Steen Gade (SF), 2006-12-12:
Må jeg først sige om lovforslagets behandling, at nu er det jo et forholdsvis kompliceret forslag, og mange af tingene er kommet på bordet meget sent i forløbet, og så er det vel rimeligt, at vi også her ved andenbehandlingen siger, at der er et element af hastværk, og at der er en risiko for, at ikke alt er på plads.
Jeg tænker specielt på bekendtgørelser, der har været sendt ud til høring meget, meget sent.
Og det synes jeg jeg vil have sagt, sådan at det også er sagt fra Folketingets talerstol.
Ellers vil jeg understrege, at det, der er vores argument for ikke at ville medvirke til vedtagelsen af det her forslag, og det, der er drivkraften bag den stribe af ændringsforslag, som vi stiller, er, at forslaget er bygget op på, at man skal have nogle gennemsnitsbetragtninger omkring beskyttelsesniveauet.
Det vil jo altså sige, som Det Radikale Venstres ordfører sagde her fra talerstolen for lidt siden, at der er en risiko for, at der også bliver forringelser.
Vi mener, at risikoen er stor på en lang række områder.
Det er ikke sikkert, vi ser helt ens på det i forhold til Det Radikale Venstres ordfører, men det er dog en vigtig del af den her debat, at den foregår på et sagligt niveau, og alle burde erkende, at der altså er en risiko for det.
Vi mener, at risikoen er stor.
Når der så er den risiko, fordi man laver gennemsnitsbetragtninger, skal det sammenholdes med, at vi om 2-3 år skal i gang med yderligere nogle opstramninger på hele det her område på grund af Natura 2000-planer og på grund af vandplanerne i forbindelse med vandrammedirektivet.
Derfor er det, synes jeg, både dumt og forkert, at man ikke lægger et højt ambitionsniveau for den grundstruktur, som ligger i det her lovforslag, og at man vælger et gennemsnitsadministrationsgrundlag, hvilket betyder, at der er risiko for forringelser.
Det er dumt, og det er forkert.
Det er dumt, fordi det fører til, at vi kan risikere at give 8-årige forlængelser af tilladelser her, som vi så kan komme til at skulle betale tilbage, fordi der skal være yderligere skrappe krav på de områder; og det er forkert, fordi landbruget og den forurening, vi har fra landbruget, faktisk trænger til et ordentligt skridt fremad og ikke bare tiltag baseret på gennemsnitsbetragtninger.
Så det er dumt og forkert.
Risikoen er der jo sådan set hele vejen rundt.
Vi har lavet ændringsforslag, hvor vi tager den måde, man har brugt i det amt, der har haft den bedste betragtning omkring nitrat i grundvandet, og vi har lavet et ændringsforslag, som gjorde det til normen.
Det er bare et eksempel på, at det er sådan, vi mener man skulle have lavet lovgivningen.
Man skulle have valgt de bedste administrationspraksis rundt omkring og lagt dem ind og sagt, at det er det, der skal være normen for Danmark, specielt i lyset af, at vi af hensyn til vores vandmiljø, af hensyn til vores grundvand og af hensyn til ammoniakfordampningen og naturen har brug for skrappere regler på landbrugsområdet.
Vi ved, at der kommer nogle skrappere regler inden for de næste få år.
Fosfor kommer med, ja, men igen alt for dårligt – man kunne sige alt for sløvt – og bufferzonerne mener vi også burde have omfattet mere end det, de omfatter.
Dermed har jeg selvfølgelig ikke sagt, at det er dårligt at få bufferzoner.
Tit bliver diskussionerne jo så snævre.
Det er klart, at det er godt, at vi har fået bufferzoner, men ambitionsniveauet er absolut for sløvt.
Hr. Christian Wedell-Neergaard sagde i en kommentar, at hensynet til naturens tålegrænser ligger dybt i forslaget.
Jeg har siddet og kigget i lovforslaget for at se, hvor dybt jeg skulle ned i det for at finde naturens tålegrænser, og jeg må sige, at jeg tror, at man skal helt, helt ned i dybet for at se, at der er taget hensyn til naturens tålegrænser.
Så det er jo også lidt falsk reklame.
Det kan godt være, at man kan bruge ordet bredere.
Jeg hørte i hvert fald, at hr. Christian Wedell-Neergaard brugte det meget bredere.
Han brugte det ved at sige, at det jo også er teknologifremmende at ændre fodersammensætningen.
Men lad os så sige det sådan, som det er: Det her er et forslag med udgangspunkt i normtal 2005 og 2006 og bedste staldsystem.
Der kan man bare levere det, som enhver god landmand, stor svineavler, i dag gør helt af sig selv, altså bruge en bedre fodersammensætning og købe den staldtype, som er bedst på markedet.
Han behøver ikke at købe – han behøver ikke at købe – et rensningsanlæg for ammoniak.
Det er altså ikke teknologidrivende for de anlæg.
Derfor er sådan set det, der gør mig mest træt her, at man opreklamerer det, som om man nu får en hel masse ting.
Så har jeg da i ministerens betragtninger læst nogle sætninger, som måske gør, at man vil arbejde videre med det her område, så man måske får rettet op på det.
Men man har altså et problem, specielt når man siger, at det er teknologidrivende, og i hvert fald i den forstand, at det betyder, at man skal installere ny teknologi og rensningsteknologi.
Der er andre ordførere, der har talt om, at vi skulle have muligheden for at justere 8-års-tilladelserne, og det er jeg selvfølgelig enig i.
Jeg vil til sidst fremføre, at den kritik, som jeg har fremført, og som Socialdemokratiet fremfører, og som vel også Enhedslisten fremfører, er en kritik, som vi deler med Danmarks Naturfredningsforening, og som vi deler med Det Økologiske Råd.
Det er bare for at sige, at der ikke er nogen, der skal tro, at det bare sådan er politik med stort P.
Min allersidste bemærkning er, at vi støtter de tekniske ændringsforslag, som regeringen har fremsat – der havde vi ikke givet en melding skriftligt.