runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2015-01-20:
Jeg er ganske enkelt ikke enig i, at konklusionen på årsagen til den finansielle krise er, at dereguleringen ikke var en medvirkende årsag.
Alle har jo mere eller mindre stillet sig op og sagt, at det, vi har manglet, har været noget specifik, konkret og ordentlig lovgivning, som kunne forhindre, at man lige pludselig røg ud i de her kriser.
Derfor er jeg helt uenig i det.
Frie kapitalbevægelser er og bliver altså noget andet.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Til spørgsmålet om, hvorvidt en kommune skal investere i schweizerfranc eller ej, vil jeg svare, at det glade budskab er, at den her regering som en af sine første gerninger har forbudt, at man som kommune kan spekulere i schweizerfranc.
Så kan man glæde sig over det.
Jeg kan ikke huske, hvad Liberal Alliance stemte til den sag, men det vil jeg gå hjem og slå op.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-20:
Jeg er ikke bekendt med de historier.
Jeg skal ikke forsvare nogen som helst virksomheder.
Jeg ved, der er kommuner i Danmark, der har spekuleret i schweizerfranc, skatteborgere, der har tabt penge på, at socialdemokratiske borgmestre, bl.a. i min egen kommune, har investeret i schweizerfranc.
Sådan er det jo.
Det sker åbenbart.
Man kan sige, at de, der investerer i virksomheder, ligesom selv bærer konsekvensen af det.
Jeg har ikke i min kommune været med til stemme for, at socialdemokratiske politikere skulle investere i schweizerfranc.
Sådan er der jo så meget.
Jeg henviser til, at der i Rangvidrapporten står, at deregulering ikke var medvirkende til finanskrisen, at vi uden deregulering havde været et fattigere land, danskernes levestandard havde været lavere.
Derfor synes jeg bare, det er mærkeligt, at man af alle de ting, der står i Rangvidrapporten om finanskrisen, tager fat i dereguleringen, liberaliseringerne, når der specifikt står, at det ikke er det, som man mener var grunden til det, men at det var mange andre ting, bl.a. også den finanspolitik, der blev ført i Danmark, og som var dybt uansvarlig, altså at politikeres uansvarlighed var med til at forværre finanskrisen.
Nick Nielsen (SIU), 2015-01-21:
Jeg vil endnu en gang her præcisere, at selvstyreaftalen er en rammeaftale, og at når det gælder udenrigspolitiske, sikkerhedspolitiske og forsvarspolitiske spørgsmål, er det udelukkende Danmark, der har ansvaret.
Vi er med, når der bliver forhandlet, og det er Danmark, der her har det endelige ansvar.
Søren Espersen (DF), 2015-01-21:
Er det korrekt forstået?
Nick Nielsen (SIU), 2015-01-21:
Først vil jeg her understrege, at forholdet mellem Grønland og Danmark bygger på selvstyreaftalen, og deri bliver det præciseret, at det, der ligger i forhold til udenrigsanliggender og sikkerhedspolitiske spørgsmål, har Danmark kompetencen til at træffe beslutning om.
Men vi har jo med den danske regering en række aftaler, eksempelvis aftalen, der sikrer, at når det gælder spørgsmål om udenrigsanliggender eller sikkerhedspolitiske spørgsmål, skal vi jo stå sammen og forhandle.
Og jeg er ret sikker på, at i denne sag har den grønlandske regering, naalakkersuisut, haft en tæt dialog med den danske regering – det er jeg ret sikker på.
Nick Nielsen (SIU), 2015-01-21:
Qujanaq.
Det, jeg sagde, var, at jeg selv, som er fra Siumut, glæder mig til at have et godt samarbejde med jer her i den sidste periode af folketingsåret.
Det er godt at kunne begynde mit arbejde her i Folketinget med at understrege, hvor vigtigt jeg finder det er, at Danmark og Grønland arbejder sammen.
Nu står vi over for en forhandlingspartner som USA, og vi må stå sammen.
Vi må bygge vores arbejde på tillid og fællesskab inden for riget.
I virkeligheden handler denne debat om, hvordan vi sikrer, at respekten og samarbejdet mellem Grønland og Danmark og USA fortsætter på en måde, så vi alle får vores berettigede forventninger opfyldt.
Servicekontrakten på Thule Air Base er en amerikansk kontrakt; det er USA, der udbyder, udvælger og bestemmer, hvem de ønsker skal arbejde for dem, og de har vel en berettiget forventning om, at det, de skal betale for, også er det, de har brug for.
Men samtidig har Grønland en lige så berettiget forventning om at blive kompenseret for at stille sit land til rådighed for USA's militær.
Indtil nu er vi blevet forskånet for krigshandlinger i forbindelse med USA's tilstedeværelse, men så sandelig hverken for tvangsflytninger, atomuheld eller forureninger af vores jagtmarker.
Thulebasen har ikke været gratis for Grønland.
Det forhold har hidtil været håndteret af USA via en sikring af, at Grønland hele tiden fik udbytte af basen, bl.a. via servicekontrakterne, altså indtil nu.
For det, der her er gået helt galt, er, at det amerikanske militær tilsyneladende og til stor forbløffelse for alle civile instanser, der har været med i forløbet, nu bryder disse aftaler.
Det gør de ved at etablere et skuffeselskab i Danmark – i direkte modstrid med aftalerne mellem riget og USA's regering – og via det sikre et amerikansk selskab servicekontrakten.
[Taler grønlandsk].
Det er ikke i orden.
Hvis USA's militær har brug for en helt andet type samarbejdspartner på basen end hidtil, må de sige det ligeud.
For så er det eneste rimelige modtræk, at vi finder en helt anden måde at kompensere Grønland på end hidtil – i stedet for at bruge tiden på servicekontrakter, som USA's militær ikke ønsker.
Det er derfor min opfattelse, at vi, uanset hvad der sker med ankesagen i USA til februar, må starte en helt nyt forhandlingsproces med USA om en fremtidig kompensation til Grønland – en kompensation, som ikke er bundet op på serviceaftaler eller underleverandørsystemer, men som er opbygget som en direkte husleje til Grønland baseret på den forsvarsaftale med USA, der ligger til grund for det hele.
Så er jeg tilbage ved det med fællesskabet med Danmark.
En sådan forhandling kan kun udføres via et tæt og tillidsfuldt samarbejde mellem den danske og den grønlandske regering.
Jeg læser den tekst, der er fremlagt i forslaget til vedtagelse, som en klar støtte til dette synspunkt.
Qujanaq – tak.
Mette Bock (LA), 2015-01-21:
Tak for det, og tak, fordi vi fik mulighed for at gennemføre den her hasteforespørgsel.
Det gælder både i forhold til rigsfællesskabet, det gælder i forhold til USA, og det gælder i forhold til Danmarks forpligtelser over for såvel Grønland som EU.
Det, jeg synes kan undre utrolig meget, er, at det her milliardudbud ikke har haft en større bevågenhed før nu, hvor sagen er eksploderet.
Jeg sidder ikke i Grønlandsudvalget, men jeg ved, at udvalget ikke er blevet informeret af ministeren, før udvalget selv tog initiativet.
Jeg forstår også, at det grønlandske finansudvalg ikke er blevet informeret før dagen før det grønlandske valg sidste år i november, og derfor kunne det jo være interessant at høre, hvad udenrigsministeren egentlig mener med det, han sagde i sin indledning, nemlig at der hele vejen igennem har været et nært samarbejde mellem den danske og den grønlandske regering.
Jeg synes også, det kunne være interessant at få belyst, hvordan i alverden der kan være så forskellige vurderinger af de økonomiske konsekvenser af den her aftale som udenrigsministerens – formentlig ingen – og Torben M. Andersens vurdering, at det formentlig drejer sig om 240 mia. kr. i minus til den grønlandske regering.
Der er altså et eller andet her, som overhovedet ikke hænger sammen.
I Liberal Alliance støtter vi naturligvis det forslag til vedtagelse, som vi har fremsat sammen med de øvrige af Folketingets partier, bortset fra Dansk Folkeparti.
Vi synes, det er afgørende at få klarlagt, ikke blot om der er sket fejl i juridisk forstand, det vil klagesagen formentlig vise, men også om der er sket forvaltningsmæssige og ikke mindst politiske fejl undervejs.
Rigsfællesskabets fremtid afhænger ikke bare af jura, men også af gensidig politisk tillid.
Er der mangler i det juridiske rammeværk, skal det frem, og er der sket politiske svigt eller forvaltningsmæssige svigt, skal det også frem.
Men jeg synes også, og ikke mindst, at det er interessant at få klarlagt, hvad Danmarks manøvremyndighed egentlig er, når man nu har så at sige en ægtefælle til begge sider – Grønland og rigsfællesskabet på den ene side, hvor Grønland jo står uden for EU, og EU på den anden side.
Hvad er vores manøvremuligheder?
Ånden i samarbejdsrelationerne omkring Thulebasen har helt tilbage til 1951 jo været, at alle aftaler skulle komme det grønlandske folk til gode.
Vi vil i Liberal Alliance gerne vide, om denne ånd nu er fortrængt, og hvad baggrunden herfor i bekræftende fald er.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-01-21:
Jeg vil simpelt hen afvente appelsagen og udfaldet af den.
Jeg er heller ikke jurist, jeg er sådan set bare optaget af, at vi fortsat har uddannelses- og arbejdspladser i Grønland, og at vi sikrer nogle skatteindtægter her.
Hvis appelsagen falder ud til fordel for USA, mener jeg, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at sikre, at der stadig væk bliver de muligheder, som det grønlandske samfund har så stor brug for.
Hvis appelsagen – forhåbentlig – viser, at det her ikke er gået til efter de aftaler, der burde varetage de grønlandske interesser, så står vi i en ny situation.
Så mon ikke vi mødes igen.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-21:
Ordføreren brugte ordene, at det ikke var hensigtsmæssigt at overlade certificeringen til amerikanerne.
Det er jeg lige så godt tilfreds med, som hvis ordføreren havde brugt det ord, jeg brugte, nemlig at det ikke var fornuftigt.
Så der er vi enige.
Men så har jeg da yderligere et spørgsmål – nej, ikke et yderligere, for der var et, jeg ikke fik svar på: Mener ordføreren, at den aftale, der blev indgået i december 2013, er blevet overholdt, når man ser på det forløb, der har været?
Det er lidt vigtigt, for det er vi nødt til at vide for at finde ud af, hvordan vi kommer videre.
For hvis den er blevet overholdt, så var det jo en dårlig aftale, og hvis den er blevet brudt, så skal vi have en ny.
Nick Nielsen (SIU), 2015-01-21:
Og der er blevet lavet, jeg ved ikke, om jeg kan sige en række studier.
Men det handler jo om, som jeg også påpegede i min tale, at Grønland og Danmark står sammen her og har et samarbejde, der bygger på tillid og forståelse af hinanden.
Og det kan vi også godt finde ud af.
Søren Espersen (DF), 2015-01-21:
Først vil jeg lykønske hr. Nick Nielsen med jomfrutalen og sige velkommen til Folketinget.
Jeg vil gerne spørge, hvad Siumutregeringens ansvar er i det her.
Sådan som jeg har forstået på skiftende udenrigsministre, er det jo sådan, at i forhold til alle væsentlige ting, der diskuteres mellem Danmark og tredjepart, altså Grønland og Amerika i det her tilfælde, er der altid grønlandske regeringsrepræsentanter med.
Er det ikke korrekt, at Siumutregeringen har været med ved samtlige de forhandlinger, der har været, og at man dermed har et meget stort medansvar for, at det er kommet så vidt, som det er?
Martin Lidegaard (RV), 2015-01-21:
Tak for det spørgsmål, for det var præcis den pointe, jeg manglede før.
Det var ikke mig, der sad i stolen på det tidspunkt, men vurderingen var jo dengang, at det her udelukkende var, om jeg så må sige, en praktisk foranstaltning, en ændring med henblik på at sikre, at Danmark fremover ikke skulle være en aktiv del af udbudsprocessen.
Men det grundlæggende princip, som er blevet stadfæstet gang på gang, også under den tidligere regering, nemlig at det i videst muligt omfang skal være grønlandsk og dansk arbejdskraft, der bliver brugt på Thulebasen, blev jo opretholdt og stadfæstet.
Det vil sige, at man ikke fandt anledning til at orientere Folketinget, fordi man ikke grundlæggende ændrede på det.
Altså, så længe indholdet var det samme, har man ikke vurderet, at det, at der så skete nogle praktiske ændringer i måden, man håndterede det på, nødvendigvis havde Folketingets interesse.
Det ville jo være et erstatningsansvar, som rigsfællesskabet og dermed også den danske stat ville pådrage sig.
Så jeg mener egentlig, at det var fornuftigt, at man udviste rettidig omhu og undgik det.
Hvorvidt der er tale om, at den aftale, der har været, så er blevet udmøntet,
er noget, som jeg vil vente med at gå ind i, til vi har en afgørelse fra USA, af den enkle grund, at jeg ikke ønsker at blande mig, mens sagen verserer.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-21:
Det er rigtigt forstået, at Enhedslisten slet ikke mener, at amerikanerne skal have en base dér, og at det i hvert fald er noget, man skal spørge det grønlandske folk om.
Men mit spørgsmål er: Erkender udenrigsministeren, at det var en fejl at overlade certificeringen til amerikanerne, som det skete i december 2013?
Og mener udenrigsministeren, at de aftaler, der er indgået, er blevet overholdt i forbindelse med den udbudsrunde, der har fundet sted?
Søren Espersen (DF), 2015-01-21:
Bare ultrakort: Fortryder udenrigsministeren ikke, at man ikke, dengang det her begyndte – jeg ved godt, at ministeren ikke var udenrigsminister dengang – gjorde det til genstand for en offentlig debat, altså så noget så vigtigt ikke skulle komme som sådan en slags tyv om natten både til Grønlands Landsting og til Folketinget?
Finn Sørensen (EL), 2015-01-21:
Tak for det klare svar.
Så vil jeg bare melde ud, at vi fra Enhedslistens side gerne vil bakke ordføreren op i det synspunkt, velvidende at det nok kræver en hel del diskussioner og forhandlinger indbyrdes i Folketingssalen og i regeringen og mellem Grønland og den danske regering.
Men det er vel meget godt, at vi melder ud, hvor vi står politisk.
Så det siger jeg mange tak for at ordføreren har gjort i den her sag.
Nick Nielsen (SIU), 2015-01-21:
Tak for det.
Jeg synes, at sagen som helhed er ret kompliceret.
Det overordnede for mig i den her situation er, at Grønland skal have noget ud af amerikanernes tilstedeværelse i Grønland.
Det er jo egentlig det, vi skal sikre i fællesskab med hinanden; det er ikke kun Grønland.
Det var også det, jeg sagde.
Vi har haft tvangsflytninger og atomuheld.
Altså, det gælder ikke kun det forhold, vi skal have, og den relation, vi skal have til Thule, men også generelt i vores fællesskab skal det gavne os; det skal gavne os i Grønland, men også i Danmark.
Det er jo egentlig det, der er det afgørende for mig.
Per Stig Møller (KF), 2015-01-21:
Jamen det må man jo så også finde ud af i de kommende samråd, og det finder man nok også ud af oppe i Grønland, altså hvad der er sket dér; der skal nok også være en del samråd i fremtiden.
Men lad mig så spørge, hvad Grønland mener; lad mig spørge, hvad hr. Nick Nielsen mener.
Mener hr. Nick Nielsen, at Grønlands forhold til Thule og USA er et spørgsmål om eksterne relationer, for så er det OLT-reglerne i EU-retten, der gælder, og så gælder EU-retten nemlig ikke.
Derfor er det temmelig afgørende, om det grønlandske folketingsmedlem har den opfattelse, at det er eksterne relationer.
For hvis det ikke er det, har udenrigsministeren ret i, at så gælder EU-retten.
Derfor er det temmelig vigtigt også at høre, hvordan Grønland ser på det spørgsmål.
Nick Nielsen (SIU), 2015-01-21:
Selvfølgelig kan jeg ikke udtale mig på den grønlandske regerings vegne; jeg synes, det er op til den grønlandske naalakkersuisut at udtale sig om, hvorvidt de har fulgt med.
Men med de orienteringer, jeg har fået, har jeg fået den forståelse, at de har haft et tæt samarbejde med og en tæt relation til den danske regering.
Men det er jo selvfølgelig noget, jeg har forståelse for.
Per Stig Møller (KF), 2015-01-21:
Tillykke med jomfrutalen, jeg glæder mig til samarbejdet.
Jeg forstod på talen, at den grønlandske regering i fuldstændig overensstemmelse med Itilleqaftalen har været involveret i og været med til hele forløbet.
Det betyder jo så også, at man ikke rigtig kan komme og forlange en kompensation senere, altså når man har været med til det hele.
Dertil kommer, at man så også har været med til at acceptere, at det er EU-retten, der pludselig vælter læsset, altså hvis man har været med til det hele og godkendt det hele.
Men jeg troede ellers, at man kunne sige, at Grønlands forhold til Thule Air Base og USA var et spørgsmål om eksterne relationer, og så gælder EU-retten ikke.
Hvad er Grønlands opfattelse af det – når man har været med til det hele?
Nick Nielsen (SIU), 2015-01-21:
Qujanaq.
Det, jeg siger, er, at vi jo kan opnå de størst mulige resultater, hvis vi samarbejder.
Det er også det, vi kan, og det er også det, jeg ser frem til at gøre sammen med jer i den sidste periode, jeg er her i Folketinget.
Tak for det.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-01-21:
Vi kan i hvert fald med den udvikling, sagen har taget, konstatere, at det overhovedet ikke har været hensigtsmæssigt i forhold til at kunne sikre arbejdspladser, uddannelsespladser og skatteindtægter til det grønlandske samfund, at certificeringen blev overdraget til USA.
Hvorvidt det var et krav fra EU, henstår.
Vi ved det jo ikke.
Jeg vil også afvente appelsagen.
Så jeg vil egentlig lægge mig lidt op ad det, statsministeren udtalte i spørgetimen den 2. december – tror jeg, det var – hvor hr. Johan Lund Olsen netop spurgte statsministeren om den her sag.
Da sagde statsministeren: Vi må vente på, at appelsagen bliver afsluttet, før vi kan gå videre.
Jeg hæfter mig ved »før vi kan gå videre«.
Altså, jeg forstår det sådan, at hvis den her afgørelse får de konsekvenser, at certificeringen betyder, at opgaverne nu fragår det grønlandske samfund, siger statsministeren her, at vi må gå videre.
Det er sådan, som jeg læser det.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-01-21:
Tak til hr. Finn Sørensen for spørgsmålet.
Det synes jeg faktisk er rigtig svært at svare på – om den bliver overholdt eller ej – fordi det jo handler om jura.
Jeg synes, at Kammeradvokatens rapport kan læses på flere måder, og jeg kan jo bare henholde mig til, at Kammeradvokatens endelige konklusion, i hvert fald som jeg læser det, faktisk er, at det vil være i strid med EU-retten.
For at vende tilbage til, om vi har overholdt aftalen her, synes jeg også, at det er et rigtig svært spørgsmål at svare på, præcis af samme grund at det kan tolkes.
Så jeg kan ikke give dig et endeligt svar.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-21:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg er meget enig i, at vi skal fokusere på at komme ud af den her åndssvage situation på en god måde, men for at komme det er vi jo nødt til at forholde os til, hvad der er sket i fortiden.
Og derfor vil jeg så spørge ordføreren, om ordføreren synes, at det var fornuftigt at indgå den aftale, man indgik i december 2013, hvor man overlod certificeringen til amerikanerne.
Var det fornuftigt?
Og mener ordføreren, at den aftale, der så blev indgået i den forbindelse, er blevet overholdt, når man kigger på, hvad resultatet blev, nemlig at det blev sådan et amerikansk skuffeselskab, der fik opgaven?
Søren Espersen (DF), 2015-01-21:
Jamen jeg anerkender, at ordføreren ikke er jurist.
Det er jeg heller ikke selv.
Men derfor kan man da godt citere korrekt.
Man behøver da ikke at gå videre og sige, som ordføreren gør, at der ligger en konklusion.
Det gør der ikke.
Ordføreren siger, at man ikke med åbne øjne skal gå ind i en tvist.
Hvorfor skulle man da ikke det?
Altså, jeg har ikke talt om at gå ind i en retssag, men jeg har talt om at gå ind i en disput med EU.
Hvad ligger der i det her, når der er tale om det, som EU vil karakterisere som et oversøisk territorium?
Og hvad nu den dag, Frankrig har en lignende sag med et af sine oversøiske territorier og får medhold?
Vil vi så ikke ærgre os gule og grønne over, at vi har ændret en tilstand, som har fungeret så godt i 52 år?
Det at gå ind i en tvist er en diskussion, og det er da al ære værd, også at gøre det med åbne øjne.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-01-21:
Jeg ved ikke, om det er klogt med åbne øjne at gå direkte ind i en tvist, som der er mulighed for at tabe.
Jeg anerkender, at det sikkert kan tolkes, og at det sikkert kan tolkes begge veje.
Om det er klogt at gøre det og ligesom afvente en katastrofe i den sidste ende, det ved jeg ikke.
Jeg ved ikke, om man skulle have gjort det.
Jeg synes i hvert fald, at man her har forsøgt at handle rettidigt og prøvet at være på forkant med et eventuelt sagsanlæg fra mulige virksomheder rundtomkring i Europa, der kunne have sagt, at vi ikke kan give dansk-grønlandske virksomheder fortrinsstilling i behandlingen.
Man kan godt have en holdning til det, men det er svært at vide det, når man ikke er jurist.
Jeg kan ikke vide, hvilke begrundelser Kammeradvokaten egentlig har haft, andet end at han selvfølgelig også afvejer de aftaler, der ligger.
De kan tolkes.
Jeg mener bare selv, sådan som jeg læser det, at han ender med på trods af noget frem og tilbage at have en overvejende forventning om, at det her vil stride imod EU-retten.
Søren Espersen (DF), 2015-01-21:
Joh, men så synes jeg altså, at ordføreren burde have afholdt sig fra at citere Kammeradvokaten, når hun gør det forkert.
Det må jeg give hr. Finn Sørensen ret i.
Det er ikke i orden i så vigtig en sag, nemlig om det er en overtrædelse af EU's regler, eller om det ikke er en overtrædelse af EU's regler.
Der væver Kammeradvokaten, netop måske for at fralægge sig ansvaret for at konkludere.
Der er ingen konklusion her.
Der er noget med, at det kunne stride imod – det kunne lige så godt være: Det burde ikke kunne stride imod.
Det er så noget, der skal afgøres i en eventuel tvist med EU.
Vi tager ikke den kamp om noget, der kan være tvivl om, og derved er vi jo med til at rykke i nogle retninger i EU, som er helt forkerte.
Jeg vil spørge ordføreren: Burde vi ikke have taget, om ikke en kamp, så dog en tvist?
Jeg siger ikke, at det skulle komme til en retssag.
Burde vi ikke have forsøgt, når der lå en aftale, der i 52 år har tilfredsstillet samtlige parter?
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-01-21:
Med mit ringe kendskab til jura og selskabslovgivning osv. er det meget svært at give et entydigt svar på det, synes jeg, lige meget hvor mange gange man stiller spørgsmålet.
Umiddelbart kan man sige, at hvis det er et datterselskab, kunne man jo have en forventning om, at der er overtrådt nogle regler, men vi bliver nødt til at afvente den klagesag, der ligger i USA.
Jeg er ikke dygtigere end de jurister, der er i USA eller herhjemme – det bliver jeg nødt til at sige.
Finn Sørensen (EL), 2015-01-21:
Kammeradvokaten konkluderer ikke, som ordføreren siger, men lad det nu ligge.
Hvis det er sådan, at en aftale kan fortolkes, er den vel ikke god nok.
Så er spørgsmålet jo stadig væk: Hvad er ordførerens egen mening?
Er aftalen overholdt?
Er den så skarp og præcis, så vi kan sige klart og tydeligt til amerikanerne: Det er i strid med de aftaler, vi har lavet?
Eller har amerikanerne mulighed for at gøre, som de har gjort, sådan som aftalen er formuleret?
Hvad er ordførerens egen læsning af aftalen?
Tak til ordføreren for oplægget.
Ordføreren siger, at Kammeradvokatens redegørelse konkluderer, at det vil være i strid med EU-retten, hvis man fortsatte med den nuværende certificeringsform og procedure.
Jeg vil bede ordføreren om at læse Kammeradvokatens rapport.
Det står der altså ikke.
Der står tværtimod højt og tydeligt, at spørgsmålet om, om de EU-retlige regler skal finde anvendelse på sådan en aftale, ikke er endelig afklaret, og hvis man går længere ind i redegørelsen, kan man se, at der jo klart og tydeligt står, at der ikke foreligger praksis fra EU-Domstolen, der kan afklare det her.
Så det er simpelt hen en forkert udlægning af, hvad Kammeradvokaten siger.
Men mit spørgsmål til ordføreren er: Hvad er ordførerens egen mening?
Er aftalen mellem USA og Danmark blevet overholdt i forbindelse med den udbudsrunde, eller er den ikke blevet overholdt?
Søren Espersen (DF), 2015-01-21:
Jeg vil bare sige, at der for mig altså også er noget, der er afgørende.
Vi ved, at der har været utrolig mange grønlandske virksomheder og grønlandske arbejdere, der har været beskæftiget på Thulebasen, men at der også har været rigtig mange danske virksomheder og danske arbejdere i de år, der er gået, og der ved jeg jo at hr. Finn Sørensen er lige så interesseret, som jeg er, i, at man også sikrer danske arbejdspladser.
Det mener jeg altså er lige så væsentligt som at sikre grønlandske arbejdspladser.