runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Nu er det altid sådan, at når man har en god ting og en dårlig ting at sige, kan man vælge, om man skal sige det gode først eller det dårlige først.
Nu vil jeg godt gemme det, jeg kan glæde hr. Kristian Thulesen Dahl med, til sidst.
Det er jo rigtigt, at vi også har en skepsis.
Vi har jo en kritisk indstilling over for for meget detailregulering og centralisering fra Kommissionens side.
Vi ønsker at fastholde nærhedsprincippet.
Vi mener, at EU skal være et samarbejde mellem selvstændige stater.
Så der har vi vores skepsis.
Jeg kan da nævne flere ting blandt det, der i øjeblikket arbejdes med i Europa-Kommissionen, som vi er imod.
Det vil vi også sige, og deri ligger vores skepsis, og det er den balance, der er i vores holdning.
Når det gælder bankunionen, kommer det an på, hvordan den bliver konstrueret, og det ved vi jo ikke noget om endnu.
Men vi skal bare være opmærksomme på, at hvis vi står uden for, kunne det jo være et problem for danske pengeinstitutter, fordi man ville se på de danske pengeinstitutter som nogle, der ikke var underlagt den fælles regulering, og dermed kunne vi risikere, at danske pengeinstitutter kom til at betale en højere rente af den funding, de så at sige får fra de internationale kapitalmarkeder.
Og det ville jo betyde, at danske borgere og virksomheder kommer til at betale en højere rente som pris for, at vi ikke er med i en bankunion.
Så som udgangspunkt synes jeg da, at vi skal være med.
Men vi skal også aktivt søge at påvirke indholdet i en bankunion på en fornuftig måde, og der har jeg et indtryk af, at regeringen er meget passiv.
Regeringen sidder bare tilbagelænet i stolen og venter på, at der skal ske noget, og er mig bekendt slet ikke aktiv med hensyn til at påvirke indholdet i en bankunion, sådan at vi kan være tilfredse med det.
Nadeem Farooq (RV), 2012-10-04:
Jeg vil gerne begynde med at rose hr. Lars Barfoeds erkendelse af, at indførelsen af fedtskatten var en fejl.
Det synes jeg er prisværdigt – altså ikke indførelsen, men erkendelsen – og det vil jeg gerne kvittere for.
Men så melder spørgsmålet sig: Gælder den erkendelse også VKO's konkurrenceevnepolitik eller mangel på samme op igennem 00'erne?
Vil hr. Lars Barfoed erkende, at det var et systematisk politisk svigt, at man så massivt forsømte at værne om den danske konkurrenceevne, mens den var så nødlidende?
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Det er sjovt.
Man skulle tro, at vi stadig væk havde en VK-regering og jeg stod her og skulle forsvare regeringens politik.
Forholdet er jo det, at vi har fået en ny regering, og den har fungeret et år, men det er jo, fordi regeringen ikke har nogen politik at fremlægge, at vi skal diskutere VK-regeringens politik i stedet for.
Men lad os bare gøre det.
Det vil jeg da gerne gøre, for vi førte faktisk en meget offensiv politik for at sikre danske virksomheders konkurrenceevne.
Jeg har nævnt, hvordan vi har nedsat selskabsskatten, hvordan vi har nedsat personskatterne, hvordan vi har investeret i infrastrukturen i Danmark, for det er også vigtigt for en god konkurrenceevne, og hvordan vi har arbejdet med vores uddannelse, for det er også vigtigt for at have en god konkurrenceevne.
Vi har på en lang række parametre gjort det.
Vi har også haft erhvervsfolk til at sidde og arbejde sammen med os med hensyn til at se, hvordan vi yderligere kan sikre konkurrenceevnen på forskellige parametre.
Vi har investeret mere i forskning, end man nogen sinde har investeret i det her samfund, netop også for at sikre det her lands konkurrenceevne.
Så vi har gjort rigtig meget for at sikre konkurrenceevnen i Danmark.
Det, vi stadig væk venter på, er, hvad den her regering vil gøre for at sikre konkurrenceevnen i Danmark, men det er jo ikke i dag, vi får det at vide.
Det har jeg forstået.
Altså, man skal have fulgt meget lidt med i debatten her i dag bare den sidste halve time for at kunne påstå, at jeg ikke er optaget af virksomhedernes konkurrenceevne.
For det, at vi sikrer, at vi tjener penge, og at der er arbejdspladser til danskerne i det her samfund, og at der bliver tjent penge i virksomhederne, gør, at vi kan sørge ordentligt for de svageste i samfundet, og det kræver, at virksomhederne har en god konkurrenceevne.
Så man kan da ikke påstå, at det ikke er noget, jeg er optaget af.
Det er jeg meget optaget af.
Det var jeg optaget af, da vi var i regering.
Der arbejdede jeg med det hele tiden.
Et af de problemer, vi har, er så, at der var nogle lønstigninger på det private arbejdsmarked, der nu har vist sig at være for store, fordi virksomhederne har en meget svækket lønkonkurrenceevne, men vi må jo gøre, hvad vi kan politisk for at fortsætte det gode arbejde, der var i den tidligere regering med løbende at sikre konkurrenceevnen på de områder, hvor vi politisk kan gøre noget.
Det skal vi blive ved med, og det er derfor, jeg opfordrer til, at også den her regering gør noget og fremlægger en politik, der har med det at gøre.
Det ser vi desværre ikke noget til.
Det beklager jeg, men jeg prøver ligesom at tale det frem.
Merete Riisager (LA), 2012-10-04:
De Konservative har fået en ny EU-politik – måske – men selv om der er flere spørgere, der har spurgt ind til det, fremstår det stadig væk meget, meget uklart, hvad der er inden i denne nye EU-politik, hvis man ryster den.
Hr. Lars Barfoed siger, at De Konservative er og længe har været stærke fortalere for euroen, og samtidig siger han, at De Konservative ikke ønsker en føderation.
Men det er jo sådan, og det går jeg ud fra at hr. Lars Barfoed er klar over, at når man i disse uger og måneder skaber en føderation, gør man det af én årsag, og det er, at euroen skal overleve.
Så hvordan i alverden hænger det sammen?
Hvordan kan man både være fortaler for en euro og være imod en føderation?
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Jeg kan ikke forstå, at fru Merete Riisager mener, at det er uklart, hvad vores EU-politik er.
Jeg har sådan set redegjort meget konkret for den.
Jeg har sagt, at vi er stærke tilhængere af et europæisk samarbejde, af Den Europæiske Union.
Jeg har redegjort meget omhyggeligt for, hvad vi mener om de fire forbehold – endda to gange – og jeg har sagt, at vi så hviler på den balance, at vi også er skeptiske over for unødvendig centralisering.
Vi vil værne om nærhedsprincippet.
Der er en lang række ting, vi har været imod, som Kommissionen har villet gennemføre.
Vi er imod Tobinskat f.eks. Vi er imod Kommissionens nye forslag om, at man vil lave kvoter for statsejede børsnoterede virksomheder.
Der er flere ting, som vi i Det Konservative Folkeparti er imod, så vi er skeptiske over for unødvendig regulering.
Så er vi imod en føderation, og jeg mener ikke, at en føderation er en forudsætning for et eurosamarbejde.
Vi følger jo eurokursen fuldstændig.
Jeg ved ikke, om Liberal Alliance har tænkt sig at fravige det og begynde at føre den gammeldags devalueringspolitik fra Anker Jørgensens tid.
Det tror jeg ellers ikke der er andre der er interesserede i at gøre.
Vi fører faktisk derfor europolitik i Danmark.
Det er bare udtrykt ved, at de fysiske penge, vi har her i landet, er kroner, og at det ikke er euro.
Merete Riisager (LA), 2012-10-04:
Det lyder minsandten, som om hr. Lars Barfoed overhovedet ikke har fulgt med i EU's udvikling over det seneste år.
Det er jo heller ikke mere end et år siden, at hr. Lars Barfoed foreslog, at Danmark skulle gå ind i euroen.
Allerede på det tidspunkt stod det jo fuldstændig klart, at man ikke kunne nøjes med at have en fælles pengepolitik.
Hvis euroen skulle overleve, skulle man også have en fælles finanspolitik.
Og som Børsen skriver i dag, ligger der planer om kontrol inden for eurozonen med alle landes finanspolitik, et selvstændigt budget for eurozonen og et eget parlament for eurozonen.
De planer var jo også kendt i 2011, dengang hr. Lars Barfoed foreslog, at Danmark skulle gå ind i euroen.
Så hvad mener man egentlig?
Kan man godt lide euroen og hele den føderation, der ligger omkring euroen, eller havde man forestillet sig, at man kunne have en pengepolitik og så ikke udvikle en politisk union, der bliver et føderalt samarbejde?
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Med hensyn til den fælles handelspolitik
, hvis vi taler om, at vi skal være meget strikse med at sikre de rammer, der er for budgetunderskud og for gældsætning i de europæiske lande, der er omfattet af eurosamarbejdet, så skal det være sådan.
Det har Danmark da kun en interesse i.
Vi har jo interesse i, at der er en stabil økonomisk udvikling i hele eurozonen.
Det har vi oplagt national interesse i, og vi vil også selv – det går jeg også ud fra at Liberal Alliance vil – følge de rammer.
Men jeg mener ikke, vi skal have finanspolitik i Europa på den måde, at vi så skal have en kontrol med, hvordan vi opnår de budgetresultater – altså, at det er ved øgede skatter, hvilket jeg ikke går ind for, jeg går ind for lavere skatter, eller er det ved besparelser?
Hvordan man opnår den bundlinje, som den fælles finanspolitiske ramme tilsiger, at man skal opnå?
Det skal vi selv finde ud af.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-04:
Tak, og tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Vi fik det indtryk, at det er et folk, der elsker deres land og deres folk, og som har nogle store udfordringer, men også, at der på alle niveauer, lige fra den mindste bygd til regeringen i Nuuk, er mennesker, der kæmper, og som døgnet rundt knokler for at møde disse udfordringer.
Det var en stor oplevelse at se det.
Jeg vil gerne høre ordføreren om, hvad der er hendes vurdering af det lovforslag om storskalaprojekter, der er blevet fremsat, og som jeg må sige jeg er yderst bekymret over.
I lovforslaget står der nemlig, at udenlandske virksomheder, der bliver godkendt til at etablere storskalaprojekter, kan nedbringe deres egne arbejdere, og at det kan foregå på deres eget lands overenskomster.
Dermed er de grønlandske fagforeninger jo sat ud af spillet.
Det vil jeg gerne høre lidt mere om.
Sara Olsvig (IA), 2012-10-04:
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at der foreligger et lovforslag om storskalaprojekter, som på nuværende tidspunkt er meget, meget omdiskuteret i Grønland.
Jeg kan selvfølgelig ikke tale på vegne af den grønlandske regering, men jeg kan tale på vegne af Inuit Ataqatigiit.
Der vil jeg sige, at vi har en helt klar udmelding fra april måned, hvor vi siger, at vi selvfølgelig ikke ønsker nogen form for social dumping i vores land.
Vi har med hensyn til det lovforslag, som kommer til at skulle blive behandlet i efterårssamlingen i Inatsisartut, sagt, at vi vil have, at det skal stå helt klart, at arbejdsmarkedets parter skal involveres i forbindelse med en fastsættelse af løn- og ansættelsesforholdene for de udefrakommende arbejdere.
Vi har så også sagt, at vi gerne vil gå ind og lovgive om, hvad mindstekravet skal være, også i forhold til det med at overholde de forskellige internationale konventioner.
Det er sådan, det står nu, og det er vores holdning.
Der er, som hr. Finn Sørensen rigtigt nok siger, så kommet et lovudkast og senere et lovforslag, som ikke er helt i tråd med det, vi har sagt.
Det arbejder vi hårdt på at ændre, det skal der ikke være nogen tvivl om.
Men det bliver også en meget, meget stor udfordring for det grønlandske samfund at balancere det her, sådan at det også giver mening for de selskaber, som er interesseret i at komme og investere i Grønland.
Der er jo ingen tvivl om, at det, når det handler om mange tusinde arbejdere, som det her lovforslag jo kommer til at handle om, nemlig fordi det er storskalaprojekter, så også vil være en stor udgift for selskaberne i anlægsfasen, som kommer til at være meget påvirket af, hvordan løn- og ansættelsesforholdene bliver.
Men igen: Inuit Ataqatigiit har i april måned klart meldt ud, hvad vores holdning er, og den holdning er stadig væk gældende.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-04:
Så vil jeg bare gerne takke for svaret.
Jeg vil sige, at jeg er glad for ordførerens udmelding på sit partis vegne.
Så vil jeg også ganske kort sige, at det, når jeg spørger, selvfølgelig er, fordi det er en sag, der risikerer at havne på Folketingets bord.
For hvis lovforslaget bliver vedtaget med de ting, der nu ligger i det, ja, så vil det kræve en lempelse af den danske udlændingelovgivning.
Og der håber jeg at ordføreren har forståelse for, når vi fra Enhedslistens side siger, at vi ikke synes, at man kan have dobbelte standarder.
Det må ikke være sådan, at man på den ene side vil kunne stille nogle krav, der skal gælde de danske arbejdere, og at man på den anden side vil kunne sige skide være med de grønlandske ...
Men jeg håber, at ordføreren forstod, hvad jeg mente, nemlig at vi selvfølgelig ikke vil kunne stemme for en lempelse af udlændingelovgivningen, der medfører social dumping i Grønland, og at man kan have sådan et princip.
Der har vi problemer nok med den borgerlige fløj, der vil indføre det princip, at man skal kunne holde de danske fagforeninger ude, når det gælder det at forhandle løn- og arbejdsvilkår.
Sara Olsvig (IA), 2012-10-04:
Jeg vil sige, at jeg grundlæggende er enig i det, hr. Finn Sørensen siger om, hvad der er hans bekymringer på det her område.
Jeg synes jo også, at det her er et klart eksempel på, hvad det er for nogle udfordringer, vi står over for i rigsfællesskabet, altså med hensyn til at der er dele af riget, som har selvstyre, og som arbejder på selv at udvikle industrier, nye områder, og som er i færd med at overtage forskellige sagsområder.
Nu er det jo sådan, at lige præcis det område, der vedrører opholds- og arbejdstilladelser, er et, som vi kan hjemtage, og det vil jeg også tro at vi gør på et tidspunkt i nær fremtid.
For det er helt klart, at vi har brug for et system, der er smidigt i forhold til at få disse arbejdere ind, hvis projekterne realiseres.
Og her vil jeg igen pointere, at der ikke på nuværende tidspunkt er nogen projekter, som står over for en realisering.
Der ligger en ansøgning om udnyttelsestilladelse til en jernmine, som kan blive et storskalaprojekt, men denne ansøgning er endnu ikke blevet behandlet.
Hvis ansøgningen bliver behandlet, og hvis man siger ja, vil der først skulle findes en finansiering til projektet, og så er det, vi står over for den her problematik.
Det er derfor, vi lige præcis nu i forbindelse med efterårssamlingen i Grønland arbejder med de her problematikker, altså så vi kan få rammelovgivningen på plads.
Tak for spørgsmålet.
Jeg går ikke ind for, at kinesere skal arbejde til en lavere løn end grønlandske arbejdere, med det in mente, at når kineseren kommer til Grønland og arbejder, skal kineseren kun betale landsskat og ikke kommuneskat.
Derfor er der nogle ting, der skal reguleres, sådan at den reelle løn svarer til den grønlandske arbejders løn.
Jeg kan godt gå ind i flere nuancer, men jeg tror, at jeg stopper her.
Tak for det.
Thomas Danielsen (V), 2012-10-04:
For lige at få det gjort helt klart skal jeg bare have bekræftet hos ordføreren – med et ja eller et nej – om det så er sådan, at ordføreren godt kan acceptere, at der er nogen på Grønland, der skal arbejde til en løn, der er lavere end den løn, de grønlandske arbejdere får, når der er tale om, at det er det samme arbejde, de udfører, altså bare ja eller nej.
Doris Jakobsen (SIU), 2012-10-04:
Jamen det vil jeg hverken svare ja til eller nej til, også fordi jeg, som jeg har sagt, først gerne vil høre mit parti om det.
Jeg har jo endnu ikke hørt mit parti i forhold til, om de vil sige ja eller nej til det.
Derfor vil jeg vente på, at emnet kommer op til efterårssamlingen, og derefter kommer der en klar melding om det.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-04:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Også her vil jeg gerne udtrykke en stor taknemlighed over den gæstfrihed, Færøudvalget mødte, da vi var på Færøerne for en måneds tid siden.
Det var en spændende tur, hvor vi fik indtryk af et velfungerende samfund, der selvfølgelig har store udfordringer, men som også i meget høj grad selv er i stand til at tackle dem.
Derfor vil jeg også gerne spørge ind til, hvad der ligger i, at ordføreren nu siger, at der skal ske en ajourføring af bloktilskuddet.
Hvad ligger der i det?
Skal vi nu ligesom sidste år forvente – sådan opfatter vi det i hvert fald – at der kommer et krav om en meget drastisk forhøjelse, ja ligefrem efterbetaling af bloktilskud tilbage fra 2003?
Jeg vil da gerne høre, om det er det, der ligger i det.
Edmund Joensen (SP), 2012-10-04:
Tak for spørgsmålet.
Det er en lang historie, men jeg skal forsøge at gøre den så kort som muligt.
Det nuværende landsstyre har ønske om, som jeg har fremlagt i talen her, at regeringen og Folketinget ajourfører reguleringen, som den burde være, hvis den var pristalsreguleret hele tiden.
Der er ikke tale om efterbetaling i den forstand.
Det skyldes, at vi, som jeg sagde i min ordførertale, har nogle sager, som er fuldstændig overtaget – det er efter bogen, og man betaler ved kasse et.
Det, der er sket ved den her fastfrysning, er, at Folketingets, regeringens andel er blevet mindre og mindre.
Det er det, som landsstyret ønsker skal ajourføres igen.
Vi har et svar fra finansministeren i 2010-priser, som viser, at det er doseret med ca. 137 mio. kr.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-04:
Jeg ved ikke, om jeg blev så meget klogere på, hvad det lige går ud på, og vi skal måske heller ikke forhandle det her i salen.
Det var bare, fordi ordføreren selv kom ind på, at der skulle ske en ajourføring, og så ville jeg prøve at trænge lidt ned i det.
Men ordføreren svarede ikke på mit andet spørgsmål: Er det korrekt opfattet, at den regulering, som man blev enige om sidste år, også med Folketingets opbakning, jo faktisk har bidraget til finansieringen af en skattereform på Færøerne , der har medført nogle meget kraftige skattelettelser til de rigeste?
Edmund Joensen (SP), 2012-10-04:
Altså, den regulering, som vi fik som tillæg sidste år, var jo en pristalsregulering af den nuværende hovedstol, kan man sige.
De skal kun gå til de områder, som staten medfinansierer.
Så det er mit svar.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jeg vil egentlig blot spørge hr. Edmund Joensen, om hr. Edmund Joensen er tilfreds med den danske regerings ageren i makrelsagen, eller om ordføreren har forventninger om, at regeringen nu, hvor man ikke har EU-formandskabet, så lidt mere frit og aktivt kan gå ind i sagen.
Edmund Joensen (SP), 2012-10-04:
Jeg må sige, at det er en pinlig sag for rigsfællesskabet, for som jeg sagde i min ordførertale, ser det ud, som om rigsfællesskabet er splittet på dette område.
Min hensigt var hele tiden, at vi skulle undgå at få en konflikt af den slags, vi har i dag, hvor vi har fået et pålæg om straf af en slags fra EU.
Og det skulle vi så gøre ved at løfte det til højeste plan i EU og skabe forståelse for en rimelig fordeling, for vi ved alle sammen, at tingene har ændret sig, hele makrelbestanden, som man nu siger er cirka 5 mio. t, der har været i færøsk farvand, men det fik jeg ikke lydhørhed for i regeringen.
Men jeg forstod også, hvorfor man ikke fik det nødvendige signal fra landsstyret.
Det er min overbevisning, at det ville have hjulpet på sagen, hvis det var blevet gjort.
Det var netop ud fra det, at Danmark havde muligheden, for Danmark havde formandskabet i EU på det tidspunkt.
Anne Baastrup (SF), 2012-10-04:
Jeg kan forstå på hr. Edmund Joensen, at grunden til, at han sidste år bad om flere penge i forbindelse med bloktilskuddet, var, at Sambandspartiet slet ikke havde været involveret i de aftaler, der blev indgået med den tidligere regering fra 2003 op til 2011, og det passer jo ikke.
Hvad er det, der er nyt i landsstyrets beslutning?
Hvad er grunden til, at man sidste år besluttede sig for, at man ville have det pristalsreguleret?
For der er jo intet nyt i, at den danske andel af de samlede færøske indtægter falder, når det ikke er pristalsreguleret.
Edmund Joensen (SP), 2012-10-04:
Tak for spørgsmålet.
Sambandspartiet har aldrig sagt ja til den her reduktion i bloktilskuddet.
Tværtimod har Sambandspartiet kæmpet for at bevare ordningen, som den var aftalt.
Men det, som fru Anne Baastrup henviser til, er, da vi ved tredje behandling sagde ja til, at landet skulle have en finanslov, og det gjorde vi jo alle sammen.
Det gør som regel hele Folketinget.
Der er debatten forbi, landet skal have en finanslov, og hvis man i tilfældet med Færøerne siger nej til forslaget, ja, så siger man også nej til bloktilskuddet, altså i det hele taget.
Derfor vil jeg afvise, at Sambandspartiet har været imod at få reguleret bloktilskuddet, tværtimod.
Anne Baastrup (SF), 2012-10-04:
Jeg må så bare forstå, at når man fra dansk side indgår en aftale med det færøske samfund, skal man hele tiden tænke over, hvad det nu er for nogle partier, der sidder og laver aftaler, for man kan ikke regne med, at de holder, i hvert fald hvis Sambandspartiet ikke har sagt ja hele vejen igennem.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Edmund Joensen (SP), 2012-10-04:
Altså, selvfølgelig er der skiftende landsstyrer, og der er skiftende meninger i landsstyret.
Det forrige landsstyre var jo løsrivelseslandsstyret, som ville af med bloktilskuddet og af med rigsfællesskabet.
Nu har vi et andet landsstyre, som har i sin koalitionsaftale, at de skal normalisere forholdene med bloktilskuddet, og det er forklaringen på, at det er anderledes nu.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Jeg synes, det er godt, at der bliver spurgt til det af hr. Kristian Thulesen Dahl, så vi kan få sat tingene lidt på plads.
Faktisk er det sådan, at Det Konservative Folkeparti altid har været et meget nationalt sindet parti.
Vi er meget optaget af, at vi er en stærk nation, selv om vi er et lille land.
Der er det vores klare opfattelse, at vi ville svække Danmark betydeligt, hvis vi stod uden for det europæiske samarbejde og uden for Den Europæiske Union.
Vi styrker Danmark ved at være med, for Den Europæiske Union er et demokrati imellem Europas lande, som først og fremmest indflydelsesmæssigt er til gavn for de mindre lande i Europa.
Bl.a. derfor er vi så stærkt tilhængere af det, men det er selvfølgelig også, fordi vi har et skæbnefællesskab og et værdifællesskab med de andre lande i Europa.
Når det så kommer til forbeholdene, har jeg sådan set svaret på det en gang, men jeg vil gerne gøre det en gang til: Forsvarsforbeholdet skal væk
Med hensyn til retsforbeholdet vil vi gerne have den såkaldte opt in-ordning, hvor vi altså kan vælge de direktiver til, som vi gerne vil være med i.
Med hensyn til euroforbeholdet synes vi, som tingene er nu, at vi må vente og se, hvordan konstruktionen ender med at blive, inden vi siger, at vi må have en afstemning.
Unionsborgerskabet er jo ikke rigtig relevant længere.
Thomas Danielsen (V), 2012-10-04:
Jeg kunne forstå på ordføreren, at hun i forhold til spørgsmålet om lønningerne for de kinesiske arbejdere inden for minedriften ikke kan præsentere nogen klar holdning på sit partis vegne.
Men jeg kunne godt tænke mig at få at vide af ordføreren som grønlandsk folketingsmedlem, hvad der er hendes personlige holdning i forhold til det spørgsmål, der handler om, om en kineser skal have lov til at kunne arbejde på Grønland til en løn, der er lavere end den, andre får, når de udfører det samme arbejde.
Doris Jakobsen (SIU), 2012-10-04:
Først og fremmest har vi rejst rundt i hele Grønland for at høre beboernes mening om, at man laver et aluminiumsmelteværk i Grønland.
Så vidt jeg kan høre, har de fleste borgere i Grønland et ønske om, at der etableres et aluminiumsmelteværk, men vi må stille nogle store krav til det.
Vi har jo været i Island og besøgt et aluminiumsmelteværk, og der fik vi at vide, at de har en streng lovgivning, hvilket er noget, vi også skal være mere opmærksomme på.
Med hensyn til lønninger har jeg ikke mere at sige.
Finn Sørensen (EL), 2012-10-04:
Tak for en interessant ordførertale.
Jeg vil også her kvittere for det grønlandske folks store gæstfrihed under Grønlandsudvalgets besøg, så det er jo en gentagelse af det, jeg sagde til fru Sara Olsvig, bare lidt kortere.
Jeg vil også gerne gentage det spørgsmål, som jeg stillede til fru Sara Olsvig: Hvordan vurderer ordføreren det lovforslag, der er lagt frem, om storskalaprojekter?
Det store problem set fra Enhedslistens side
er, at de grønlandske fagforeninger og arbejdsmarkedets parter fuldstændig bliver afskåret fra indflydelse på de udenlandske arbejderes løn- og arbejdsvilkår, og at den fri forhandlingsret dermed bliver sat ud af spillet.