runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2013-10-08:
Der er jo altid garanti for, når hr. Hans Christian Schmidt er på talerstolen, at der bliver nævnt noget om nogle problemstillinger derude i landet.
Og det er fuldstændig rigtigt, at der er det.
Jeg kunne godt have fundet et par citater frem fra den daværende videnskabsminister, hr. Helge Sander, der sagde, at nu havde man i den daværende borgerlige regering ordnet alt det her, og at der ikke var mere at komme efter.
Men jeg er glad for, at Venstres ordfører gør opmærksom på, at man selvfølgelig ikke kan starte sådan et projekt, før løsningerne er der.
Og det er også det, ministeren siger.
Det her er jo en bemyndigelseslov, der gør, at vi bruger den nyeste teknologi.
I stedet for at man sidder og fedter med en hel masse skemaer, kan man sidde i ro og mag og sende digital kommunikation frem og tilbage, således at vi får frigjort ressourcer til det, der virkelig er behov for, og kan lette arbejdsgangen for alle vores travle erhvervsfolk.
Så er det også sådan, at Fødevareministeriet jo fik dyrevelfærdsområdet fra Justitsministeriet i forbindelse med skiftet efter valget, og nu bliver der så en ensartet klageadgang og ensartede klagemuligheder osv., og det er fint, for så er der ensartethed på hele området.
Og jeg kan jo se, at høringssvarene fra dem derude, der allerede er blevet spurgt, er ganske positive over for det her.
Det, der er vigtigt for os, er jo, at det her er et system, som virksomhederne kan bruge, men det er selvfølgelig også vigtigt at sige, at alle borgere fortsat kan henvende sig til både Fødevareministeriet og fødevareministeren.
Der kan jo være nogle, der ikke lige har en Commodore 64, eller hvad det nu er, man skriver på.
Så er det jo vigtigt, at man kan komme i kontakt med ministeriet.
Og det forstår jeg er sådan fortsat, for åbenhed er en rigtig god ting.
Spørgsmålet er, om de har de ting, der skal til for at klare den digitale kommunikation.
Så derfor er det her et rigtig godt forslag, og det støtter vi jo selvfølgelig.
Og jeg skulle hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de ikke nødvendigvis er enige i alt, hvad jeg siger, men de er enige i lovforslaget, og det samme er SF.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-10-08:
Ja, det er på De Konservatives vegne, fordi de ikke kunne blive her – de havde ellers været her længe.
Det blev jeg gjort opmærksom på, og derfor har jeg lovet lige at sige, at de kan støtte lovforslaget, men i øvrigt har de generelt samme bemærkninger, som vi også har fra Venstres side.
Det er der jo ikke noget overraskende i; vi har diskuteret nøjagtig de ting sammen.
Så jeg siger bare, at De Konservative godt kan støtte det, men vil have de samme muligheder for at stille spørgsmål under udvalgsbehandlingen, og de regner også med, at ministeren vil kommentere det.
René Christensen (DF), 2013-10-08:
Det er sådan, at vi også synes, at lovforslaget her er et positivt forslag om digitalisering.
Og det er – som også de foregående ordførere har sagt – den vej, man skal gå i forhold til at sikre ressourcer til det, de også kan bruges på.
Men der er en ting, som også de tidligere ordførere har sagt, omkring borgerne.
Der står meget tydeligt, at al skriftlig kommunikation mellem virksomheder, borgere og Fødevareministeriet skal foregå digitalt.
Og der må vi sige, at vi sådan set er enige i, at virksomhederne på sigt, når de tekniske løsninger er til stede, selvfølgelig skal gøre det.
Hvis man driver virksomhed i dag, også selv om man er en lille gårdbutik, så er det svært ikke at reklamere på nettet, altså at få synlighed uden at bruge internettet.
Men i forhold til borgerne mener Dansk Folkeparti absolut, at Folketinget skal været et åbent Folketing.
Vi mener også, at ministerierne skal være åbne, så hvis man sidder derude og har et spørgsmål til et ministerium, skal der stadig være mulighed for at sende et brev og få svar på det.
Jeg kan se, at ministeren nikker til, at der vil blive mulighed for det.
Jeg skal ikke trække den meget længere, men bare sige, at med de bemærkninger går jeg ud fra, at vi i Dansk Folkeparti – når vi får verificeret, at der også i fremtiden er mulighed for, at borgerne kan kontakte ministerierne – kan støtte forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-10-08:
Tak for det.
Før sommerferien drøftede vi faktisk et forslag fremlagt af finansministeren om digitalisering af hele korrespondancen mellem borgere og kommuner.
Vi var helt enige i, at det var den rigtige vej at gå, og det er det her også.
Det er allerede blevet nævnt, at der er problemer med den dækning, der skal til, for at effektivisere det her.
Noget andet er, at det i det lovforslag, vi behandlede før sommerferien, var helt tydeligt, at borgere blot kunne sige nej tak, og så var de sådan set fri for det.
Så kunne de fortsætte med den almindelige korrespondance.
Jeg kan ikke helt læse det samme her.
Der står: Ansøgning om dispensation osv.
Det vil sige, at nu ligger byrden pludselig på borgeren.
Og spørgsmålet er, om det ikke er andre formuleringer, der er her, end dem, der var i det forslag, vi behandlede om samspillet mellem borgere og kommuner.
Så kunne man måske overveje, om ikke det var rimeligt sådan helt generelt at have det med i en overgangsfase, så er det sådan set blot det.
For jeg tror faktisk, at de fleste borgere, hvis man giver dem mulighed for det, gerne vil bruge den digitale vej.
Derfor er der sådan set grund til at tro, at vi når præcis lige så langt ved at sende det signal, at vi altid tager hensyn til dem, der har ønske om det.
Og så synes jeg bare, at vi skal formulere det så klart, at borgeren ved, at man sådan set kan blive fri for det, uden at man skal igennem en eller anden ansøgningsprocedure og få tilsagn eller afslag.
Man kunne måske kigge på det lovforslag, vi vedtog før sommerferien, og så anvende de samme formuleringer behændigt.
Det mener jeg faktisk ikke at man har gjort her.
Men det kan ministeren sikkert fortælle os.
Og når alt det er på plads, vil jeg sige til ministeren, så kan vi støtte forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2013-10-08:
Tak for det.
Tak til de mange engagerede og ivrige ordførere – det har været en fornøjelse at lytte til debatten.
Jeg skal takke for alle de gode indlæg, og så skal jeg sige, at det her lovforslag jo handler om at give bemyndigelse, sådan at vi kommer til at kunne sørge for, at det kommer til at blive digitalt.
Men det er også vigtigt at sige, at der kommer ikke til at blive rullet noget ud, før de tekniske løsninger er på plads, og det vil sige: før system og borgere er på plads.
Der vil være mulighed for at lave overgangsordninger, og vi skal nok finde ud af at lave det på en fleksibel og hensigtsmæssig måde, så der bliver taget hensyn til også de borgere, der har svært ved teknikken.
Når det så er sagt, vil jeg også gerne sige til debatten om bredbånd.
Det er jo ikke en debat, der sådan set kun vedrører fødevareområdet; det er en debat, som vi jo også fra tid til anden har, og som selvfølgelig har enorm betydning for de borgere, som bor i de dele af vores land, hvor dækningen er dårlig.
Det har regeringen sådan set også taget alvorligt, og vi har også – så vidt jeg husker, var det måske med »Vækstplan DK« – lige sørget for, at bl.a. Bornholm blev dækket.
Men blot for at opsummere: Jeg glæder mig til at besvare spørgsmålene i udvalget.
Vi kommer til at sørge for, at der bliver mulighed for at lave overgangsperioder, hvor det bl.a. kan være frivilligt for visse grupper af virksomheder, også fysiske personer, at kommunikere digitalt.
Borgere og virksomheder, som bor i dele af Danmark, hvor der ikke er adgang til internettet, vil naturligvis også kunne få dispensation.
Mette Bock (LA), 2013-10-08:
Tak for det.
Jeg skal fatte mig i korthed, jeg skal nemlig deltage i et højskolearrangement kl. 20, og det nævner jeg bare lige for at henlede opmærksomheden på, at højskoler er meget andet og mere end de lange kurser.
Vi synes i Liberal Alliance, at det er rigtig godt, at højskolerne får deres egen lov.
Jeg vil dog sige, at i udvalgsarbejdet vil vi gerne være med til at diskutere den her balance mellem det alment dannende og de øvrige fag.
Vi synes faktisk, den skal være endnu mere fleksibel, fordi erfaringen ude fra højskolerne viser, at ofte er det bare et spørgsmål om, at man gerne vil lave lidt mere idræt eller lidt mere musik.
Den der frygt for salsa og peddigrørflet mener jeg er stærkt overdrevet.
Så til sidst lige en lille bemærkning.
Jeg bemærker jo altid, at vi i skåltalerne alle sammen elsker højskolerne over alt, og det gør jeg også selv, men hvis vi virkelig elsker dem så meget, som vi siger vi gør, synes jeg faktisk, det er på tide, at den nuværende regering får genoprettet i forhold til den beskæring af højskolerne, som den forrige regering gennemførte.
Normalt er vi jo i Liberal Alliance ikke for flere offentlige udgifter, men i betragtning af, hvor meget vi kyler penge ud til på finansloven, synes jeg ærlig talt, at det er pauvert, at vi ikke kan foretage den genopretning, som oven i købet er blevet lovet, og især i betragtning af, at bagtæppet er, at samtlige partier i dette Ting altid roser højskolerne til skyerne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-10-08:
Jeg vil godt starte med at rose ministeren for dette lovforslag.
Jeg ved jo godt, at ministeren brænder for folkehøjskolerne, så det er nok ikke så underligt, at vi her har et godt gennemarbejdet forslag.
Hvis man ser på forslaget, kan man se, at det indeholder nogle forbedringer, som gør det lettere at oprette og videreføre højskoler.
Det bliver lidt lettere at administrere højskoler, f.eks. ved at man letter på forbuddet mod at leje bygninger og indgå i administrative fællesskaber.
Det er nogle små forbedringer, som jeg kan bakke op om.
Når jeg så på den anden side læser ministeriets høringsnotat, får jeg lyst til at stille nogle spørgsmål, for jeg synes, det er lidt skuffende.
Men ministeriet skriver bare, at det kan være relevant at overveje, om der kan stilles krav til beskrivelse af skolernes handicaptilgængelighed.
Jeg synes, det er for løst i fugerne, det bør strammes op.
Det handler f.eks. om dagpengemodtagere, kontanthjælpsmodtagere og folk, der er på vej til at falde ud af en teknisk skole.
Men ministeren tager ikke stilling til det efter min mening meget store problem.
Ministeren har bare sendt høringssvaret over til Beskæftigelsesministeriet, men hvad mener hun om problemet?
Ministeren er jo en del af regeringen, så jeg synes også, at hun bør tage stilling.
Jeg vil godt have et klart svar: Hvad mener ministeren i forhold til arbejdsløse og folk, der er på vej til at falde ud af en erhvervsuddannelse?
Jeg kender det også fra min egen verden: Et højskoleophold er hundrede gange bedre end mere eller mindre dårlige former for aktivering.
Med disse spørgsmål vil jeg godt bakke forslaget op, trods alt
Morten Marinus (DF), 2013-10-08:
Lad mig starte med det sidste.
For det er jo ikke vores pligt at tvinge folk til at omlægge produktionen, hvis de ikke ønsker det.
Og mig bekendt ønsker Samsø Posten eller abonnenterne på Samsø Posten ikke en omlægning.
Men jeg synes altså stadig væk, at det er for dårligt, at ministeren sammenligner to produkter, som overhovedet ikke kan sammenlignes.
Samsø Posten er som sagt kun på fire sider.
Det vil sige, at man betaler knap 1 kr. pr. side.
Morsø Folkeblad koster i løssalg 14 kr.
Så man får faktisk en meget, meget billigere sidepris, når man køber Morsø Folkeblad.
Derfor synes jeg ikke, at man kan sammenligne dem.
Og hvis man endelig ønsker at sammenligne, synes jeg, at udlægningen vender forkert i det, ministeren siger, for så betaler de faktisk meget mere for Samsø Posten, end de gør for Morsø Folkeblad.
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Jeg beklager.
Mette Bock (LA), 2013-10-08:
Jeg må sige, at jeg godt nok synes, at det er fantastisk, at det, vi kredser rundtomkring, når vi taler om omlægning af mediestøtten, er Samsø Posten.
Samsø Posten er så god, at min mor holdt Samsø Posten 15 år efter, at hun havde forladt øen.
Måske skal vi til at betale efter vægt!
Jeg kan i øvrigt om Samsø Posten oplyse, at Samsø Posten faktisk er et meget fremsynet medie, punkt 1, fordi de i modsætning til andre trykte medier, hvor det faktisk er billigere at få avisen bragt, end det er at gå ned til bageren selv og købe den, er dyrere, hvis man skal have den bragt i stedet for at gå ned og købe den i Tranebjerg.
Det er et meget fremsynet medie.
De viser på alle måder på Samsø Posten, at de godt kan tænke nyt.
Derfor synes jeg virkelig, at det ville have været fantastisk, hvis vi kunne have haft nogle principielle diskussioner om det her.
Så jeg vil egentlig bare nøjes med at rose ministeren fra et rødt parti for at gå ind for markedsbaserede løsninger i modsætning til, hvad jeg kan høre nogle af mine kolleger her fra den borgerlige side gøre, sådan som diskussionen har udviklet sig her.
Jeg synes, at det er meget, meget mærkeligt.
Marianne Jelved (RV), 2013-10-08:
Jeg har ikke nogen kommentarer, jeg vil bare kvittere for indlægget.
Mogens Jensen (S), 2013-10-08:
Jeg tager bare ordet, fordi det sådan set var mig, der lagde tallene op til ministeren.
Jeg kender ikke så meget til Samsø Posten, jeg har set den.
Men det her handler jo om, om man i sit lokalsamfund også er villig til at have medier, for så koster det noget i dag.
Jeg kan godt forstå, hvorfor vi skal diskutere det her, for hr. Morten Marinus fører kommunal valgkamp.
Hr. Morten Marinus fører kommunal valgkamp, det er det, der foregår.
Og hr. Hans Christian Schmidt rejser jo rundt og lover alt muligt alle steder, han kan løse alverdens problemer, inklusiv altså også redde Samsø Posten.
Det er derfor, vi diskuterer det så meget her i Folketingssalen.
Vi er også bekymrede for de små samfund.
Og derfor er der også i det her lovforslag, og det er det, jeg vil bede ministeren bekræfte, en mulighed for, at Samsø Posten kan få en dispensation, hvis de ud over det ene årsværk, de har, kan sandsynliggøre, at de har frivillig arbejdskraft, der leverer yderligere arbejdskraft.
Så der er en mulighed for, at Samsø Posten kan få støtte.
Det var bare det, jeg ville bede ministeren om at bekræfte – ud over det, at jeg altså også er morsingbo og gav hende et tal på Morsø Folkeblad.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-08:
Allerede af den grund brød vores forhandlinger sammen, og det har jo så betydet, at vi ikke har haft mulighed for at øve indflydelse på enkeltelementerne i forslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-10-08:
Der findes vel ikke noget, der er mere dansk og grundtvigsk end højskolebevægelsen, det er en vigtig del af den danske kultur, og det skal den absolut blive ved med at være, i hvert fald hvis det står til Venstre.
De fleste af ændringerne af loven ser vi som et vigtigt skridt på vejen til, at folkehøjskolerne igen kan være på forkant med tiden.
Men der er ét område, som vi mener der skal kigges nærmere på i udvalgsbehandlingen, og det er forslaget om, at kravet om antallet af undervisningstimer, der er af bred almen karakter, skal lempes for elever med særlig mange undervisningstimer.
I dag er det et krav, at halvdelen af undervisningen er af bred almen karakter; det vil sige, at en elev, der har 28 timer, har 14 timer inden for det område, osv.
Med lovforslaget lægger regeringen op til at lempe dette, så højskoler, der ønsker at tilbyde elever ekstra timer, ikke nødvendigvis skal give et tilsvarende antal undervisningstimer af bred almen karakter, og det frygter vi lidt.
Vi frygter det lidt, fordi man i værste tilfælde kan ende med at få en række såkaldte La Santa-højskoler, der får mange støttekroner til, at eleverne primært kun fokuserer på at lære f.eks. salsa, og det er jo absolut ikke ideen med den traditionelle danske folkehøjskole.
Derfor er vi nervøse over regeringens forslag om at lette og forenkle kravet om antal timer i undervisning af bred almen karakter.
Det er vi, fordi man risikerer, at relevant samfundsstof og kompetenceudvikling erstattes af endnu mere middelmådighed.
Den brede almene undervisning er med til at ruste eleverne til universitetet og arbejdsmarkedet; den giver eleverne en indsigt i nutidens samfund og afholder dem fra at blive fastlåst i uvæsentlighedens osteklokke.
Undervisning af bred almen karakter er et vigtigt led i udviklingen af elevernes kompetencer; her får eleverne nemlig mulighed for at diskutere relevante emner, og de får lov til at argumentere for deres sag.
Men samtidig udvider de også deres egen horisont ved at tage stilling til andres holdninger.
Det er jo netop sådanne kompetencer, de får brug for senere hen i det danske samfund.
Selvfølgelig er folkehøjskolen også en slags frirum for eleverne, men det skal aldrig blive et sted, hvor skatteydernes penge primært går til salsa, strik og skulptur.
Vi ønsker ikke, at rammerne skal blive så løse, at højskolerne bare efter forgodtbefindende kan skrue op og ned for den almene undervisning, som det passer dem.
Så alt i alt, for at opsummere, ser vi faktisk, at lovforslaget har rigtig mange positive elementer, men der er altså også et punkt, som jeg har defineret nærmere, som vi er skeptiske over for.
Her håber vi også – på linje med de andre, foregående, forslag, vi har haft – at vi kan indgå i en dialog med regeringen og de andre partier om, hvordan man sikrer, at den grundtvigske ånd ikke forsvinder fra den danske folkehøjskolekultur i fremtiden.
Jeg skal slutte af med at meddele fra Det Konservative Folkeparti, som desværre ikke kan være til stede i salen under denne behandling, at de som udgangspunkt støtter lovforslaget.
Mogens Jensen (S), 2013-10-08:
Man ser det for sig: Venstres ordfører på højskole dansende salsa.
Men det er godt, for højskolerne, som vi jo heldigvis stadig væk har mange af i Danmark, er vigtige for Danmark, og jeg tror, at højskoleophold har betydet utrolig meget for mange danskere gennem tiden, og at de også i dag er et unikt lærings- og dannelsestilbud for både unge og voksne.
Ifølge Folkehøjskolernes Forening var der i 1994 i alt 107 højskoler, men i dag er vi nede på 67 højskoler landet over.
Og det er jo en af årsagerne til, at vi fremsætter det her lovforslag, nemlig at vi gerne vil tage fat i nogle af de barrierer, der er for at oprette nye højskoler, og dermed være med til at styrke højskolernes livsbetingelser fremadrettet.
En af årsagerne til, at det er blevet vanskeligere at starte en ny højskole, er kravet om, at man skal eje de bygninger og arealer, som anvendes, og det var jo oprindelig et værn mod koncerndannelse – vi husker alle Tvindsagen.
Men det har altså vist sig at have en række negative effekter på en række højskoler.
Og det gør vi op med med det her lovforslag ved bl.a. at tillade, at man kan leje bygninger og arealer i op til 10 år på nogle særlige vilkår.
Der åbnes også op for, at højskolerne kan anvende nogle af deres egne midler til folkeoplysningsvirksomhed med det formål at give højskolerne mulighed for i højere grad at styrke den lokale forankring med lokale folkeoplysende aktiviteter, altså det at de i højere grad kan åbne sig ud mod lokalsamfundet.
Det tror jeg er utrolig vigtigt for at placere højskolerne som et vigtigt tilbud lokalt.
Som Venstres ordfører var inde på, lægges der også op til, at gældende bestemmelser om, at halvdelen af den enkelte elevs undervisning skal være af almen karakter, kan blive lempet, såfremt de pågældende elever har særlig mange undervisningstimer.
Så det vil jo sige, at man skal op og give den enkelte elev et højere timetal, men så har man altså muligheden for at skabe en praksis, hvor højskolerne med rigtig mange undervisningstimer kan tilbyde ekstra timer f.eks. i form af idræt uden at skulle tilbyde flere almene timer.
Jeg tror, det kan være en fornuftig udvikling, men jeg er helt indstillet på, at det er noget, vi selvfølgelig skal se på i udvalgsarbejdet.
Med det her lovforslag skaber vi en selvstændig regulering af højskolerne, og vi skaber en bedre og mere tidssvarende ramme for skolerne.
På den baggrund støtter Socialdemokraterne lovforslaget, og jeg skal meddele på hr. Ole Sohns vegne, at det gør SF også.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-10-08:
Det er glædeligt, at højskolerne endelig får deres egen selvstændige lov.
Nyoprettede højskoler skal ikke længere eje deres bygninger, men vil kunne leje dem i op til 10 år.
I Dansk Folkeparti frygter vi, at det bliver lettere for ekstreme foreninger at oprette højskoler.
Godt nok er der stadig krav om, at højskolen skal være uafhængig og demokratisk, og lovforslaget giver ministeren bemyndigelse til at gribe ind, hvis dette og andet ikke overholdes.
I bemærkningerne henvises der til, at det skyldes de mange højskolelukninger, men både elevtal og højskoler har jo stabiliseret sig i de senere år.
Derfor ønsker Dansk Folkeparti at få oplyst, hvordan ministeren vil tilvejebringe et værn mod, at f.eks. ekstreme foreninger begynder at oprette højskoler proforma.
Et andet punkt er lige så alvorligt.
Sådan som vi læser lovforslaget og bemærkningerne, kan en højskole have lutter ikkedanske statsborgere som kursister uden at bryde loven.
Da et højskolekursus mindst skal have otte elever, betyder det så, at et kursus kan bestå af tre elever fra f.eks. Asien og fem andre, der enten har ubegrænset opholdstilladelse, er omfattet af integrationsloven eller kommer fra et EU-land?
Med andre ord er mit spørgsmål: Kan en højskole fylde sine 100 elever med i grundlovens forstand ikkedanske statsborgere?
Vi beder derfor ministeren svare på, om det er en juridisk korrekt udlægning af lovteksten, og hvis det er, om ministeren vil ændre loven og bemærkningerne, så det ikke bliver muligt.
I forbifarten kan man selvfølgelig også nævne, at i § 14, stk. 6, står der, at ministeren samtidig har bemyndigelse til at fravige reglen om et såkaldt dansk flertal i særlige tilfælde, hvis det andet ikke var nok.
Men det bliver værre.
Staten kan betale hele eller dele af kurser, der varer mindst 12 uger, for udlændinge eller elever, der sidestilles med danske statsborgere, § 29.
Desuden bliver kravet om mindste egenbetaling ligestillet mellem danske statsborgere og udlændinge, og Siriusordningen, der mærkeligt nok ikke er udtrykkeligt nævnt i bemærkningerne, men kun perifert omtalt, gøres permanent.
Dertil kommer, at en kommune kan yde tilskud, så egenbetalingen under visse omstændigheder helt bortfalder.
Med andre ord: Betyder så dette, at højskolerne kan fylde deres kurser med ikkedanske statsborgere, der kan få et højskoleophold gratis?
Jeg er klar over, at dette allerede har været muligt med den nuværende og de tidligere udgaver af lov om frie kostskoler.
Ikke desto mindre ønsker Dansk Folkeparti at få oplyst, hvor mange nuværende højskoleelever, der efter grundlovens forstand kan betegnes som ikkedanske statsborgere, og hvordan udviklingen har været siden år 2000.
Dansk Folkeparti ønsker også at få oplyst, hvor mange af disse ikkedanske statsborgere efter grundlovens forstand, der får helt eller delvis betalt deres ophold på højskolerne.
Vi forventer ikke, at ministeren svarer på stående fod på det, men Dansk Folkepartis stillingtagen til lovforslaget vil afhænge af ministerens svar på ovenstående spørgsmål.