runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Jeg kan heller ikke lade være med at tænke på, at man godt kan sige, at det er en masse millioner.
Jeg har nævnt flere gange, hvor mange penge der er blevet sat af til det, og at det ikke ville være sket, hvis ikke vi havde været der.
Men kan vi ikke kan prøve at kigge på de 2.000 mennesker om 1 år – jeg ville næsten ønske, vi kunne have plads til dem i salen?
Og så kan vi sige til dem: I er sådan set ikke faldet ud af dagpengesystemet, på grund af at Socialdemokraterne gik ind i den her reform.
Alle jer 2.000 ville være faldet ud i forhold til dagpengene, hvis det havde stået til SF og Enhedslisten, for de gik ikke ind i nogen reform eller forhandling.
Det kunne være ret interessant at få dem herind i salen, men de kan desværre ikke være her.
Karsten Hønge (SF), 2015-10-30:
Jeg kan høre på det hele, at hr. Leif Lahn Jensen bekræfter mig i, at det er at forsøge at slukke en tagbrand med en vandpistol.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Det synes jeg måske mere det er, når man står og fletter fingre med DF i en valgkamp.
Nej, jeg synes rent faktisk, at det, vi har gjort, er, at vi virkelig har prøvet at lave en forhandling.
Vi tager sådan set ansvar, og vi forsøger at gøre det bedre for de her mennesker, og det synes jeg vi har gjort.
Så kan alle spørge sig selv, hvad SF har fået ud af alt det, de har gjort, og svaret er: Ingenting.
Nu har de så råberetten, og det er fint – råb da løs – men vi gør rent faktisk noget ved det, og vi skaffer forbedringer.
Christian Juhl (EL), 2015-10-30:
Tak – og tak til ministeren.
Nu lyttede jeg meget intensivt: Der var ingen kommentarer til kritikken af den begrænsede mulighed med hensyn til lov om offentlighed i forvaltningen – kritik, som er blevet rejst bl.a. af hr. Henning Hyllested.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-30:
Tak for den behandling, som lovforslaget har fået her i Tinget i dag.
Hovedparten af lovforslaget nåede som bekendt at blive både første- og andenbehandlet i foråret, men bortfaldt på grund af valgudskrivelsen.
Regeringen har valgt at fremsætte lovforslaget endnu en gang, denne gang med en mindre tilføjelse til ATP's investeringsmuligheder.
Der er tale om et lovforslag af meget teknisk karakter, der hovedsagelig har betydning for ATP's og LD's fremtidige investeringsvirksomhed.
Med lovforslaget harmoniserer vi lov om ATP og LD med de regler, der gælder for den øvrige pensionsbranche.
I øvrigt udvides den personkreds i ATP og LD, som skal leve op til egnetheds- og hæderlighedskrav, til også at omfatte nøglemedarbejdere, og bestyrelsen i LD bliver underlagt regler om, at den skal have en afbalanceret kønsmæssig sammensætning.
Der indføres med lovforslaget også mindre tekniske ændringer i momsloven.
Jeg er glad for, at vi gør noget for at give ATP og LD det samme grundlag for investering som den øvrige pensionsbranche.
Igen vil jeg takke for behandlingen af lovforslaget, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-30:
Tak for ordet, formand.
Vi i Radikale Venstre kan også støtte det her lovforslag, som harmoniserer lov om ATP og Lønmodtagernes Dyrtidsfond med de regler, som jo gælder for den øvrige pensionsbranche, så de får samme grundlag for at investere.
Det gælder også f.eks. i bygninger og store offentlige infrastrukturprojekter.
Og så er det i øvrigt en implementering af EU-direktivet solvens II, som vi selvfølgelig også mener skal gælde hele vejen rundt her.
Så jeg tror ikke, jeg behøver at gøre det langt nu: fuld opbakning fra Radikale Venstre.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-30:
Tak for ordet.
ATP og Lønmodtagernes Dyrtidsfond har ligesom andre pensionsselskaber til formål at varetage og investere og sikre lønmodtagernes interesser
bedst muligt, og en sikker bevægelse mod solvens II-direktivet giver forsikringstagerne en større beskyttelse og tryghed.
Derudover står vi over for mange omstillinger i samfundet, herunder en masse offentlige investeringer med bl.a. den grønne omstilling, håber vi.
Dette kræver naturligvis investeringer, som ATP og LD ikke skal være udelukket fra at deltage i på lige fod med andre pensionsselskaber.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Der er også her tale om en genfremsættelse, og det her lovforslag kan vi støtte – det gjorde vi også før valget.
Det er det, jeg vil sige.
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Tak for det.
Ja, som sagt er det en genfremsættelse, og det handler jo om, at ATP og Lønmodtagernes Dyrtidsfond skal investere deres aktiver ud fra et princip, der skal sikre, at selskaberne løbende skal bevæge sig i retning af det her Solvens II-direktiv, og således at medlemmernes interesser bliver varetaget bedst muligt.
Det er også et lovforslag, der nu giver ATP og Lønmodtagernes Dyrtidsfond mulighed for at investere i at drive infrastruktur i lighed med andre forsikringsselskaber og giver dem samme mulighed for at investere i datterselskaber.
Det hilser vi sådan set velkommen, og vi støtter op om lovforslaget.
Jeg skal også i denne omgang hilse fra Det Konservative Folkeparti og meddele, at de også støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Tak, formand.
Det her lovforslag er, som det er blevet sagt, et lovforslag, der allerede var blevet første- og andenbehandlet før valget, og der var stor opbakning til det allerede dengang.
Det giver ATP en udvidelse af deres mulighed for at investere i andre ting end dem, de var låst fast i før.
Jeg skal ikke trække det i langdrag, da det er blevet fremragende gennemgået af den tidligere ordfører.
Jeg vil blot sige, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Tak for det.
Det er som sagt en genfremsættelse, og vi støtter det her lovforslag.
Det her lovforslag bygger på en bred politisk aftale, som arbejdsmarkedets parter efterfølgende har bidraget til at få gjort endnu bedre, og der er med det her lovforslag fundet en balance, som Venstre ønsker at fastholde.
På den baggrund skal jeg meddele, at Venstre støtter det her lovforslag, og jeg skal også på vegne af Det Konservative Folkeparti meddele, at de ligeledes støtter det her lovforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-30:
Der er jo tale om en genfremsættelse af et lovforslag, som ikke nåede at blive behandlet, inden der blev udskrevet valg.
Det er først og fremmest, fordi vi mener, at løn- og ansættelsesforhold er noget, som alene arbejdsmarkedets parter skal tage sig af.
Det gælder altså også på det her område.
Fagbevægelsen havde et ønske om, at politikerne gik ind og ændrede reglerne på det her område.
Det lyttede den tidligere regering til.
Derefter satte arbejdsmarkedets parter sig så sammen og udarbejdede det, der så i det store hele er blevet til det lovforslag, vi behandler i dag.
Arbejdsmarkedets parter – og i det her tilfælde arbejdsgiverne – fik at vide: Vi ændrer det her; I kan lave en aftale, men vi ændrer det her.
Det er jo ikke udtryk for frivillighed.
Det er jo frivillighed med en pistol for panden, så at sige.
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Tak, formand.
Jeg skal prøve at gøre det lidt kort.
Nu har vi lige hørt den tidligere ordfører gå lovforslaget lidt mere minutiøst igennem.
Det er jo en gammel aftale fra den tidligere regerings tid, som vi faktisk havde førstebehandlet, før valget blev udskrevet, og det drejede sig om ansættelses-, kunde- og konkurrenceklausuler.
I den forbindelse er det vigtigt at sige, at der var bred enighed om, at der skulle være mere lempelige vilkår på arbejdsmarkedet, og at det skulle være nemmere for folk at skifte job, også i den forbindelse.
Men da det næsten er alle partier, der står bag det her, skal jeg ikke trætte nogen med at gå mere i detaljer.
Det har hr. Peter Hummelgaard Thomsen gjort i forvejen.
Jeg vil bare sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter det her forslag, da det er en gammel aftale, som vi selvfølgelig stadig væk står ved.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-30:
Tak for det.
Med lovforslaget vil de nuværende regler for konkurrenceog kundeklausuler gælde alle lønmodtagere og
ikke kun funktionærer, som tilfældet er i den eksisterende lov
Lovforslaget medfører en række betingelser, som arbejdsgiver skal overholde for at kunne forpligte lønmodtager via ansættelsesklausuler.
Bl.a. skal klausulerne maksimalt kunne gøres gældende i op til 12 måneder efter medarbejderens fratræden, aftaler om klausuler skal indgås skriftligt og kompensationsreglerne ændres, så lønmodtageren kompenseres, i forhold til hvor lang en periode klausulerne dækker.
Vi ser det som positivt, at man ønsker at begrænse brugen af ansættelsesklausuler og overordnet forbyde jobklausuler, således at man sikrer lønmodtagernes bevægelighed og en større videndeling på arbejdsmarkedet til fordel for os alle sammen.
En høj mobilitet sikrer en større fleksibilitet på arbejdsmarkedet, og kvalifikationerne finder derhen, hvor de har størst værdi, både for den enkelte lønmodtager og for samfundsøkonomien som sådan.
Samtidig er vi i Alternativet glade for et forslag, der kan bidrage til at skabe bedre rammer om iværksætterkulturen i Danmark, idet denne fleksible bevægelighed og større videndeling giver mulighed for, at tidligere medarbejdere med dyrebare erfaringer og viden kan stifte nye virksomheder, som derved lettere kan opstå.
Derved kan flere mennesker gå fra at tage et arbejde til at skabe et arbejde.
Samtidig har vi hørt fra store fagforeninger i tidligere høringssvar, at de har tilkendegivet, at de ønsker et forbud mod ansættelsesklausuler.
Jeg vil derfor også gerne signalere, at vi i udvalgsarbejdet er åbne for ændringsforslag, så vi kan kvalificere det her lovforslag endnu mere.
Men overordnet er vi altså tilfredse med forslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-30:
Tak, formand.
Nu har adskillige af ordførerkollegaerne jo meget nøje fortalt, hvad aftalen bag det her lovforslag går ud på.
Jeg skal bare helt kort tilføje, at det jo faktisk er en udmøntning af en delaftale tilbage fra vækstpakken, hvor vi var et rigtig stort flertal af partier, som ønskede at begrænse brugen af de her ansættelsesklausuler.
Det er fortsat muligt for virksomheder, der har behov for det, at beskytte egentlige forretningshemmeligheder ved at anvende klausuler, når det handler om kunder, og når det handler om konkurrence, men omvendt har vi jo set her, at der var en vis asymmetri, fordi det er arbejdstageren, der her er den udsatte part, og derfor har vi haft det her politiske ønske om at regulere.
Det er så det, vi gør nu, også for samlet set at styrke samfundsøkonomien, i forhold til hvordan ansættelsesklausuler bruges.
Så i Radikale Venstre bakker vi selvfølgelig også fortsat op om det her lovforslag.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-10-30:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den velvillige behandling af forslaget.
Lovforslaget er som bekendt en genfremsættelse af et lovforslag, som blev behandlet i foråret, og som bortfaldt som følge af udskrivelsen af folketingsvalget.
Jeg har valgt at genfremsætte forslaget stort set uændret alene med nogle mindre tekniske bemærkninger.
Det er regeringens vurdering, at lovforslaget understøtter balancen mellem lønmodtagernes, virksomhedernes og samfundets interesser, og samlet set vil det være med til at styrke produktiviteten i danske virksomheder.
Balancen i lovforslaget er også kommet til udtryk, idet arbejdsmarkedets parter i enighed har bidraget til den konkrete udmøntning af dette lovforslag.
Jeg er glad for, at drøftelsen i dag har vist, at lovforslaget kan opfylde de intentioner og ønsker, som ligger i den politiske aftale, og jeg ser frem til den videre behandling i Beskæftigelsesudvalget.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-30:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her er jo ligesom det foregående en del af en genfremsættelse af et forslag, som ikke blev færdigbehandlet, inden valget blev udskrevet.
Men helt grundlæggende handler forslaget jo om at harmonisere investeringsreglerne for ATP og Lønmodtagernes Dyrtidsfond, så de i højere grad ligner reglerne for forsikringsselskaber efter implementeringen af solvens II-direktivet.
I fremtiden står det danske samfund jo over for en række massive omstillinger, og det kræver naturligvis investeringer i arbejdspladser både i den offentlige og private sektor.
Det vil bl.a. give ATP og Lønmodtagernes Dyrtidsfond muligheden for at investere i den danske infrastruktur, og dermed vil de i fremtiden få chancen for at involvere sig i f.eks. offentligt private partnerskaber til anlægning af veje og bygning af broer.
Derfor er det altså også på tide, at vi lukker ATP og Lønmodtagernes Dyrtidsfond ind i varmen.
Det kræver nogle omstillinger, som er indeholdt i det her lovforslag, hvis formål er at gennemføre ændringer i lovgivningen om ATP og Lønmodtagernes Dyrtidsfond plus et antal mindre tekniske lovændringer andre steder, eksempelvis en fritagelse for offentlighedsloven af hensyn til de økonomiske interesser i forbindelse med investeringer og fritagelse for tinglysningsafgiften på 0,6 pct. i forbindelse med flytning af ejendomme internt i koncernen.
I det her lovforslag er der også et nyt element sammenlignet med det daværende lovforslag 184, som blev fremsat før valget.
Det handler om, at ATP får udvidet sin mulighed for at tilbyde forsikringsydelser til visse udenlandske virksomheder via en udenlandsk dattervirksomhed.
Og jeg har også som sidste gang lovet at meddele, at Socialistisk Folkeparti også støtter lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-30:
Men der er ét punkt, vi ikke støtter, og det er ret afgørende, og det er punktet, der går ud på, at ATP og LD ikke skal omfattes af lov om offentlighed i forvaltningen, populært kaldet offentlighedsloven.
Det er en meget forkert indskrænkning af borgernes mulighed for at få indsigt i de store pengetankes investeringspolitik.
Vi har godt hørt, at nogle siger, at sådan er det jo også i Vækstfonden, og sådan er det også i andre offentlige fonde.
Men indtil nu har der jo været en udvidet mulighed for at få indsigt i, hvordan ATP og LD tilrettelægger deres investeringer, og det skal der fortsat være efter vores mening.
I stedet for at indskrænke det i ATP og LD med henvisning til reglerne i f.eks. Vækstfonden, synes vi, det var bedre, at man gik den anden vej og sagde, at de muligheder, der trods alt er i dag, skal udvides til Eksport Kredit Fonden, til Vækstfonden og Finansiel Stabilitet.
Jeg siger det, fordi vi f.eks. i forhold til Eksport Kredit Fonden flere gange i Folketinget har prøvet at få indsigt i, hvordan man tilrettelægger sin investeringspolitik, herunder tilrettelæggelse af investeringspolitikken på en måde, som muligvis flytter arbejdspladser ud af Danmark.
Eksport Kredit Fonden har f.eks. aktivt gennem sin investeringspolitik modarbejdet, at ting bliver produceret i Danmark, f.eks. inden for skibsområdet, men i stedet bliver det produceret i andre lande med støtte fra Eksport Kredit Fonden.
Det er ret vigtigt, synes vi da, at lønmodtagerne kan få indsigt i, hvordan deres penge bliver brugt, og om de bruges til at modarbejde lønmodtagernes interesse i, at der investeres i arbejdspladser her i landet.
Men hver gang vi har forsøgt at få indsigt i det, er vi blevet afvist med det argument, at det er hemmeligt.
Så det er meget afgørende for os, at lovforslaget ændres på det her punkt.
Og vi vil derfor, som vi også gjorde det under behandlingen af lovforslaget i foråret 2015, stille ændringsforslag om, at det her punkt udgår.
Og vores stilling til lovforslaget vil være meget betinget af, hvordan det går med de ændringsforslag.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Det, at folk søger arbejde tidligere, end de ellers ville have gjort, er jo ikke det samme, som at de kommer i arbejde.
Og det er jo umuligt ud af de økonomiske vismænds rapport at udlede fakta.
Jeg vil gerne se frem til, at den konservative ordfører nøje redegør for, hvilke arbejdspladser der er opstået, og som er blevet bemandet med arbejdsløse mennesker, som følge af den reform, man lavede i 2010.
Det tror jeg bliver en ret besværlig øvelse.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-30:
Det Økonomiske Råd har lavet en opgørelse i »Dansk Økonomi, efterår 2014«, som viser, at ca. 15.000 ekstra er i beskæftigelse, altså at beskæftigelsen er øget med ca. 15.000 personer, fordi det, at dagpengene udløber tidligere, gør, at flere mennesker søger arbejde hurtigere.
I stedet for at man venter 4 år med at søge arbejde, når dagpengene udløber, så søger man nu arbejde allerede efter 2 år, når dagpengene udløber.
På den måde er det altså et faktum, at det har været en reform, der har forøget beskæftigelsen.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Nej, det anerkender jeg ikke.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-30:
Jeg vil gerne spørge hr. Finn Sørensen, om han anerkender, at dagpengereformen fra 2010 faktisk har sikret, at flere mennesker er i arbejde i dag.
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Jeg har ikke bebrejdet LO, at de gik ind i kommissionens arbejde.
Men jeg har også i medierne, og det kan jeg bekræfte her fra talerstolen, sagt, at jeg simpelt hen ikke kan forstå, at fagbevægelsen medvirker til nogle anbefalinger, der medfører forringelser for deres medlemmer.
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Jamen altså, det er sådan set klar tale fra hr. Finn Sørensen.
Det vil sige, at Enhedslisten egentlig siger, at LO simpelt hen ikke har gjort deres arbejde godt nok, og at de skulle have holdt sig langt væk fra det her arbejde.
Det er sådan set det, hr. Finn Sørensen mener, hvis jeg tolker det rigtigt.
Det er ikke sikkert, at jeg tolker det på den rigtige måde, men det er vel egentlig det, der er indgangsvinklen til, at hr. Finn Sørensen mener, at LO skulle have holdt sig langt væk fra det her arbejde.
Men en klar melding fra hr. Finn Sørensen: Er det sådan, at hr. Finn Sørensen siger, at LO har lavet et dårligt stykke arbejde?
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Jeg har udtrykt det langt skarpere i medierne.
Enhedslisten har fra starten af været modstandere af kommissoriet for Dagpengekommissionen.
Det er sådan set det, der er problemet.
Kommissionen fik håndjern på og blev lagt i en spændetrøje, der hed, at den ikke måtte komme med nogle anbefalinger, der gjorde, at dagpengesystemet blev dyrere.
Den skulle anvende de regnemaskiner, som de bruger i Finansministeriet, og det går jo ud på, at der er puttet en kode ind om, at hvis man tager nogle penge fra de arbejdsløse, kommer der flere i arbejde.
Vi har fra starten af sagt, at det er et fejlagtigt grundlag, og jeg har også for ikke så længe siden sagt, at den kommission skulle have været lukket.
Og det er det samme som at sige, at den aldrig skulle have været nedsat.
Bent Bøgsted (DF), 2015-10-30:
Jeg skal bare lige høre hr. Finn Sørensen, om det, hr. Finn Sørensen siger, betyder, at det arbejde, som kommissionen har lavet, efter Enhedslistens opfattelse simpelt hen er elendigt, at det arbejde, som LO har lagt i det, er noget juks, og at LO slet ikke skulle have deltaget i det.
Mener hr. Finn Sørensen, at det, de er kommet med af indspark, simpelt hen ikke duer?
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Det er der da, men jeg tror, at ordføreren selv er meget bedre til at remse dem op, end jeg er, så den diskussion kan vi jo tage, når ordføreren selv har været på talerstolen.
Så vil jeg bare sige, at Enhedslisten ikke anerkender den præmis, der bliver brugt som begrundelse for den forbedring, vi lige har talt om, nemlig at der i dag ikke skulle være et incitament for ledige til at tage et arbejde.
Vi anerkender, at det er en fordel, at man kan udskyde det tidspunkt, hvor man mister sin dagpengeret.
Det anerkender vi.
Men vi anerkender ikke den præmis, der ligger bag såvel det punkt som andre punkter i dagpengeforliget.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge ganske enkelt: Vil ordføreren erkende, at den her reform eller det her forlig, der blev landet for en uge eller to siden, overordnet er bedre – faktisk noget bedre – end reformen fra 2010?
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Jeg anerkender, som jeg sagde i min ordførertale, at der er nogle forbedringer i den, men jeg vil ikke anerkende, at den overordnet er bedre, af den simple grund, hvilket jeg også gjorde en del ud af at forklare i min ordførertale, at forbedringerne hovedsagelig finansieres af de ledige selv gennem forringelser af dagpengesystemet.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-10-30:
Det vil sige, at Enhedslisten faktisk mener, at det forlig, der er blevet landet, er bedre end reformen fra 2010.
Anerkender ordføreren så også, at med det forlig, der er blevet landet, er der færre, der vil falde ud, at man rent faktisk nemmere kan optjene til dagpenge, f.eks. ved 3 måneders arbejde, der vil give 6 måneder på dagpenge, og at det faktisk er blevet bedre og mere fleksibelt end efter dagpengereformen fra 2010?
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Jeg tror ikke rigtig, den socialdemokratiske ordfører hørte efter.
Ordføreren spurgte, om jeg ville anerkende, at det forlig, der er indgået, overordnet set er bedre end den dagpengereform, vi har fra 2010.
Og det besvarede jeg med at sige, at det kan jeg ikke anerkende.
Jeg anerkender, at der er forbedringer, og det eksempel, som ordføreren nævnte, er et af dem, men det er overordnet set ikke bedre, når det hovedsagelig er de ledige, der selv finansierer det.
Det er jo nogle nye forringelser, som ikke findes i dagpengereglerne i dag, nemlig at man indfører karensdage ...
Undskyld.
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Tak for det.
Og tak til Enhedslisten for at bringe den her debat ind i Folketingssalen.
Vi står her og skal have en drøftelse på baggrund af en aftale, som et bredt flertal i Folketinget har indgået, om forbedringer af dagpengesystemet.
Jeg skal bare spørge Enhedslisten, om ikke Enhedslisten kan blive mere konkret, med hensyn til hvilke forbedringer Enhedslisten sådan set mener der er i den aftale, der er indgået.
Altså, vi har haft et problem med, at ledige intet incitament havde til at tage job af kortere varighed.
Er det ikke korrekt, at der her er sket en absolut forbedring, både for de ledige, men også for samfundet generelt?
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Jeg har allerede anerkendt, at der er en forbedring, i forhold til at man løbende og mere fleksibelt kan genoptjene eller rettere sagt optjene dagpengeret, havde jeg nær sagt, for det er jo ikke en ændring af genoptjeningsreglerne, der er aftalt her.
Det er stadig væk 1 års arbejde inden for de seneste 3 år, hvis man har mistet sin dagpengeret og skal genoptjene sin dagpengeret.
Det element i VKO-partiernes reform står fuldstændig uantastet.
Det, man har indført, er en regel for en mere løbende genoptjening af dagpengeret, som medfører, at en del af de ledige vil kunne udskyde det tidspunkt, hvor de mister dagpengeretten.
De rigtig heldige kan gøre det med helt op til 1 år.
Den store masse af dem vil slet ikke kunne komme så langt.
Der viser tallene, at det er imellem 2-4 måneder, som de kan forlænge deres dagpengeret med.
Hans Andersen (V), 2015-10-30:
Jeg glæder mig over, at Enhedslisten dog trods alt kan se, at der her er et element, der sådan set både forbedrer de muligheder, man har som ledig, men også generelt tilgodeser samfundets interesse i, at der er mennesker, der tager job af kortere varighed.
Vi har jo det problem i dag, at det er tvivlsomt, om man, når man er ledig, har en interesse i det.
Til sidst vil jeg bare gerne spørge: Er der andre forbedringer af dagpengesystemet, som der er indgået en aftale om her?
Finn Sørensen (EL), 2015-10-30:
Tak for et veloplagt indlæg.
Det tegner godt for resten af dagen.
Jeg tror, ordføreren lige må æde i sig igen, at der ikke er nogen, der er havnet uden forsørgelse som følge af den her reform.
Beskæftigelsesministerens tal viser, at det er der altså 12 pct. der er.
Så det synes jeg lige ordføreren skal læse lidt på.
Det er over 7.000 mennesker.
Som jeg ser det, er det Socialdemokraterne, der har naglet sig selv til VKO-partiernes dagpengeforlig, for det står jo stort set uantastet.
Der er stadig væk en 2-årig dagpengeperiode.
Der er stadig væk et 1-årskrav for at genoptjene dagpengeretten.
Der er stadig væk en voldsom forringelse af supplerende dagpenge.
Det er jo de problemer, der har skabt den situation, vi står i, med de mange tusinde, der har mistet og fremover mister deres dagpengeret.
Så vil ordføreren erkende, at han måske skal kigge efter på sine egne håndled, om ikke der skulle sidde nogle store nagler der, hvor man har naglet sig til VKO-partiernes dagpengereform?