runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Nu hørte jeg ikke helt hr. Karsten Hønges begrundelse for, at SF er imod forslaget, men jeg går ud fra, at det skal forstås sådan, at det er, fordi man er bundet af forliget, og derfor kan man ikke støtte de forslag, som man ellers går ind for.
Det er bare for at være sikker på, at det var rigtigt forstået.
Det er ikke, fordi der er elementer af forslaget, som SF er imod, men det er, fordi man er bundet af det forlig, man er med i.
Så sagde hr. Karsten Hønge jo en masse gode ting om, hvorfor det er så vigtigt at gøre noget mod social dumping.
Det var hr. Karsten Hønges partiformand, hr. Villy Søvndal, også ude at sige i sommer, og der blev det annonceret, at SF straks i det nye folketingsår ville fremsætte forslag mod social dumping.
Der vil jeg bare gerne høre, hvornår SF's forslag mod social dumping kommer, fordi jeg er sikker på, at der vil være mange elementer, som vi ville kunne arbejde sammen om, og som vi forhåbentlig også ville kunne få vedtaget en del af.
Karsten Hønge (SF), 2008-10-31:
Tidligere i dag har jeg annonceret, at vi netop i dag har indleveret et ønske om en forespørgselsdebat, der handler om, hvordan vi kan finde en europæisk løsning på konsekvenserne af EF-Domstolens helt urimelige hvad kan man sige?
- beslutning om, hvor man griber ind over for konfliktretten.
Derudover er der forslag om det med de skattemæssige forhold, som vi arbejder på.
Så hvornår det kommer, ligger ikke helt fast endnu, men vi arbejder på indholdet af det.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Det er jo lidt ærgerligt, når man nu har lovet, at det kom straks.
Vi har jo siddet og ventet lidt på det, men der må vi jo så vente på, at der kommer noget mere.
Men jeg skal bare være sikker på, at hr. Karsten Hønge støtter de elementer, der er i Enhedslistens forslag, så hvis ikke SF var bundet af forliget, ville SF kunne sige, at man støttede vores forslag, og det vil sige, at til foråret, når østaftalen udløber, vil SF kunne gå ind og støtte de forslag, som Enhedslisten her har fremsat.
Karsten Hønge (SF), 2008-10-31:
Man går der, spændt, kan jeg forstå, på det i Enhedslisten hele sommeren over og glæder sig til at se vores forslag.
Spændingen stiger, og der er ikke nogen, der har spurgt os, for Enhedslisten kunne til enhver tid spørge SF, hvor langt vi er kommet i arbejdet med det.
Jeg er selvfølgelig ked af, at man har haft skuffede Enhedslistefolk gående rundt sådan løst på Christiansborg.
Jeg kan kun sige, at vi ønsker at arbejde mere konkret med selve indholdet af de forslag, og derfor kan jeg ikke sætte en mere konkret dato på det.
Med hensyn til hvilke forslag vi støtter, vil jeg sige, at der er en række af tingene i Enhedslistens forslag, som vi støtter.
Der er det med skiltning på byggepladser; der er det med at give fagforeningsfolk adgang til arbejdspladserne, sådan at det ikke er noget med at sige, at nu skal fagforeningerne løfte den her samfundsgavnlige opgave, men at de i øvrigt forbydes adgang til arbejdspladserne.
Så det er indlysende forslag, vi støtter.
Der er opstramning med hensyn til RUT-registeret; der er det med den solidariske hæftelse for hovedentreprenører.
Så lad os se på, hvordan forslagene vil se ud, når vi kommer til foråret, og om vi i øvrigt i partiet er bundet af andre forligsaftaler.
Men ellers er vi som udgangspunkt positive over for indholdet i det.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Nej, må jeg sige til hr. Karsten Hønge, i Enhedslisten er vi ikke skuffede, men jeg er skuffet over hr. Karsten Hønges manglende respekt for de løfter, som hans partiformand afgiver.
Vi er jo nu kommet et stykke ind i folketingsåret.
Derfor synes jeg, at det er lidt skuffende at høre, at de forslag, som hr. Villy Søvndal annoncerede i juli måned, er man måske nu begyndt at overveje hvordan kunne komme til at se ud.
Jeg synes ikke rigtig, at det giver indtryk af, at hr. Villy Søvndal og hr. Karsten Hønge og SF ser på det her område med den alvor og seriøsitet, som er nødvendig.
Karsten Hønge (SF), 2008-10-31:
Vissevasse, der er gået en måned, siden Folketinget åbnede.
Mon ikke vi når det.
Man må tøjle utålmodigheden.
Villum Christensen (LA), 2008-10-31:
Tak for det.
Liberal Alliance kan ikke gå ind for det her forslag.
Vi støtter i al væsentlighed den argumentation, som beskæftigelsesministeren kom med.
Vi deler simpelt hen ikke Enhedslistens bekymringsunivers på det her område og synes i øvrigt, at der tidligere på dagen er taget et rigtig godt skridt, da vi tog fat i Lavaldommen.
Bent Bøgsted (DF), 2008-10-31:
O.k., men jeg har glemt, hvad det var.
Det må vi lige vente med til næste ombæring.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-31:
Jeg kan jo forstå, at Enhedslisten undrer sig meget over en masse forskellige ting.
Jeg må også undre mig over det beslutningsforslag, som her er fremsat, og over Enhedslisten, som jo bl.a. på side 2 nederst skriver, og jeg citerer: »at afgørelser i det danske fagretlige system, herunder udenretslige forlig mellem overenskomstparterne, ikke kan underkendes af domstole i andre EU-lande«.
Altså, man fremsætter et forslag, som slet ikke kan lade sig gøre, som følge af at Danmark har det EU-forbehold.
Så der er jo mange ting, man kan undre sig over i den her sammenhæng.
Jeg må bare klart sige, at jeg er meget glad for, at der er en bred tilslutning her i Folketinget til, at vi skal sikre den danske model og dermed også bekæmpe social dumping.
Det er jo præcis det, det handler om.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Nu undrede hr. Erling Bonnesen sig over Enhedslistens tolkning af, hvilke muligheder vi har i EU-samarbejdet.
Det skal vi nok vende tilbage til.
Det, jeg undrer mig over, er, at hr. Erling Bonnesen og beskæftigelsesministeren er i stand til med sikkerhed i stemmen at sige, at det her har de styr på, når det ved bare at stille nogle ganske få, meget enkle spørgsmål til, hvordan det er i virkeligheden, viser sig, at det kan man ikke få noget svar på.
Så synes jeg måske, at det er lidt dristigt at sige, at der er styr på tingene.
Og bare et andet eksempel: Vi ved ikke, hvor mange udstationerede, der er i Danmark, men jeg er ret sikker på, at der er mere end 8.000, og der er 8.000, der i dag er registreret på en sådan måde, at de lovligt kan arbejde som udstationerede i Danmark.
Jeg synes altså, at hr. Erling Bonnesen og Venstre burde sætte sig lidt mere seriøst ind i de her sager, fordi så ville man erkende, at her er nogle store udfordringer, som skal løftes, og det kan man ikke med den nuværende lovgivning og med den nuværende indsats.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-31:
Selvfølgelig forholder vi os i Venstre sagligt og seriøst til det.
Det er også derfor, vi lige præcis har fremsat et lovforslag tidligere på dagen, som der er redegjort for adskillige gange, og som jeg ikke vil blive ved at gentage, men blot henvise til.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne ikke er enige med ministeren i, at det går rigtig godt, men det undrer mig lidt, at den socialdemokratiske ordfører synes, at RUT-registeret er så stort et fremskridt, når vi kan se, at der kun er omkring 300 virksomheder, der er blevet registreret, og når man vurderer, at der nok er i hvert fald 4.000 virksomheder, der burde være registreret.
Når man f.eks. ikke kan få oplysninger i RUT-registeret om, hvor firmaerne arbejder henne, eller hvornår de arbejder, så bliver det jo også noget begrænset, hvad man kan bruge det til.
Men jeg vil gerne høre, når nu Socialdemokraterne er positive over for mange af elementerne i vores forslag, om man så kan støtte dem, når østaftalen udløber og man ikke længere er bundet af forliget - altså til foråret?
Vil man så kunne gå ind og stemme for en række af elementerne i vores forslag, for så vil vi jo kunne fremsætte dem særskilt?
Thomas Adelskov (S), 2008-10-31:
Jamen der vil være nogle af de her forslag, som vi rent faktisk mener skal nyde fremme, og der vil også være forslag, som vi kan støtte.
Vi har jo forskellige forligskredse med regeringen, og når det drejer sig om arbejdsmiljølovgivning, har vi en særskilt forligskreds, som ikke handler om østarbejdere.
Men der vil være andre af de her forslag, som vi sådan set mener at vi i fællesskab kan fremme her, hvis vi kan skaffe flertal for det i Folketingssalen.
Mit håb er jo, at regeringen også indser, at der er flere og nødvendige redskaber, som man skal give fagbevægelsen for at kunne håndtere og løfte den her opgave.
Det har vi også kritiseret, når vi har haft møde i den forligskreds, som ministeren også har omtalt, og hvor vi jævnligt har møder.
Vi er ikke tilfredse med, at der ikke allerede nu eksisterer den her webadgang, der giver mulighed for også at komme ind via internettet, og at man ikke allerede nu kan abonnere på oplysninger fra RUT-registeret.
Og vi har også rejst en række spørgsmål om, i hvilket omfang vi kan gå ud at sikre, at langt flere virksomheder rent faktisk bliver registreret - og om kampagner til at få kontrolleret, at man er der, så vi får fanget alle plattenslagerne.
Så RUT-registeret fungerer ikke optimalt endnu, men vi er også optaget af, at det rent faktisk er et register og et redskab, som er efterlyst af fagbevægelsen.
Den aftale, som vi har baseret RUT-registeret og lovgivningen på, er lavet mellem arbejdsmarkedets parter, og det betyder, at det her altså er en aftale, der er afgrænset og forhandlet af både lønmodtager- og arbejdsgiverside og regeringen, som vi så efterfølgende har tilsluttet os.
Derfor tror vi sådan set stadig væk på RUT-redskabet; vi kan bare konstatere, at det slet ikke endnu fungerer efter de mål og ønsker, vi kunne have.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Det lyder godt, at der er flere elementer i forslaget, som Socialdemokraterne gerne vil stemme for, for så vil vi se på at fremsætte dem som særskilte forslag.
Så det kunne være rart lige at få præciseret, hvad det er for nogle dele af forslaget.
Jeg er helt enig i, at fagbevægelsen bærer størstedelen af byrden i øjeblikket, men politiet skulle også gerne bære noget af byrden.
Derfor vil jeg høre, om Socialdemokraterne, der var med i politiforliget, vil være med til at sikre, at det her område ikke bliver nedprioriteret i de forhandlinger, der pågår i øjeblikket.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Nu har jeg forstået, at i hvert fald rigspolitichefen har foreslået, at det her er et af de områder, der skal nedprioriteres, så vi kan ikke i dag få noget svar fra Venstre om, hvordan man stiller sig til det.
Det må vi jo så vende tilbage til ved en anden god lejlighed.
Men der er en ting - eller to ting - jeg slet ikke forstår.
Den ene er, at hr. Erling Bonnesen i lighed med beskæftigelsesministeren begynder at hævde, at det lovforslag, vi har behandlet tidligere i dag, skulle løse problemerne med social dumping.
Hvis man skal være meget positiv, handler det forslag, vi har behandlet tidligere i dag, om at opretholde den tilstand, som eksisterer, og det er altså under den tilstand, vi ser massive eksempler på social dumping, og det tror jeg hr. Erling Bonnesen må erkende ikke er virkelighedsfjernt.
Den anden ting er, at man siger, at systemet fungerer.
Jamen hvis det er sådan, at der er omkring 4.000 udenlandske virksomheder i Danmark og kun de 300 af dem er registreret i RUT-registeret, så fungerer tingene vel ikke.
Thomas Adelskov (S), 2008-10-31:
Altså, til det sidste bliver jeg bare nødt til at sige, at det vel er mit indtryk - også fra de indberetninger, jeg har fra de faglige repræsentanter, jeg taler med - at politiet på det her område rent faktisk ikke gør ret meget, og det er tilsvarende, hvad man ikke gør på andre områder i forhold til de aftaler, der foreligger.
Vær opmærksom på, at da vi lavede politiforliget, fik vi jo rent faktisk skærpet opmærksomheden omkring det her, der handler om illegal arbejdskraft altså, at det blev et af de fokusområder, som man skulle prioritere i de nye politikredse.
Nu er der for øjeblikket forhandlinger i gang for i det hele taget at prøve at få den her politireform på skinner igen, så jeg vil i modsætning til fru Line Barfod ikke give en garanti for, at vi bibeholder status quo.
Jeg vil sådan set håbe og ønske, at vi rent faktisk får politiet til at prioritere de her opgaver, som vi i øvrigt har aftalt i politiforliget.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Jeg synes jo, at hr. Thomas Adelskov har en meget mere seriøs tilgang til det her end beskæftigelsesministeren og Venstre.
Jeg kan godt se, at nogle af de forhandlinger, som hr. Thomas Adelskov må deltage i dér, må være ganske besværlige.
Men det er jo en side af sagen.
Jeg ved ikke, om hr. Thomas Adelskov kunne præcisere lidt mere, hvilke elementer det er i Enhedslistens beslutningsforslag, som Socialdemokraterne ikke alene støtter, men som Socialdemokraterne også mener man har mulighed for at stemme for, på trods af at man er involveret i nogle forlig, som jo også lægger nogle begrænsninger.
Thomas Adelskov (S), 2008-10-31:
Jamen jeg takker for deltagelsen og forståelsen for den situation, som jeg er i, når jeg er til forhandlinger med beskæftigelsesministeren.
Det er jo også rart at få lidt opbakning, det kan der være brug for - lidt moralsk støtte i hvert fald.
På spørgsmålet om, hvad det er for nogle forslag, så nævnte jeg dem også før.
Det drejer sig bl.a. om forslaget om skiltning, som vi synes er et meget interessant forslag, og som vi jo selv har fremlagt ved forhandlingsbordet, men som desværre er blevet afvist af regeringen, altså at man ude på byggepladserne skal skilte med, hvilke virksomheder der er derinde, fordi det giver lønmodtagerorganisationerne meget lettere adgang til at se, om de har overenskomst med alle dér, og i givet fald banke på døren og få rejst et overenskomstkrav.
Det handler om spørgsmålet om arbejdsmiljøreglerne, altså om vi på en række områder kan skærpe arbejdsmiljøreglerne for at sikre, at de bliver overholdt, og det handler om flere kampagner fra myndighederne, som jeg også nævnte tidligere.
Så er der også forslag, som vi synes det kunne være spændende at få undersøgt for at se, om det nu er noget, der kan gennemføres og lade sig gøre.
Det er f.eks. det forslag om at stille nogle flere krav til udenlandske virksomheder, der kommer her til Danmark, ved at vi - hvis de er i en eller anden situation, eller hvis der foregår et eller andet omkring dem - kan gøre udlæg i f.eks. maskiner eller på anden måde forhindre, at de rejser ud af landet med en stor gæld hængende enten til deres medarbejdere eller f.eks. til det offentlige i Danmark.
Altså, hvad kan vi gøre for at sikre os imod den slags?
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Der er bare en enkelt ting, som jeg var lidt forvirret over, da beskæftigelsesministeren sagde noget om det, og det var det der med de E 101-blanketter, som handler om, hvorvidt man har en social forsikring i hjemlandet.
Når jeg synes, det er lidt underligt, at ministeren sådan ikke rigtig synes, at det kan bruges til noget, er det jo, fordi man, så vidt jeg har forstået, for at kunne være udstationeret i Danmark skal være ansat i et firma i hjemlandet, og for at være det skal man også have en eller anden form for social sikringsordning i hjemlandet.
Er hr. Thomas Adelskov ikke enig med mig i, at man burde bruge de her blanketter og den her registrering meget mere offensivt til at få ram på dem, som påstår, at folk er udstationeret, hvor det i virkeligheden er nogle andre regler, der burde være gældende?
Thomas Adelskov (S), 2008-10-31:
Jo, det er jeg faktisk enig i, og det havde vi også håbet at man kunne bruge det her E 101-register til
; altså, oprindelig var det jo et af de der redskaber, som vi lagde meget stor vægt på og havde meget tillid til, og det har så bare vist sig, at det kan man simpelt hen ikke bruge
Men jeg synes, at det ville være fint at stille spørgsmål om det i udvalgsarbejdet, for så kan man nemlig også få en redegørelse for, i hvilket omfang det ikke kan bruges - altså, at man som udgangspunkt ikke bare kan sige, at fordi en lønmodtager ikke har sendt en E 101-blanket ind, skulle der være tale om illegal arbejdskraft.
Lad mig også lige sige - for det synes jeg også er vigtigt at understrege - at der også er elementer i det her forslag, som Enhedslisten har fremsat, som vi ikke kan støtte.
Vi er ikke enige i, at vi her i Folketinget skal lovgive om, at man skal have en given løn eller en given overenskomst.
Vi mener, at det er op til arbejdsmarkedets parter, og jeg synes, det er meget vigtigt at understrege, at vi lægger stor vægt på, at det er noget, der aftales mellem parterne, og ikke noget, der lovgives om.
Når jeg synes, det er så vigtigt, at Enhedslisten måske også revurderede sin opfattelse af det, er det, fordi jeg synes, det egentlig er et meget uhyggeligt billede, hvis man forestillede sig, at det politiske flertal, der i øjeblikket hersker på Christiansborg og i det her Folketing, skulle til at bestemme, beslutte og lægge alle linjer i forhold til lønog ansættelsesvilkår og overenskomster på det danske arbejdsmarked.
Så ville meget se sort ud, og derfor tror jeg, at vi alle har en fælles interesse i, at vi overlader det til parterne derude, og det vil vi ikke lovgive om.
Bent Bøgsted (DF), 2008-10-31:
Forslaget her er jo næsten en genfremsættelse af et tidligere forslag, B 135, som vi havde i sidste samling.
I den forbindelse sagde Dansk Folkeparti nej til forslaget.
Vi talte positivt om det, for der var trods alt positive elementer i det, og det er der jo også i det her forslag, da det er de samme elementer, der er gået med over.
Men vi kan ikke støtte det her forslag, og det skyldes bl.a., at man med arbejdsmiljølovgivningen vil hæve bødestørrelsen og idømme fængselsstraf.
Det kan vi ikke gå med til.
Ligeledes er det også i det her forslag blevet indført, at regeringen skal arbejde for at indføre en model med solidarisk ansvar, der ligner den tyske ordning, hvor hovedentreprenøren hæfter for underentreprenørens manglende udbetaling af løn og feriepenge, hvilket vi heller ikke kan støtte.
Vi må jo konstatere, at den registrering af udenlandske medarbejdere, der kommer til Danmark, ikke fungerer, som den skal.
I forbindelse med østaftalen blev det også sagt, at det var politiet og fagforeningerne, der havde ansvaret for at håndhæve loven, vel vidende at midlerne ikke var der.
Politiet har stadig væk ikke midlerne og får nok heller aldrig midlerne til at håndhæve den lov.
Så man kan sige, at det i forbindelse med østaftalen måske nok lige var at overdrive det at påstå, at politiet kunne håndhæve loven, altså kontrollen af udenlandsk arbejdskraft.
Som sagt kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget, men vi kan godt se, at der er positive elementer i det.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Det kunne være interessant at høre, hvad det er for elementer i forslaget, som hr. Bent Bøgsted kan støtte.
Hvis det er nogle af de samme elementer, som Socialdemokraterne støtter, vil der kunne være flertal for at gennemføre en række af de elementer, der er i forslaget, og så vil vi jo kunne fremsætte det som særskilte forslag, så det ville være rart at høre.
Så undrer det mig noget, at hr. Bent Bøgsted nu så klart afviser solidaransvar, for da vi behandlede dette forslag for mindre end et halvt år siden, var Dansk Folkeparti jo noget mere positive over for at se på, om vi ikke skal kræve, at hovedentreprenøren hæfter for sine underentreprenører, så vi er sikre på, at hovedentreprenøren sikrer sig, at medarbejderne faktisk får deres løn, og at firmaerne ikke bare hele tiden skiftes ud, så medarbejderne står tilbage uden løn og man dermed har en fuldstændig urimelig konkurrence i forhold til danske virksomheder.
Bent Bøgsted (DF), 2008-10-31:
Om der er positive elementer i det, er svært at forholde sig til, for en ting er, at der står lidt om et element her, noget andet er, hvordan det kommer til at se ud, når det kommer til at stå enkeltvis.
Hvad er indholdet så?
Det er jo ikke sikkert, det bare lige er et par linjer, og derfor må man vente med at se, hvis der kommer nogle forslag, der bliver trukket nogle enkeltelementer ud af, hvordan det så ser ud til den tid.
Det skal vi også sammenholde med den lovgivning, der er lavet, og jeg synes ikke, det er rimeligt at stå og sige lige her, at lige nøjagtig det vil man vedtage, for man ved ikke, hvordan det kommer til at stå, hvis det kommer til at stå i et enkelt forslag.
Så kan det godt være, at der bliver fyldt noget mere på, som det viser sig at man skal se, før man kan få en holdning til det.
Og så når jeg ikke at svare på det andet.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Vi kan jo godt have en lang, fin, floromvunden debat om, hvorfor det nu er, at regeringen kommer med det her lovforslag, men den korte version er jo, at regeringen ikke havde flertal for et finanslovforslag, hvor man genindførte Den Særlige Pensionsopsparing, og det er nu engang sådan, at hvis regeringen skal have gennemført sin politik, bliver den nødt til at have et flertal for den.
Men det, der jo står tilbage, er, at vi har en situation, hvor en masse pensionister ikke har penge nok, og hvor vi er nødt til at finde ud af, hvad vi gør for at sikre, at vi har en god folkepension.
Med de mange, der i dag har arbejdsmarkedspensioner, vil skellet blive tydeligere og tydeligere til de flere hundrede tusinde, der kun har folkepensionen, som stort set ikke bliver reguleret.
Man har satsreguleringen, men den bliver udhulet år for år, fordi alle partier undtagen Enhedslisten trækker 0,3 pct. fra til deres egen lille sukkerskål, så de kan sidde og uddele penge til gode projekter.
Folkepensionister og andre oplever altså, at de sakker længere og længere bagud.
Helt konkret har vi i år med de stærkt stigende fødevarepriser oplevet, at mange virkelig har fået problemer med, at de ikke har penge nok til mad.
Derfor er der altså, selv om vi vedtager det her lovforslag, behov for, at vi ser på, hvordan vi kommer i gang med at få hævet folkepensionen, så vi får en pension i Danmark, der er høj nok til, at man kan leve af den, og behov for, at vi går ind og ser på, hvordan vi sikrer penge her og nu, så pensionisterne har råd til at købe mad, også med de stigende fødevarepriser og med de stigende madpriser ude i kommunerne som følge af den økonomiske spændetrøje, som regeringen og Dansk Folkeparti har lagt kommunerne i.
Thomas Adelskov (S), 2008-10-31:
Der er ikke nogen tvivl om, og det er vi jo også enige med arbejdsgiverne og lønmodtagerne om, at det her lovforslag sikrer, at der er konfliktret, også over for udenlandske virksomheder.
Så det er vi slet ikke i tvivl om.
På spørgsmålet om, hvorvidt man skal tage nogle skridt i forhold til EU-systemet, og i givet fald i hvilken retning, vil jeg svare, at jeg tror, at det er vigtigt, at man holder sig for øje, at det jo vil blive et voldsomt stort nederlag for Danmark, hvis vi sender regeringen af sted med en forpligtelse til at komme hjem med en protokol, der lige nøjagtig sikrer de elementer, som ordføreren taler om, og vi så taber den sag på gulvet ved et topmøde.
Derfor skal man i det her system sørge for at undgå at løbe ind i nederlag, der kan tolkes, som om der er et andet flertal end det, man rent faktisk ønsker.
Med det her lovforslag har vi nu indhegnet Lavaldommen, når det gælder Danmark, og så bliver vi nødt til at arbejde for, at der i EU-systemet generelt skabes større, mere, forståelse for, at der er en udvidet konfliktret, og at der er rum og plads til den danske arbejdsmarkedsmodel, for det er sådan set den, der er udfordret her.
Og i øvrigt har jeg også noteret mig, at både Europa-Kommissionen og andre nu taler varmt for den og ønsker den udbredt til andre steder.