsmålet til hr. Marcus Knuth.
Det er jo ret enkelt at svare på.
Hvis man lader være med at give lettelser i arveafgiften til nogle særlig velstillede familier, hvis man lader være med at bruge penge på en boligjobordning, hvor et job koster omkring 2 millioner, men bruger de penge på noget andet, så vil vi kunne skabe flere arbejdspladser end det, som regeringens finanslovsforslag lægger op til.
Det er ret enkelt.
Men det er også klart, at vi ønsker først og fremmest at gå ind i forhandlingslokalet med regeringen, med Venstre, og skabe nogle bedre resultater.
Og de to prioriteringer, vi har, er mere velfærd, mere kernevelfærd, og det er flere arbejdspladser.
Jeg ved ikke, om hr. Marcus Knuth er uenig i, at der skal være flere arbejdspladser, og jeg ved ikke, om hr. Marcus Knuth er uenig i, at der skal bedre velfærd, men det håber jeg i hvert fald ikke.
Og det er jo – det beklager jeg at måtte sige her – relativt nemt at have den ambition.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-22:
Siden reformen af førtidspension og fleksjob trådte i kraft, har medierne jo bragt utallige eksempler på alvorligt syge borgere, der bliver tvunget ud i arbejdsprøvninger, ressourceforløb og fleksjob af få minutters varighed.
Det sker meget ofte stik imod speciallægers erklæringer om, at borgeren sandsynligvis kun bliver mere syg af det.
Jeg tror, vi alle sammen som folketingspolitikere modtager henvendelser fra disse borgere.
Jeg modtager i hvert fald utrolig mange, hvor borgerne beskriver, hvor ulykkelige de er, og hvor utrygge de er over deres situation, ikke mindst på grund af deres økonomi.
Mit spørgsmål er jo så til ordføreren: Hvad svarer ordføreren og hans kollegaer i Socialdemokratiet disse mennesker?
Svarer man, at sådan er det jo, og at det er en fin lov, man har lavet, der fungerer efter hensigten?
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Jamen det er jeg rigtig glad for, og det opfatter jeg som et klart svar om, at man ikke kan støtte de her to lovforslag, som ligger, og som jo indebærer lige præcis det, ordføreren siger, nemlig at man tager pengene fra de kommunale kasser og lægger over i det, man kalder det statslige delloft, som er det, som også bare hedder råderummet.
Dermed kan pengene jo bruges, f.eks. af et flertal, eventuelt uden Dansk Folkeparti, i foråret, når man skal forhandle en skattereform, og de kan bruges på alle mulige andre måder.
Så det er jo ikke sikkert, at man, hvis man stemmer for den her lov, og det vil jeg bare gerne have ordføreren til at bekræfte, får mulighed for senere at føre pengene tilbage til kommunerne.
Ved at stemme for det her lovforslag er pengene væk, og det betyder også, og det håber jeg også ordføreren kan bekræfte, at kommunerne, hvis det her bliver stemt igennem, allerede nu begynder at afskedige mennesker ude i den kommunale velfærd, for det vil enhver ansvarlig kommune selvfølgelig gøre.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Vi anerkender fuldt ud aftalesystemet.
Når to parter mødes og laver en aftale, så anerkender vi det.
Det at lave en aftale om kommunernes økonomi med en regering foregår uden for Folketingssalen, og vi er forundret over, at KL valgte at bruge et mandat med 98 kommuner i ryggen på at lave en aftale med en regering, hvor der ligger et omprioriteringsbidrag i, med den her tekst, som der gør.
Men vi anerkender, at kommunerne har lavet den aftale.
Det, vi så gør, er, at vi siger, at kommunerne også skal have en økonomi, det anerkender vi også, men vi anerkender ikke indholdet, og vi vil bruge vores kræfter på at omgøre det der, hvor vi har vores mandater, og det har vi bl.a. i finansloven og andre steder.
Der står også i teksten, og det hæfter vi os meget ved, at fordelingen af råderummet vil kunne justeres løbende, bl.a. i forbindelse med det årlige bloktilskudsaktstykke, som kommer i Finansudvalget, og tilsvarende finansloven.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-22:
Vi kan diskutere, om det er en lille eller en stor forbedring.
Det er sådan set ikke det centrale i denne her sag.
Det centrale er, at Dansk Folkeparti har lovet vælgerne, at der ikke vil blive skåret i dagpengene; det system, vi har nu, er en bund, som vi skal bygge oven på; vi skal ikke forringe noget for nogen.
Vil ordføreren bestride, at det er et løfte, man har givet til vælgerne?
Hvis ordføreren anerkender, at man har givet det løfte til vælgerne, hvad skal vi så kalde det, som ordførerens parti nu er i gang med, hvor man er i gang med at forhandle om nedskæringer i dagpengene?
Jeg kalder det et klokkeklart løftebrud.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Det, der er vigtigt at lægge mærke til, er, hvad der kommer ud af den her aftale, når den er færdig.
Vi har haft et dagpengesystem, hvor man, hvis man var på en høj dagpengesats og gik ud i nogle få måneder og tog et lavtlønsjob, mistede muligheden for at komme tilbage, når vikariatet eller det andet arbejde stoppede igen.
Der er da ingen tvivl om, at det her er et kæmpe løft for den enkelte ledige, som står uden for arbejdsmarkedet, for at få en mulighed for at komme tilbage på arbejdsmarkedet, men stadig væk have et sikkerhedsnet i form af dagpengeretten.
Så vi synes, at det forslag, der er kommet, er meget interessant, og vi vil gøre meget for, at det kan blive gennemført, men med færre karensdage.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-22:
Hvis jeg hørte rigtigt, blev der ikke nævnt et eneste ord om social dumping, og det undrer mig egentlig lidt, fordi det jo var endnu et af de store slagnumre, som DF havde.
Jeg havde egentlig det indtryk, at DF havde skiftet holdning også på dette spørgsmål, så man sådan set var enig med den daværende regering i at intensivere kampen mod social dumping.
Når jeg nu spørger, er det, fordi jeg i går stillede spørgsmålet til skatteministeren, og han sagde, at det ikke kunne komme bag på mig, det kunne ikke være overraskende, at regeringen havde en anden holdning til social dumping end Socialdemokratiet og den tidligere regering.
Så kan DF's ordfører ikke forklare mig, hvad det er, der er prioriteringer fra DF's side vedrørende social dumping i forhold til finansloven?
For det eneste, vi har set indtil nu, er, at DF støtter regeringen i at svække kontrollen med social dumping.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Nu skal man jo huske, at finanslovsforslag er finanslovsforslag fra regeringen, og det her finanslovsforslag er også et forslag fra Venstre.
Og der er ingen tvivl om, at der er ting i det her forslag, vi synes er ganske udmærkede, bl.a. på sundhedsområdet, og så er der også ting i det her forslag, som vi synes er rigtig skidt, bl.a. når man kigger på boligstøtte og andet.
Det nævnte jeg heller ikke, men det er også en af de klumper, vi har det rigtig, rigtig svært med, og den vil vi også meget gerne have pillet ud.
Social dumping er utrolig vigtigt, også særligt i forhold til de mange store projekter, også statslige projekter, som vi ser der skal køre nu.
Der er det utrolig vigtigt, at vi har et tilsyn i forhold til arbejdspladserne, at fagbevægelsen og Arbejdstilsynet og andet har muligheder for at få adgang til de her arbejdspladser, så vi ikke ser, at der kører en undergravende virksomhed – og da slet ikke på statslige arbejdspladser
Så selvfølgelig fylder det noget hos Dansk Folkeparti.
Det er et vigtigt område.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-22:
Men nu hørte jeg ordføreren rigtigt, tror jeg.
Ordføreren prioriterer jo spørgsmålet om tilsyn, og det er jeg sådan set glad for at Dansk Folkeparti prioriterer, for så kan vi være enige om at stemme imod det lovforslag, som skatteministeren har fremsat, som svækker SKATs muligheder for at føre tilsyn med social dumping ved professionelt byggeri på privat grund.
Det er vel det tilsagn, som ordføreren giver her.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Det, der er vigtigt, er jo, at der er mulighed for at kontrollere de her arbejdspladser.
Der er to ting i det: Der er noget, der tenderer dyneløfteri, og så er der noget, hvor man kommer ind og ser, hvad det er for overenskomster, man har, på de her store arbejdspladser.
Vi synes, det er pinligt, når man kigger på metrobyggeriet.
Man kan simpelt hen ikke være bekendt som offentlig myndighed at have et byggeri, hvor der er så ringe forhold, og hvor det er så ustruktureret, hvordan arbejdet bliver udført.
Det ønsker vi at understøtte at vi ikke ser igen, og det håber jeg også at den nuværende regering synes.
Vi vil gerne være med til at støtte, at man i et land som Danmark, i et velfærdssamfund som det danske ikke kan have arbejdere gående under de forhold og med de lønninger på en arbejdsplads.
Stine Brix (EL), 2015-10-22:
Så jeg kunne godt tænke mig at bede ordføreren om at sige helt klart, om man stemmer ja eller nej.
For det, der er tale om, er jo, at man med det lovforslag overfører 7 mia. kr. fra den borgernære velfærd, ældreplejen, skolerne, daginstitutionerne, til staten.
Hr. René Christensen sagde tidligere, at det har Kommunernes Landsforening jo selv aftalt – ja, for 2016, men ikke for 2017 og 2018 og 2019, som vi også stemmer om i den her sammenhæng.
Jeg kunne da godt tænke mig at gøre opmærksom på, at KL's egen formand jo faktisk appellerer til Folketingets partier om at stemme nej til det her lovforslag, fordi han simpelt hen mener, at det er uansvarligt at overføre så mange penge fra kommunerne til staten.
Så var det ikke noget at bruge Dansk Folkepartis mandater her, hvor de jo faktisk kunne gøre en forskel for den borgernære velfærd, til at stemme nej til L 2 og L 3?
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Nogle mindre forbedringer, siger Enhedslisten.
Jeg mener ikke, at det er nogle mindre forbedringer, der er i det oplæg, der ligger.
Vi er sådan set glade for, at kommissionen har arbejdet.
Vi er også glade for, at der er kommet mindretalsudtalelser om, hvordan vi kan få lavet et dagpengesystem, der har værdi.
Det, der er det vigtige ved dagpengesystemet, er, at det skal have værdi for to parter, nemlig for arbejdstagere, men så sandelig også for arbejdsgivere.
Der synes vi, at det forslag, der er kommet frem, er rigtig interessant.
Vi synes, at der er for mange karensdage.
Det vil vi gerne være med til at løse.
Men vi synes ikke, at det er en lille forbedring, der ligger i det store arbejde, der er gjort – altså i det, vi har set, og som er fremlagt.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-22:
Mange tak.
I Jyllands-Posten den 24. maj – 3 dage før valget blev udskrevet – kunne man læse, at Dansk Folkepartis leder, hr. Kristian Thulesen Dahl, udfordrede Helle Thorning-Schmidt, fordi hun ikke ville bruge flere penge på dagpengesystemet.
Pengene skal findes, lød det fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Jeg citerer fra artiklen: »Venstre vil heller ikke bruge flere penge, men det kommer Løkke til, hvis det står til DF's leder, som vil forbedre systemet på flere områder og samtidig kalder det sin »grundlæggende præmis«, at ingen må få det dårligere.« Artiklen fortsætter med et citat fra Kristian Thulesen Dahl
: »Vi går efter et system, hvor det, vi ser i dag, er bunden, og hvor der så lægges bedre ting ovenpå, blandt andet i form af mere fleksible og kortere genoptjeningsmuligheder. Hvis der skal ro om dagpengesystemet, så skal man sørge for, at det bliver mere attraktivt.« Det vil sige, at Dansk Folkeparti har lovet vælgerne, at der ikke sker nogen forringelser af dagpengene.
Men hvad er det så, DF har gang i, når de nu i medierne melder ud, at de er parate til at skære i dagpengene for at finansiere nogle mindre forbedringer af genoptjeningsreglerne?
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-22:
Jeg undrede mig faktisk over, at landdistrikterne ikke blev nævnt med et eneste ord i Dansk Folkepartis ordførertale, for det ved jeg jo er noget, der normalt i hvert fald optager Dansk Folkeparti meget, og det optager i hvert fald Radikale Venstre utrolig meget.
Jeg har været ret forbløffet over at se, at selv om man nu har gjort rigtig meget ud af at tvangsflytte 3.900 statslige arbejdspladser ud i landdistrikterne, har man, som vi har kunnet læse i pressen de sidste par uger, jo samtidig fra regeringens side lagt op til at skære voldsomt både i kommunerne, men jo også på en lang række områder inden for det grønne, geotermi, Samsø Energiakademi osv., så vi reducerer arbejdspladser, især private arbejdspladser, ude i landdistrikterne.
Der så jeg til min store glæde, at Dansk Folkeparti, i hvert fald i nogle af medierne, gerne vil være med til at stå vagt om arbejdspladser i landdistrikterne og slå hårdt ned på Venstres forsøg på at slagte grønne arbejdspladser i landdistrikterne.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Der er flere udfordringer i forhold til landdistrikterne, som selvfølgelig ligger Dansk Folkeparti meget på sinde.
Det, der er vigtigt, er jo, at man ikke giver med den ene hånd og tager med den anden hånd.
Så får man ikke det løft, som vi også har en klar fornemmelse af at regeringen gerne vil give.
Der, hvor vi også ser der er en udfordring, er særligt på undervisningsområdet.
Hvis man vil løfte områderne i provinsen og man forventer, at folk vil flytte til provinsen, er man også nødt til at have uddannelser i områderne.
Derfor er det rigtig vigtigt, at de øvelser med hensyn til omprioritering også på uddannelsesområdet ikke ender ud i, at man centraliserer uddannelser, fordi så nytter det ikke noget at flytte arbejdspladser ud, for så er det pendling, man øger, og ikke en bosætning, man øger.
Men vi er helt åbne over for – vi har det også med – at vi selvfølgelig skal være med til at sikre, at det bliver en hel pakke, som giver velfungerende landdistrikter.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-22:
Det er jeg glad for.
For det med omprioriteringsbidraget på uddannelsesområdet er jo ikke en del af kommuneaftalen.
Og det er klart et af de fokusområder, Radikale også har.
Så der kan vi forhåbentlig presse Venstre til ikke at skære ned på uddannelse i landdistrikterne.
Men jeg synes egentlig også, at det med de private arbejdspladser er vigtigt.
De økologiske husmænd derude mister deres rådgivning, og det med kommuner, der gerne vil gå foran og lave geotermi for at give billig eller nogle steder endda gratis varme til deres borgere, har man også skåret væk.
Man har også skåret rådgivningen væk til – og det er måske sådan lidt kedeligt – at lave varmepumper i fjernvarmen, hvilket også giver billigere varme til landdistrikterne.
Er det ikke også et sted, hvor vi burde sætte ind?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
I spørgsmålet omkring finansloven er det jo ganske klart – det tror jeg også burde være fremgået ved flere lejligheder – at Socialdemokratiet mener, det vil være fornuftigt, at Folketinget og regeringen indgår en bred aftale på integrationsområdet.
Det vil være hensigtsmæssigt, og derfor har vi selvfølgelig også tænkt os at møde op til alle forhandlinger, også forhandlinger på det pågældende område.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Omkring det grønne område er der jo rigtig mange ting, og som ordføreren også rigtigt siger, er det ikke en sådan udtømmende liste over, hvad der har været givet tilskud til.
Der er vi som parti i gang med at se på, hvad vi egentlig synes er rimeligt at udfase på et tidspunkt.
Det er sådan med grønne løsninger, at på et tidspunkt skal de også være selvbærende og ikke være subsidieret længere.
Og der synes vi sådan set det er en fin øvelse at kaste den her bold op i luften, og vi er også ved at pille den ned og ser på, hvor vi mener man godt kan skære tilskuddene væk.
For sådan er det jo med at få et tilskud.
Det er for, at man kan være innovativ og starte noget op, og særlig på det grønne område skal man også være opmærksom på, at det på et tidspunkt bør være selvbærende, og så faser vi tilskuddene ud.
Men vi er ved at kigge på listen, og vi har også bemærket, at den er meget lang.
Jesper Petersen (S), 2015-10-22:
Bag hele den her diskussion om velfærdsønsker og offentlig vækst er der jo altså en sammenhæng – altså når man stiller sig op på Folketingets talerstol og siger, at man gerne vil gøre mere for de ældre, og vi også har haft det ønske, ud over til de ældre, at øge budgetterne til børn, sygehuse osv. – med, hvor meget man er villig til at sætte af til den offentlige vækst.
Det er derfor, at vi er så optaget af spørgsmålet om, hvordan man bruger det her råderum.
Der sagde hr. René Christensens formand så sent som den 24. juni – og jeg citerer hr. Kristian Thulesen Dahl: »Jeg har sagt før, under og efter valgkampen, at når vi har lagt os på den økonomiske politik, som vi har gjort, det vil sige en vækst på 0,8 procent, så er det, fordi det er det, som der er behov for.«
Han sagde 0,8 pct., som altså var de midler, der så kunne bruges på velfærd.
I dag siger hr. René Christensen: Vi er tilfredse med 0,3 pct.
Det var ordvalget.
Hvad er der sket i mellemtiden, når man nu accepterer, at der er så meget færre midler at gøre godt med til f.eks. at gavne de ældre og sygehusene?
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Det, der er vigtigt at forstå, og det var også det, som jeg gav klart udtryk for, er, at det her jo er den første finanslov for 2016.
Og vi vil hver gang have et ønske om, at vi har en velfærd, vi kan være bekendt.
Det drejer sig om, at vi vil have en velfærd ude i Danmark og i hele Danmark, et ligeværdigt Danmark, så man, ligegyldigt hvor man bor, skal have en værdig ældrepleje.
Man skal også have en værdig folkeskole.
Man skal også have et værdigt dagtilbud, ligegyldigt hvad for en kommune man bor i.
Der må vi anerkende, at det altså kræver flere midler, og det er den kamp, vi kæmper.
Og derfor er vi selvfølgelig glade for, at det går i vores retning.
Vi er jo ikke så naive at tro, at vi som enkelt parti med de mandater, vi har, på dag et kan få det hele, men er glade for, at vi kan få en vækst ud af en finanslov med en regering, som gik til valg på nulvækst, altså at der trods alt er mulighed for en mindre vækst.
Samtidig håber vi selvfølgelig på, at vi ud over det, der ligger i forslaget, kan være med til at hæve mulighederne på ældreområdet med den her ægte ældremilliard – og den kæmper vi meget for.
Jesper Petersen (S), 2015-10-22:
Undskyld, at det bliver lidt direkte, men jeg synes simpelt hen, at det er noget snak.
Hr. René Christensen stiller sig nu op og siger, at det går i Dansk Folkepartis retning, fordi man kan bruge nogle penge på velfærd.
Hør en gang: Hvis der stadig havde siddet den samme regering som den, hr. René Christensen har været med til at vælte, så ville der jo være disponeret mere til velfærd over de kommende år, end det er tilfældet med den regering, man nu har bragt til magten.
Så det er noget snak og simpelt hen forkert, hvad hr. René Christensen siger.
Så jeg synes stadig væk, vi mangler at få svar på, hvordan man kan være tilfreds med, at der er færre penge til velfærd end det, man sagde før valget at man ville have.
Det svarer hr. René Christensen overhovedet ikke på.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Udfordringerne var jo, at den tidligere regering ikke ville bruge det på velfærd.
Det var ikke til ældreområdet.
Jo, man sagde, at man ville bruge noget på børneområdet, men man havde jo ikke fundet penge til det.
Nej, der, hvor man brugte pengene, og hvor man havde sat dem af, var på integrationsområdet.
Man har stemt nej til at bremse tilstrømningen til Danmark.
Man mener, at der er krav på bolig for dem, der har fået ophold i Danmark, og at de skal have fuld kontanthjælp fra dag et.
Det mener vi ikke i Dansk Folkeparti.
Når vi vil have en vækst i det offentlige, er det, fordi den skal gå til den nære velfærd.
Når Socialdemokratiet vil have en vækst i det offentlige, er det, fordi den skal gå til integrationsområdet.
Så begynder det at blive en samtale om tal, og tallene er fuldstændig ligegyldige, hvis pengene bliver brugt forkert.
Peter Skaarup (DF), 2015-10-22:
Tak for det.
Jeg lyttede med interesse til ordførerens tale.
Der var ikke meget om en af de store udfordringer, vi har i øjeblikket, nemlig den store migrantstrøm, der kommer op igennem Europa, og som jo i øjeblikket gør, at man i Sverige, som jo ellers har været meget modtagelig over for at tage imod rigtig mange asylsøgere og migranter, nu overvejer at indføre grænsekontrol.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Hvis hr. Jacob Jensen oprigtigt mener, at det er et problem, at Socialdemokratiet møder op til forhandlingerne med ønsket om ikke at opstille ultimative krav, men med ønsket om at indgå i forhandlingerne – jeg har oven i købet hørt hr. Jacob Jensen ved flere lejligheder fremhæve, at det er noget, man sætter pris på, men som man også gerne ville se bevist at Socialdemokratiet så rent faktisk gjorde – er det da lidt underligt, når vi så møder op med et forslag og med ønsker, som ikke er lukkede, at skulle stå her og høre, at det skulle være et problem.
Det lyder mere, som om vi rækker en åben hånd frem med ønsket om at tage imod Venstres og møder en knytnæve den anden vej.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Nej, jeg har ikke nogen intention om at give et knytnæveslag, absolut ikke, for vi er en mindretalsregering, og vi skal selvfølgelig finde de flertal, der er til stede.
Men jeg ville bare gerne høre, om ikke der kom et finanslovsforslag.
Altså, jeg ved godt, at der er blevet rundsendt sådan en mellemlang kronik, eller hvad man kan kalde det, med nogle intentioner, som langt hen ad vejen jo er velmenende og positive, men det eneste, jeg kan se sådan af prioriteringer eller andet – det plejer jo ligesom at være det, der ligger i et finanslovsforslag – er nogle sidetal og nogle årstal.
Det er de eneste tal, der er i det her.
Og jeg ved ikke, om det er det, man henviser til, når man taler om et finanslovsforslag.
Men det kan ordføreren måske bekræfte at det er.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Som sagt er det sådan, at vi har lavet et finanslovsforslag, som handler om at kunne gå ind i en finanslovsforhandling med regeringen.
Det er åbenbart ikke noget, der falder i Venstres smag.
Det synes jeg er lidt ærgerligt.
Men jeg må så bare minde om, for det synes jeg er væsentligt, og det fik jeg ikke svaret på i første omgang, at det jo rent faktisk er sådan, at der er nogle andre tal på bordet i dag, end der var, da vi sad i regering.
Det er fuldstændig korrekt.
Vækstskønnet, det, der er realvæksten fra 2017 og fremover, er ikke 0,6, som det var i vores regeringstid, men det er 0,7.
Det vil altså sige, at der samlet set i de kommende år er flere og ikke færre penge.