runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2011-11-22:
Jamen det er jo vigtigt at holde sig for øje, at man, hvis man danner sådan en klub, jo så gerne skulle være enige om, præcis hvad der skulle ske i den her klub.
Den største fællesnævner for den gruppe af 10 lande har sådan set været, at de ikke var med i euroen, men ud over det har der ikke være fælles fodslag om, hvad der i øvrigt skulle ske, og hvad der ville være godt for de 10 lande.
Derfor tror jeg faktisk meget mere på, at når vi skal stå sammen i Europa, handler det sådan set mere om at støtte op om, at eurolandene naturligvis må træffe nogle beslutninger, som vedrører dem og deres forhold.
Man kan sådan set godt uden at være fedtet ind i det støtte solidarisk op om, at det er noget, de må gøre, mens vi så forholder os til de ting, som angår alle 27 lande, herunder stabiliteten og sikringen af bankerne og sådan nogle ting, som vi også har en interesse i.
Så de to ting går udmærket hånd i hånd, og hvis man vil lave en klub med Cameron, er man jo nødt til at være fuldstændig enig med ham – og i øvrigt også med de andre 8 lande, som jo har sagt, at de skal med i euroen – om, hvad det er, man har en klub om.
Det tror jeg ikke har været tilfældet, og derfor har statsministeren også meget klogt sagt, at der ikke er nogen grund til at lave endnu flere undergrupperinger i EU, end vi allerede har.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-11-22:
Tak for ordet.
Jeg vil sige, at jeg er meget enig med hr. Jakob Ellemann-Jensen i forhold til vurderingen af, at Grækenland og Italien har haft nogle økonomisk uansvarlige regeringer, borgerlige regeringer, vil jeg så meget klart bemærke.
Men jeg er meget uenig i, at mere borgerlig økonomisk politik skulle være løsningen på disse to landes problemer lige nu.
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at det finanslovforslag, som Venstre og Konservative fremlagde før valget, havde et minus på 4 pct., altså over 3 pct. af bruttonationalproduktet, hvilket ikke er i orden ifølge europolitikkens stabilitetspagt.
Så vil jeg bare høre, om hr. Jakob Ellemann-Jensen mener, at EU skulle have grebet ind over for Venstre og Konservatives forslag til finanslov.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-22:
Med hensyn til de disciplinerende faktorer i markederne, for lige at starte der, er der ingen tvivl om, at markedet jo nok på den ene eller den anden måde, som regel den hårde, vil straffe de lande, som ikke lever op til almindelig – lad os kalde det – god government, hvad enten det så gælder regeringsførelse eller god ledelse.
Et af formålene er jo netop at undgå at komme dertil, for hvis først markederne går ind og straffer en nationaløkonomi på den måde, har vi altså et alvorligt problem.
Og det ville trods alt være rart at undgå at komme dertil.
Min tillid til, at disse foranstaltninger vil have en virkning, ligger først og fremmest i, at der ikke er noget alternativ.
Vi skal have det her igennem.
Vi skal stå sammen som Europa, for at det hele ikke skal falde fra hinanden.
Det har man forsøgt i årevis, hvor man ikke har stået ude ved den kant, som man altså står ude ved nu, og derfor tror jeg på, at de sanktionsmuligheder og de kontrolmuligheder, som man nu vil indføre, vil have en virkning.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-22:
Det, der er pointen i dette citat fra en fortaler for euroen, er jo, at der var disciplinerende faktorer på spil, før Europa kastede sig over euroideen.
Disse disciplinerende faktorer var valutamarkederne, som pressede landene til at føre en fornuftig finanspolitik.
Hvis landene ikke gjorde det, blev de straffet via valutafald.
Der må man bare konstatere, at denne stabilitetspagt ikke var et særlig effektivt pres.
Derfor var de disciplinerende faktorer over for Grækenland mindre, end de ville have været, hvis Grækenland havde stået uden for eurozonen og det var valutamarkederne, der havde hersket.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-22:
Tak for forelæsningen.
En sådan stabilitet er jo rigtig, og den forudsætter, at de medlemmer, der nu engang er der, overholder de regler, man nu engang har aftalt.
Det kan vi jo, som jeg nævnte, i bagklogskabens ulideligt klare skær se ikke har været tilfældet.
Man har ikke overholdt de her regler.
Det var desværre Tyskland og Frankrig – de store økonomier – der startede med at bryde reglerne.
Derfor har man ikke været gode nok til at slå ned de steder, hvor man kunne se, at der var nogle, der ikke efterlevede reglerne.
Jeg tror sådan set, at den gode professor har ret.
Hvis man havde fulgt reglerne, hvis man havde fulgt op på de her ting, hvis man havde haft en bedre kontrol, hvis man ikke – i mangel af et bedre udtryk – havde været fuld af løgn, når man skulle indsende sine regnskaber og vise, hvordan kassebeholdningen så ud, for det var jo tilfældet, havde han jo ret.
Vi taler altså om et tidligere militærdiktatur, hvis velstand er blevet bygget kolossalt op efter dets indtræden i Det Europæiske Fællesskab.
Jeg holder meget af, når vi fra Enhedslisten og andre partier i den side af salen bliver beskyldt for at have haft et for stort underskud på finansloven, især efter at man nu har valgt at gøre det yderligere 5 mia. kr. dyrere at være dansker.
Det er altid en interessant betragtning.
Jeg vil håbe, at der, hvis vi i Danmark fører en økonomisk politik, der er så uansvarlig, at vi risikerer vores økonomi, vores velfærdssamfund, på grund af det, så er nogle, som vil råbe vagt i gevær.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-22:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at spørge den socialdemokratiske ordfører lidt ind til det her, som den britiske premierminister jo ellers har været inde på, altså at man skulle tale sammen uden for eurolandene.
Vi har en gruppe lande, som har euroen som betalingsmiddel.
De er gået ind i en valutaunion, de har kæmpemæssige problemer med at få det her til at hænge sammen, de døjer med Sydeuropa, og hvad de har gang i, og er derfor blevet enige om, at de bliver nødt til at have et langt, langt stærkere og tættere samarbejde – noget, de måske burde, mener vi jo, have etableret allerede fra euroens start.
Så har vi en gruppe lande, som ikke er med i euroen.
En del har valgt aktivt ikke at være det, og nogle ønsker på et tidspunkt at gå med i euroen; det kan være lidt forskelligt.
Storbritannien er ikke med i euroen, har aktivt valgt ikke at være med i euroen, ligesom Danmark.
Socialdemokratiet må anerkende, at det er et bevidst valg, den danske befolkning har truffet: Vi ønsker ikke at være med i euroen.
Der er intet, der tyder på, at den danske befolkning forholder sig anderledes til det spørgsmål i 2011, end de gjorde i år 2000.
Hvorfor er det så, at det er Socialdemokratiet magtpåliggende at placere Danmark væk fra Storbritannien – sammen med eurolandene imod Storbritannien – i stedet for at tage imod den britiske premierministers fremstrakte hånd for bl.a. at invitere Danmark med i en diskussion om, hvordan man sikrer fælles interesser?
Jens Joel (S), 2011-11-22:
Jeg håber, at jeg fik sagt i min ordførertale – og hvis det ikke er tilfældet, skal jeg beklage det – at jeg mener, det er vigtigt, at man får truffet de nødvendige beslutninger i eurogruppen, netop fordi det også har en konsekvens for Danmark.
Så der er ikke så meget andet at sige til det, end at de problemer skal håndteres, ellers vil det også ramme os andre.
Det er også derfor, vi er glade for, at eurolandene nu tager hånd om problemerne.
Hvad angår en afstemning om euroen, mener jeg bestemt ikke, det er tiden til det lige nu.
Og det fremgår jo ret klart af den nye regerings regeringsgrundlag, at vi ikke kommer til at stemme om euroen i den her valgperiode.
Det hænger i al sin enkelhed sammen på den måde, at når der er et problem i eurozonen, er det vigtigt, at der bliver taget hånd om det problem, og at det bliver løst.
Når vi står uden for euroen, er det, fordi vi har valgt det og den danske befolkning har valgt det, og så er der vel ikke mere at sige til det.
Begge ting kan jo godt være gode.
Mette Bock (LA), 2011-11-22:
Jeg kan forstå på debatten, at Venstre og Socialdemokraterne også på dette punkt har den samme logik, som for mig at se er en haltende logik, for jeg kan forstå, at på den ene side er ordføreren meget begejstret for, at vi har nogle eurolande, der træffer håndfaste beslutninger om, hvordan økonomien skal føres fremover, og på den anden side mener ordføreren også, at det er rigtig fint, at Danmark står uden for dette håndfaste samarbejde.
Pia Adelsteen (DF), 2011-11-22:
Nu står det jo hen i det uvisse, hvilken slags klub det skulle være, men som statsminister i Danmark kunne man måske have foreslået, at målet for de 10 lande, der ikke har euroen, netop skulle være at sørge for, at der ikke i de 17 eurolande bliver diskuteret noget, der påvirker os andre.
Det kunne jo være et fint forslag fra vores statsminister.
Det forholder man sig ikke til; man siger bare: Nej, nej, vi er godt klar over, at man, når man har en fælles valuta, er nødt til at have en fælles finanspolitik, og at man er nødt til at have en styring af det her, men vi sætter os da bare ved siden af, og så skal vi nok sørge for at bygge bro i det halve år, vi har formandskabet.
Det giver jo simpelt hen ikke mening, og det er i mine øjne i hvert fald ikke noget, der varetager Danmarks interesser, når vi ikke har euroen, og når man hele siden påstår, at man respekterer det danske euroforbehold, hvilket jeg jo i bund og grund ikke mener at man har gjort.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-22:
Hvis det ikke er tiden nu at gå ind i en debat om traktatændringer, skal jeg så forstå det på den måde, at hr. Jens Joel og Socialdemokratiet mener, at man skal fortælle Tyskland, hvis de eventuelt vil stille sådan nogle forslag, at det kan de godt pakke væk igen, for det gider vi ikke snakke om nu, tiden er ikke til det?
Er det det, man vil fortælle den tyske regering på topmødet den 9. december?
Jens Joel (S), 2011-11-22:
Hvis hr. Finn Sørensen har det endelige forslag fra kansleren, vil jeg da være meget interesseret i at se det, for det er bestemt interessant at få diskuteret.
Indtil nu synes jeg, at vi skal forholde os til, at det, som er signalet fra den tyske kansler, er, at man gerne vil kigge på muligheden for at lave nogle justeringer.
Vi har sagt, at vi afventer den redegørelse, som kommer fra Det Europæiske Råds formand, Van Rompuy, på decembertopmødet om, hvad der er behovet for at sikre styringen.
Det er meget vigtigt for os at slå fast, at det vigtige sådan set ikke er, om der bliver lavet traktatændringer eller ej; det vigtige er, at vi får løst krisen, og at vi tager fat på det, der er mest akut, kan man sige.
Det er derfor, at den danske regering og vi som socialdemokrater i Folketinget har sagt: Lad os tage en ting ad gangen, først løser vi krisen, og så diskuterer vi de andre ting, traktatændringer, bagefter.
Men omvendt vil jeg også sige, at det ikke er tiden til at gå ind i en meget, meget lang og omfattende debat om traktater, vi har meget mere akutte problemer på vores bord.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-22:
Jeg kan forstå, at hr. Jens Joel hilser det tættere samarbejde mellem eurolandene velkommen.
Betyder det så også, at hr. Jens Joel synes, det er en god idé, som Tyskland åbenbart vil diskutere på det kommende rådsmøde her den 9. december, nemlig at man laver nogle traktatændringer, der bl.a. indbefatter automatiske sanktioner og en sparekommissær, der direkte kan gribe ind i medlemslandenes økonomi?
Vil hr. Jens Joel også hilse sådan nogle ændringer velkommen, og vil hr. Jens Joel anbefale, at Danmark stemmer for sådanne traktatændringer?
Jens Joel (S), 2011-11-22:
Det håber jeg at fru Pia Adelsteen vil tro på at man gør, for fra den nuværende regerings side respekterer man sådan set euroforbeholdet både i ord og handling.
Men jeg kan ikke helt forstå, hvad det er, spørgeren sigter til her.
Jeg synes jo, det er vigtigt, at vi tager hånd om de udfordringer, som der er i Europa, og det, at nogle lande i euro-17 tager hånd om at løse nogle udfordringer, mener jeg ikke at vi skal sætte os over i et andet hjørne og surmule over.
Jeg tror sådan set, at vi skal bifalde, at der bliver ryddet op, at der kommer styr på butikken – det er det bedste, vi kan gøre for os selv.
Det, vi så i mellemtiden skal gøre, er selvfølgelig at sørge for at få gjort vores eget hjemmearbejde og for, at vi får trukket alle de ting, vi overhovedet kan, op på 27-niveauet.
Vi afventer jo, hvad der kommer fra Van Rompuy, hvad det er for en redegørelse, og hvad det er for behov, der ligger.
Vi afventer naturligvis også, hvad tyskerne foreslår, og hvis tyskerne foreslår en mindre traktatændring, som kan sikre nogle af de her ting som f.eks en effektivisering af det europæiske samarbejde og en bedre styring af økonomien, så har selv den britiske premierminister nu åbnet for, at man muligvis godt kan gå ned ad den vej, og derfor ville det da være dumt fra dansk side en måned før mødet at afvise at diskutere de her ting.
Men det giver altså ikke meget mening at sige ja eller nej til noget, man ikke kender og ikke har set på nuværende tidspunkt.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-22:
Ordføreren vil ikke vedstå, at europrojektet og dets fejlslagne konstruktion har nogen som helst indflydelse på, at Grækenland er endt, hvor Grækenland er endt.
Jeg vil gerne lige læse et citat op for ordføreren.
Det var professor Stuart Holland fra Det Europæiske Universitet i Firenze, der sagde dette, før Danmark gik til afstemning om euroen, altså før 1992 og eurokonstruktionen:
For øjeblikket kan intet land tillade sig hverken at øge beskæftigelsen eller de sociale udgifter uden at blive offer for et udenlandsk pres mod dets valuta.
Alene en fælles valuta vil kunne bibringe Europa den stabilitet, der er nødvendig for, at regeringer og virksomheder kan planlægge investeringer og udgifter på et højere niveau.«
Mette Bock (LA), 2011-11-22:
Vil det sige, at de problemer, som eurozonen har for øjeblikket, anser ordføreren ikke for at være problemer, der har betydning for f.eks. Danmark?
Dernæst vil jeg gerne høre: Hvis det er så vigtigt, at vi har den her klub, der træffer disse håndfaste beslutninger, hvornår agter Socialdemokraterne så at sende vores forbehold til afstemning?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-22:
Jeg skal beklage, hvis jeg ikke forstod spørgsmålet før.
Selvfølgelig skal vi påtage os et ansvar, selvfølgelig er vi i stand til at påtage os det ansvar, og selvfølgelig er vi i stand til at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Når jeg advokerer for, at vi går tættere ind i det europæiske samarbejde, handler det jo ikke om, at vi ønsker, at der er nogen, der skal administrere os eller skal fortælle os, hvad vi skal gøre.
Det ved vi udmærket godt: Det handler om, at vi ønsker at tage ansvar, at vi ønsker at være en del af et fællesskab, som tager ansvar, og at vi ønsker at påvirke de andre til at tage et ansvar.
Det er trods alt nemmere, når man er med ved bordet, end når man står udenfor.
Det er afgjort i Danmarks interesse, at økonomier som Grækenland og Italien, for at nævne nogle af de værste eksempler, men også alle vores andre europæiske samarbejdspartnere, har orden i pudsekassen.
Vi lever af eksport til de her lande, og jo bedre økonomi de har, des bedre muligheder har dansk eksport, som jeg kan forstå også ligger Liberal Alliance noget på sinde.
Jeg kan ikke sige, hvornår jeg mener det er aktuelt.
Jeg kan sige, at jeg ikke mener, det er aktuelt her og nu, fordi der, som jeg nævnte før, hænger rigtig mange ting i luften.
Nu skal man jo ikke nødvendigvis læne sig for meget op ad meningsmålingerne, det kan Liberal Alliance nok nikke genkendende til.
Der er mange ting, der kan ændre sig i årenes løb.
Men der er for mange ting, der hænger løst i luften nu, til at vi kan tage ordentlig stilling til en dansk deltagelse.
Men i Venstre er vi tilhængere af et tættere europæisk samarbejde.
Det har vi sjældent holdt skjult.
Pia Adelsteen (DF), 2011-11-22:
Altså, i mine øjne er det logik for burhøns.
Det har vi sagt i 10 år, og nu kommer det så frem.
Men Venstre vil gerne have euroen, og nu noterede jeg mig, at ordføreren sagde, at han synes, det er godt for Danmark at få euroen, når og hvis det bliver aktuelt.
Vi har haft afstemninger, og danskerne har sagt nej.
Den sidste meningsmåling nød jeg jo i fulde drag: 63,2 pct. sagde nej til euroen.
Hvornår mener ordføreren så det er aktuelt?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-22:
Jamen der er da ikke nogen tvivl om, at vi gerne ville sidde med rundt om det mødebord, hvor beslutningerne tages.
Men når Danmark nu engang har valgt ikke at være med i eurosamarbejdet, kan vi jo ikke træffe beslutninger, som binder eurolandene.
Altså, det er vel sådan set meget rimeligt.
Det er en klub, vi ikke er medlem af, og så har vi altså ikke nogen stemmeret på generalforsamlingen.
Det synes jeg ikke at vi på nogen måde prøver at skjule.
Tværtimod er vi begejstrede for, at man blandt eurolandene vælger at stå tættere sammen og tage ansvar for den her situation.
Vi kunne godt ønske at være med, og vi har et stort ønske om, at alle de beslutninger, som vedrører alle 27, træffes af alle 27 lande.
Men vi kan jo ikke forhindre eurolandene i at træffe beslutninger om områder, der vedrører dem.
Pia Adelsteen (DF), 2011-11-22:
Jeg må indrømme, at jeg næsten ikke kunne nå at notere alt det ned, som jeg gerne ville spørge om.
Der er en ting, som godt kan undre mig, og det er, at når man fra de EU-glade partiers side taler med borgerne om euroen, siger man: Det er altså vigtigt, at vi kommer med, for vi er ikke med til at tage beslutningerne, vi er ikke med ved bordet.
Jeg har hørt det fra adskillige ministre i Europaudvalget, at vi ikke sidder med ved bordet, og at det jo er ganske forfærdeligt.
Derfor er forbeholdene i Danmark et problem.
Men når vi så står herinde og der er forslag om, at der skal komme et fast sekretariat – og så kan vi have nok så mange debatter om, om det hedder euroregering, eurostyrelse, euroledelse eller hvad, men der kommer altså et fast sekretariat med en formand, som skal styrke det finanspolitiske samarbejde – så taler man det ned.
Hvor er Venstre og alle de EU-glade partier, der i øvrigt meget gerne vil have euroen, henne i det her spil?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-22:
Jeg skal beklage, hvis jeg har udtrykt mig uklart; det har ikke været min hensigt.
Jeg er en stor fortaler for eurosamarbejdet – det er ikke nogen hemmelighed – men derfor skal vi jo stadig væk se på, hvordan verden ser ud rundt omkring os, og det er det, man af og til kan savne her i hele debatten om et øget europæisk samarbejde.
Vi har altså ikke muligheden for blot at sige: Stop, verden, jeg vil af.
Så det der med at træde et skridt tilbage og sige, at vi blot vil være os selv, hænger jo heller ikke sammen.
Mette Bock (LA), 2011-11-22:
Undskyld mig, vil jeg spørge hr. Jakob Ellemann-Jensen, er det ikke lidt at træde vande for ikke at sige at svømme rygsvømning?
På den ene side giver hr. Jakob Ellemann-Jensen udtryk for, at alle beslutninger vedrørende Europas fremtidige økonomi skal træffes af de 27 lande i fællesskab, og på den anden side understreger hr. Jakob Ellemann-Jensen, at vores euroforbehold skal respekteres.
Det er for mig at se at tale med to tunger.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-22:
Jeg skal love at ringe til ham, når jeg kommer ned.
Jeg hedder Jakob Ellemann-Jensen, og det er Venstres opfattelse, at Danmark vil være bedst tjent med at være med i eurosamarbejdet, når og hvis det bliver aktuelt.
Der er mange ting oppe at vende i øjeblikket omkring hele eurosamarbejdet, så derfor er det ikke et naturligt øjeblik at træffe en beslutning om det nu.
Så her og nu: Nej, der skal vi ikke være med.
På sigt ønsker vi at være et fuldgyldigt medlem – når tiden kommer – af De Europæiske Fællesskaber og Den Europæiske Union.
Jeg tror, at den udvikling, der skete i græsk økonomi, som fik en større tillid som følge af indførelsen af euroen, selvfølgelig bunder i, at nu var man en del af et større fællesskab.
Naturligvis giver det en større tryghed.
Det, vi jo bare har kunnet se, var, at i mange tilfælde havde den her tryghed ikke nogen ordentlig fundering i virkeligheden, fordi der netop ikke var de her sanktionsmuligheder, og fordi man netop havde muligheden i Grækenland for at køre ud ad en sidevej og formøble økonomien fuldstændig og aldeles.
Så jeg deler ikke betragtningen om, at disse lande er sat under administration eller er ude af stand til at varetage deres egen økonomi.
Jeg mener fortsat ikke, at det er euroens skyld, at Grækenlands økonomi er i ruiner.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-22:
Tak, formand.
Jeg synes, at på et vist plan er hr. Jakob Ellemann-Jensens tale meget klar i dag, men der er også områder, hvor der er noget uldent ved det, vi hører.
Jeg vil sige til hr. Ellemann-Jensen: Altså, Venstre må jo ligesom bestemme sig for, om det, vi ser blandt eurolandene lige nu, er det måske største integrationsprojekt nogen sinde, og om det virkelig betyder noget, er virkelig omsiggribende, fordi det måske er en nødvendighed for at få en succesfuld valutaunion, eller om det i virkeligheden er ændringer, der sådan er små og ubetydelige, og som handler om, at man bare laver et lille sekretariat, der da er meget egnet, og at man hjælper nogle lande til at føre en mere ansvarlig politik.
Er det her en milepæl i opbygningen af en europæisk union med valuta, der selvfølgelig for at fungere også bliver nødt til at have en finanspolitisk union i sig, hvad jo rigtig mange førende økonomer har sagt lige siden euroens fødsel at den manglede?
Eller er det i virkeligheden nogle små og ubetydelige ændringer?
Mette Bock (LA), 2011-11-22:
Jeg kan forstå, at Venstre efterlyser en større EU-begejstring.
Jeg vil gerne spørge hr. Uffe Ellemann-Jensen, om det betyder, at vi så hurtigt som muligt skal afskaffe vores forbehold.
Hvis ikke det er tilfældet, hvad er så begrundelsen for det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-22:
Jeg finder dem ualmindelig betydelige, jeg finder dem ualmindelig nødvendige, og når jeg taler om et lille sekretariat, er det sådan antallet af hoveder, jeg taler om.
Jeg har ikke på noget tidspunkt kaldt det ubetydeligt, og det tror jeg heller ikke det vil blive.
Det håber jeg virkelig ikke at det vil blive.
Jeg håber, at det vil få den fornødne gennemslagskraft til at sikre, at eurolandene og alle EU-landene handler økonomisk ansvarligt, for det har sandt for dyden ikke været tilfældet for alle lande indtil nu.
Merete Riisager (LA), 2011-11-22:
Jeg kan starte med at berolige hr. Jakob Ellemann-Jensen med, at vi i Liberal Alliance ikke ønsker at stoppe verden og hoppe af; tværtimod vil vi rigtig gerne have Danmark op i fart, så vi kan følge med resten af verden.
Mener ordføreren, der står her i dag som repræsentant for det, der tidligere var Danmarks liberale parti, at Danmark af egen drift bør være i stand til at føre en ansvarlig økonomisk politik og sætte en ambitiøs reform- og vækstdagsorden?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-22:
Jeg skal beklage, hvis min ordførertale har været tvetydig på det område.
Jeg er ikke tilhænger af en økonomisk regering, nej.
Jeg er en stor tilhænger af, at disse sanktioner kommer med større automatik, end det er tilfældet i dag, for vi har jo relativt tydeligt set, at den måde, som vi i dag tillader medlemsstaterne blot at køre ud ad en tangent uden nogen form for konsekvenser, ikke er den allerbedste idé i hele verden.
Så derfor, ja, er vi tilhængere af, at man får en større grad af automatik i sanktionerne, som skal være bundet op på nogle regler og ikke på f.eks. almindelig politisering om landenes størrelse.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-22:
Jeg sagde heller ikke, at det betyder regering, jeg sagde, at det betyder regeringsførelse.
og så spurgte jeg bare, hvad forskellen er i praksis ud fra nogle konkrete eksempler.
Men lad mig spørge om noget andet i den forbindelse
: Er det rigtigt forstået, at hr. Jakob Ellemann-Jensen er modstander af, at EU-samarbejdet udvikler sig til en egentlig økonomisk regering?
Og hvis det er rigtigt, går jeg ud fra, at hr. Jakob Ellemann-Jensen ikke ønsker de mulige traktatændringer, som det er blevet nævnt at Angela Merkel foreslår – det drejer sig bl.a. om, at der skal indskrives automatiske sanktioner, og at der skal være en sparekommissær, der direkte kan gribe ind i landenes økonomiske politik.
Og er det rigtigt forstået, at hr. Jakob Ellemann-Jensen vil stemme imod og påvirke den danske regering til at stemme imod sådanne traktatændringer?