runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Det er sådan set ikke noget, jeg lige har fundet på eller hevet op af hatten.
Man kan godt vælge nogle meget lange betegnelser, men man kan også bruge nogle korte betegnelser, som jeg tror siger mange mennesker rigtig meget.
Så er der Finansministeriets regnestykke.
Lad mig lige understrege, at det for det første ikke er et samfundsøkonomisk regnestykke.
Det handler altså ikke om, hvad det her koster samfundet, eller hvad samfundet vinder ved det.
Det handler det ikke om.
For det andet synes jeg faktisk, at de regnestykker, Klimakommissionen har lagt frem, er ganske fornuftige.
De siger, at over de næste fire årtier vil det være en marginal ekstraudgift at gå den her vej, og heri er ikke indregnet det, man vinder ved at skabe job.
For det tredje vil jeg sige, at Finansministeriets regnestykke er delvis rigtigt, delvis forkert.
Den store del af det handler om, som jeg sagde før, at man taber afgifter, fordi man går over til brændsler, der ikke er nogen afgift på.
Det er et fælles problem, man skal forholde sig til at løse, hvad enten man er Dansk Folkeparti, Venstre, SF eller nogle helt andre.
Så det er der sådan set ingen grund til at sige mere om.
Og så er der en del af regnestykket, som er forkert.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Fru Anne Grete Holmsgaard har fuldstændig ret.
Både kul og olie er sort, og det er der ligesom ikke noget at gøre ved.
Det, der kommer ud af den produktion, kul og olie laver, er jo elektricitet.
Hvilken farve har de 10 pct. kernekraftel, vi får fra Sverige, i elledningerne herovre på Sjælland mon?
Hvad er det?
Er det pink?
Eller er det lilla?
Eller er det et eller andet fælt, som man kan forholde sig til og sige: Uha uha, det er stygt, det ødelægger, og jeg bliver syg af det?
Det er simpelt hen noget følelsesladet forfærdeligt noget, fru Anne Grete Holmsgaard fremfører.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Det er egentlig meget interessant, for jeg kan huske, at hr. Per Dalgaard mange gange har sagt: Det er ikke godt, at vi er så afhængige af olie, for det kommer hovedsagelig fra nogle fæle lande.
Derfor er det med at komme ud af den afhængighed rigtig vigtigt for os.
Det ved jeg ikke om så er noget, hr. Per Dalgaard sådan lidt undertoner her.
Men jeg har sådan set det synspunkt, at det er vigtigt for os at komme ud af afhængigheden af de importerede brændsler.
Det er sådan set ret afgørende for os, at man investerer pengene i Danmark og i dansk innovation og produktion frem for bare at sende dem ud af landet.
Det er egentlig meget enkelt, og det troede jeg også Dansk Folkeparti syntes var ganske fornuftigt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
SF, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og Socialdemokraterne står bag dagens forespørgsel til klima- og energiministeren.
Spørgsmålet lyder: Er regeringen indstillet på at fastlægge mål for Danmarks energiforbrug og den vedvarende energis andel heraf i 2020, som flugter med målsætningen om, at Danmark skal være helt uafhængigt af fossile brændsler i 2050?
Regeringen og Venstre har allerede sagt, at vi mindst vil leve op til de mål, vi har forpligtet os til i EU-sammenhæng, i 2020.
Det betyder, at mindst 30 pct. af energiforbruget i 2020 skal være baseret på vedvarende energi.
Det er også regeringen og Venstres mål, at Danmark skal være uafhængigt af fossile brændsler i 2050, og at vi er parate til at tage de nødvendige initiativer, der skal til for at nå det mål, selvfølgelig under hensyntagen til vores økonomi – det skal være økonomisk ansvarligt – og i forhold til at sikre, at danske virksomheder fortsat kan klare sig i den internationale konkurrence.
Det kræver en konstant indsats år efter år, og det er vi parate til.
Jeg vil gerne på vegne af Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance fremsætte følgende Forslag til vedtagelse
» Folketinget konstaterer, at de senere års markante udbygning af vedvarende energi er et godt grundlag for udarbejdelse af en strategi for, hvordan Danmark bliver uafhængig af fossile brændsler i 2050.
Under VK-regeringen er der sket en markant vækst i andelen af vedvarende energi.
Siden 2001 er andelen af vedvarende energi af det samlede energiforbrug år for år steget med mere end 1 pct. Det er mere end dobbelt så meget i forhold til den periode, der lå forud, med skiftende socialdemokratiske regeringer.
Vi er enige om, at 20 pct. af energiforbruget allerede i 2012 skal være baseret på vedvarende energi.
Det mål når vi.
Det mål når vi også.
Danmark har på det her område vist, at vi er et foregangsland.
Vi er et udstillingsvindue.
Det har dansk erhvervsliv også opdaget.
Det bedste, vi kan gøre fra politisk side for at understøtte den udvikling, er at fortsætte vores indsats på forsknings- og innovationsområdet.
Det er ganske imponerende.
Danmark er i front, og det skal vi fortsat være.
Venstre håber, at det lykkes at nå en bred energipolitisk aftale, som sikrer, at vi når de energipolitiske mål i 2050, og vi håber, at det kan lade sig gøre at nå den her aftale med bred enighed i Folketinget.
Der har været tradition i Folketinget for brede energipolitiske aftaler i mere end 30 år.
Det skyldes ikke mindst, at der jo er tale om massive investeringer på området, som gerne skulle holde ud over kommende valg.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Jeg håber ikke, mit indlæg skal bedømmes på lixtallet.
Jeg har først en bemærkning og så et spørgsmål.
Ordførere fra Venstre og nogle gange De Konservative har altid travlt med at forklare, hvordan de snart 10 år med VKO-flertallet alle har været gode år for klimaet.
Jeg tror, man må sige, at omlægningen af regeringens politik kom klarest til udtryk ved daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen, der på et landsmøde i Venstre stod og sagde, at nu ville han sige noget, der ville glæde mange, nemlig at han havde taget fejl, og at man nu skulle lægge politikken om.
Det var det ene, bare en kommentar.
Så over til spørgsmålet, det er helt kort: Hvor mange nye arbejdspladser vil Venstres og regeringens energipolitik skabe her og nu?
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Finansministeriet har regnet ud, at det vil koste mellem 21 og 47 mia. kr. om året at realisere den plan – »KlimaDanmark 2050« – som SF har.
Hvor skal de penge komme fra?
Hvor store regninger skal forbrugerne betale?
Hvor høj skal elregningen være?
Hvor høj skal varmeregningen være?
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Der er vel ikke nogen tvivl om, at jo skrappere bæredygtighedskrav man stiller i forhold til biobrændsel, jo bedre er det for dem, der producerer reelt bæredygtigt biobrændsel.
Så hvis hr. Per Dalgaard har ret i – og det kræver jo en konkret vurdering af de enkelte produkter, og hvad de er baseret på – at der findes sådanne produkter i Danmark, så vil de have stor, stor gavn af, at vi i Danmark går i spidsen med at få fastlagt nogle meget, meget præcise og skrappe kriterier.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Det bliver rigtig, rigtig mange arbejdspladser.
I dag er der beskæftiget mere end dobbelt så mange.
Vores forventning er, at i de kommende år vil eksporten af energiudstyr stige yderligere, 100 mia. kr. er ikke noget urealistisk mål, og jeg er sikker på, at den politik, vi fastlægger her i fællesskab i Folketinget, vil understøtte den udvikling.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Tak for det.
Jeg kan forstå på SF's ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard, at SF og en række andre partier i den røde blok mener, at der skal være konkrete mål for udbygningen af vindenergi i 2020.
Målet er, at vi skal op på mindst 50 pct.
Har man fra SF’s side regnet på, hvad det her vil koste, og hvem der skal betale den her enorme regning?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Altså, jeg kan forstå på Venstres ordfører, at han har afgjort, at det er en enorm regning, sådan som han spørger.
Nej, det, vi kan sige, er, hvor meget ekstra der skal til af kapacitet, og det kræver selvfølgelig en investering.
Det er vores mål at få prisen på el fra havvindmøller ned.
Det diskuterede vi allerede, da vi besluttede at oprette den seneste havmøllepark, hvor regeringen sådan set med det damme var rede til at sige ja til den pris, vi syntes var for høj, og havde det ikke været for oppositionen, havde der slet ikke været nogen diskussion om, at det var vigtigt at få prisen på el fra havvindmøller ned.
Men ja, vi mener, man skal gå efter at kunne dække halvdelen af det nuværende elforbrug med vind i 2020.
Vind er vores største vedvarende energikilde, hvor vi ikke er afhængige af import af brændsel.
Det er en stor industri i Danmark, og det er vigtigt at have et stærkt hjemmemarked, så man kan tiltrække interessante industrier på det her område og rent faktisk få dem til at placere sig i Danmark.
Og ja, det skal betales over det, der hedder PSO, som andre områder skal.
Men lad mig stille et modspørgsmål: Har Venstre og regeringen selv regnet på, hvad det, klimaministeren sagde for par måneder siden, om, at kullene skal ud af byerne og biomassen skal ind, koster?
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Jeg vil sige til hr. Ole Hækkerup, at jeg er helt overbevist om, at der bliver tale om betydelig flere.
Eksporten af energiudstyr forventer vi vil stige i de kommende år.
Mere end 10 pct. af den samlede eksport kommer i dag fra eksporten af energiudstyr, og det er en voldsom vækst i forhold til 2001.
Vores forventning er, at det her bliver et af de områder, Danmark kommer til at leve af i fremtiden.
Nej, det ærgrer ikke ordføreren, for i den energipolitiske aftale fra 2008 indgik der jo, at til gengæld for, at der blev mulighed for at bruge mere kul på Avedøreværket, skulle der også anvendes betydelig mere biomasse.
Så samlet set førte det her til en øget anvendelse af biomasse i den danske energiforsyning.
Margrethe Vestager (RV), 2011-01-25:
Jo, men det er jo et lidt modstridende signal at sende, at man, for at få det man gerne vil, lukker op for det, man nu vil afvikle
Det er bare sådan for at få en fornemmelse af, hvad det er, Venstre gerne vil.
For er der noget, der er i kontrast til hinanden, er det jo Venstres gamle slogan »Venstre ved du, hvor du har« og så den ordførertale, som ordføreren har holdt i dag.
For det, der er tankevækkende, er, at et parti, som kræver konkrete svar af alle i dets omgivelser, nu måned efter måned efter måned har fundet sig i, at regeringen ikke fremlægger skyggen af konkret plan for, hvordan man kan indfri løftet om, at Danmark skal være baseret på vedvarende energi.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Fru Margrethe Vestager skal ikke tvivle på, at regeringen i løbet af foråret kommer med et udspil.
Det har vi lovet, og det vil vi selvfølgelig leve op til.
Og jeg fortryder stadig væk ikke beslutningen om mulighederne for anvendelse af mere kul på Avedøreværket.
Det er et værk, som er meget, meget effektivt, og ved at give mulighed for at fyre mere kul af der i en periode sikrer vi rent faktisk en langt mere miljøvenlig energiforsyning, fordi kullene så flytter fra værker med en lavere energieffektivitet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Jeg vil spørge hr. Ole Hækkerup, om Socialdemokratiet har gjort sig tanker om, hvordan vi undgår, at erhvervslivets konkurrenceevne forværres med den lange række af forslag, Socialdemokratiet har.
Skal der fortsat være plads til, at der også er energikrævende virksomheder i Danmark?
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Det, jeg ser for mig, er, at vi benytter den nuværende økonomiske situation til at fremrykke nogle offentlige investeringer, sådan at vi kan skabe noget hjemmemarked for en lang række forskellige grønne teknologier.
Det skulle gerne hjælpe på erhvervsudvikling, det skulle gerne hjælpe på, at der kom iværksætteri, det skulle gerne hjælpe på innovation i alle de virksomheder, vi allerede har.
Det skulle gerne stille os stærkere som land på lang sigt.
Det kan godt være, det er Dansk Industri, der har arrangeret det, men når de omtaler energiafgifterne, er det altså ikke primært for at rose dem.
Jeg tror, at vi ud over at skabe et hjemmemarked ved at fremrykke de offentlige investeringer bliver nødt til at få kigget på, hvordan man kan lave en mere smidig måde at få opkrævet energiafgifter på, så man sørger for, at der er et godt incitament til at vælge de energirigtige løsninger, og så man heller ikke jager arbejdspladser ud.
Den synes jeg måske ikke regeringen har fundet, men den skal vi nok prøve at finde.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Så er jeg i øvrigt enig med ordføreren i, at det der med at fuske med forskningsresultater for at – hvad skal vi sige? – nå frem til det mål, nogle andre har sat, er noget skidt.
Men anvendelse af bioætanol, som det foregår i forbindelse med andengenerationsaffald, er jo simpelt hen supergodt.
Hvis vi nu f.eks. antager, at det her moratorium blev til noget, hvilken effekt ville det så have på skovfældningen i Argentina, som jeg selvfølgelig synes er fuldstændig uantagelig, men som jo nok desværre alligevel vil finde sted, selv om vi herhjemme sagde stop for bioætanolanvendelsen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Hvor meget mere skal erhvervslivet betale, hvor stor en regning skal sendes videre, hvor høje skal erhvervslivets energiafgifter være?
Jeg tænker på den fælles plan her, som koster mellem 21 og 46 mia. kr. om året.
Hvor stor en andel af det skal gå til erhvervslivet?
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Men når det handler om de allernærmeste år, altså 1 eller 2 år frem, hvor vi ved, at vi har en ledighed – det kan skyldes en masse forhold, økonomisk krise osv., det skal vi ikke komme ind på, men vi ved, at vi har en ledighed – så er det der, vi har chancen for at sige: Lad os få sat de ledige i arbejde med noget af det, der alligevel gør Danmark stærkere på lang sigt.
Derfor spørger jeg: Hvor mange flere får man sat i arbejde til næste år eller om 2 år med Venstres og regeringens energipolitik?
Margrethe Vestager (RV), 2011-01-25:
Jeg synes, der er mange ting, som kunne være relevante at diskutere med Venstres ordfører.
Først og fremmest om det ikke er lidt ærgerligt, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti ophævede kulstoppet her for få år siden.
Det forekommer jo i dag at være noget af det mest kortsigtede og uigennemtænkte, når hr. Lars Christian Lilleholt står her og siger, at kullet skal ud.
Nu minder ordføreren en lille bitte smule om en trikotageforhandler, der sælger elastik i metermål, for det er sådan lidt løst i fugerne, specielt når man tænker på, at ordføreren kommer fra et parti, som hele tiden kræver konkrete, kontante svar af alle rundtomkring sig.
Så virker det mærkeligt, at man ikke kan være mere præcis her.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Ja tak.
Der er i den her vedtagelse med det høje lixtal en interessant lille bemærkning, hvor der står, at man lægger vægt på, at det kommende forslag ikke indeholder utidig skrotning af velfungerende eksisterende energiinfrastruktur.
Hvad er meningen med det?
Den eneste beslutning, jeg kan komme på, der er truffet inden for de seneste par år, om at skrotte noget, var, da regeringen og Dansk Folkeparti besluttede at skrotte Avedøre 2 som rent biomassefyret værk, sådan at de kunne fyre med kul.
Det er det eneste, jeg kan komme på.
Men hvad ligger der egentlig i det, hvad er det, der ikke må skrottes utidigt?
Kan hr. Lars Christian Lilleholt ikke uddybe det?
Jeg formoder, at det er ham selv, der har været pennefører på det her.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
I det ligger der, at vi ikke ønsker en utidig skrotning, således at vi, når vi skal i gang med den her omstilling på de centrale værker, væk fra kul og over til biomasse, skal starte med de værker, der har den laveste energieffektivitet, så vi får mest for pengene.
For os er det afgørende, at vi ikke går ud og skrotter anlæg med en høj energieffektivitet, men tager det således, at vi får mest for pengene.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-01-25:
Betyder det så, at man helt har droppet forslaget om at få kullene ud af de store byer, som klima- og energiministeren annoncerede for nogle måneder siden, eller betyder det, at det vil man måske nok, men at det kommer til at tage rigtig lang tid?
Så hvad vil man helt konkret starte med?
Hvis det er det med den laveste energieffektivitet, har man vel også svaret på, hvad det så er for et anlæg, der først skal skifte fra kul til biomasse.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Jeg kan ikke i dag sætte en dato på, hvornår det vil ske.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Men så kunne jeg da godt tænke mig at få at vide, hvornår det er, man forventer at kullet er ude af de store byer.
Det må jo være enkelt at svare på.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Det kan jeg ikke svare på i dag, det skal vi jo forhandle om, når vi skal i gang med energiforhandlingerne om de kommende års dansk energipolitik.
Og det her sker selvfølgelig ikke fra den ene dag til den næste, det vil kræve en længere tids omstilling.
Men for os er der ingen tvivl om, at målet er, at vi skal have kullet ud af de centrale værker og vi skal have biomassen ind.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Jeg tror nok, nogle af os havde fået det indtryk, at kullet skulle ud af de store byer sådan lidt hurtigt.
Men er det sådan, at Venstres ordfører ikke har gjort sig nogen overvejelser om, hvad man skal starte med?
Og hvad er det, man har tænkt sig at starte med, altså, hvor starter man henne?
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Omstillingen fra kul til biomasse kommer ikke til at ske fra den ene dag til den næste.
Det bliver over en årrække, at den omstilling kommer til at finde sted.
Vi bakker fuldstændig op om klima- og energiministerens forslag på det her område, og der, hvor vi lægger op til at starte skrotningen, er på de værker, som har den laveste energieffektivitet.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Altså, helt generelt deler hr. Per Clausen og mit parti jo det, at vi i fællesskab har lavet et energiudspil, at vi i fællesskab har lavet en plan om, at der skal laves en plan for biomasse i Danmark.
Jeg prøvede at sige allerede under det forrige punkt, som hænger tæt sammen med det her punkt, at jeg synes, det ville være logisk, at man i den forbindelse også så på nogle af de her elementer, al den stund det jo er en illusion at sige, at man bare vil lave en biomassehandlingsplan alene for Danmark uden at tage i betragtning, hvordan den påvirker resten af verden.
Vi skal da over i en situation, hvor vi laver biobrændstof som andengenerationsbiobrændstof, så vi laver det på restprodukterne.
Det er da klart bedre, og her har vi oven i købet nogle kompetencer i Danmark, vi kunne bringe i spil.
Lige præcis dér synes jeg det er, at vi skal bidrage, ikke så meget ved at stritte imod, hvad man laver eksempelvis i EU-sammenhæng, men mere ved at sige: Hvordan kan vi med vores eget eksempel gøre en forskel i det samlede billede på den politik, der føres?
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Det er jeg ikke enig i.
EU har for 2 år siden opstillet meget, meget restriktive kriterier for biobrændstoffer, krav om 35 pct. CO2-fortrængning i forhold til almindelig benzin og diesel stigende til 50 pct. i 2017.
Det er vi ganske tilfredse med i Venstre.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Jeg ved ikke, om det er et nyt synspunkt fra Venstres side, men jeg ved da, at den daværende klima- og energiminister var helt enig med Enhedslisten i, at de kriterier, man opstillede, var helt utilstrækkelige – det var vel også det, den nuværende minister sagde – netop fordi man ikke inddrog fortrængningseffekten.
Men er det sådan, at hr. Lars Christian Lilleholt mener, at fortrængningseffekten ikke har nogen betydning for CO2-udslippet, og at det derfor er helt meningsløst med det arbejde, EU nu er i gang med på det område?
For hvis hr. Lars Christian Lilleholt mener, at det arbejde, der nu gennemføres, har mening, må han jo også erkende, at konsekvensen af det er, at vi ikke har styr på, hvilken CO2-fortrængning der i realiteten sker ved at gå over til biobrændsel.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-01-25:
Det er sådan, at EU følger det her område meget, meget tæt, og vi er i Venstre meget tilfredse med, at der i EU er fokus på at sikre, at biobrændstofferne også fremadrettet er miljømæssigt bæredygtige og fortrænger CO2.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Jeg vil sige, at i meget af den intention, der ligger i den ordveksling, der allerede har fundet sted, er vi jo enige med Enhedslisten.
Kan det gøres bedre?
Ja, det kan det.
Kan det gøres hurtigere?
Ja, det kan det.
Jeg tror, at der, hvor vi i virkeligheden kommer til at adskille os fra Enhedslisten, er i spørgsmålet om, hvordan vi griber opgaven an, og det er jo ingen hemmelighed, at vi og Enhedslisten ser forskelligt på EU.
Jeg tror helt generelt på EU som en positiv medspiller i kampen for det globale klima, og det gør jeg, selv om jeg da ikke på alle områder synes, at EU er alt, hvad man kunne drømme om.
Men jeg tror bare, man må sige, at der er noget om det gamle citat om, at hvis man er til cirkus, er det det eneste telt i byen.
Når jeg tror på det med det positive medløb, er det også, fordi det, hvis vi substantielt skal gøre noget, er klart lettere at rykke verden, hvis vi gør det i fællesskab med de andre i EU.
Når der i forslaget står, at vi skal meddele Kommissionen, at vi ikke agter at leve op til forpligtelsen vedrørende iblanding af 5,75 pct. biobrændstoffer til landtransport inden for tidsrammen, så synes jeg, det er udtryk for at putte os selv hen et sted i EU-sammenhæng, hvor vi ikke optimalt søger indflydelse.
Det er vigtigt for mig igen at understrege, at det ikke ændrer på, at jeg er fuldstændig enig i, at vi har brug for at få skærpet det, at biobrændstoffer skal være bæredygtige.
Vi har brug for at have stramme tidsplaner, og vi har brug for afklaring, alle de ting, som allerede har været oppe i debatten, men med hensyn til hvordan vi skal håndtere den opgave i forhold til det europæiske fællesskab, er der simpelt hen en temperamentsforskel mellem os og Enhedslisten.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Nu behøver det jo ikke udvikle sig til en EU-debat, da jeg da i nogle tilfælde sammen med Socialdemokraterne og andre partier i Folketinget har været med til at få vedtaget forslag, der gjorde, at Danmark handlede sådan lidt selvstændigt i forhold til EU, så det kan jo godt lade sig gøre nogle gange – også med socialdemokrater.
Men jeg vil godt spørge hr. Ole Hækkerup, om han ikke er enig med mig i, at det er helt utilfredsstillende, at man i EU træffer en beslutning om, at man kun vil acceptere bæredygtig biobrændsel, når man ikke har nogen kriterier, der sikrer, at det, man kalder bæredygtig biobrændsel, er bæredygtigt.
Altså, det er jo sådan set kernen i den her problemstilling.
Ole Hækkerup (S), 2011-01-25:
Jeg synes, det er utilfredsstillende, hvis ikke man sørger for, at det er bæredygtigt.
Jeg synes, det er utilfredsstillende med det arbejdstempo, som hr. Per Clausen selv har henvist til, fra EU's side.
Det, der bare er min pointe, er, at uanset hvor meget vi har den utilfredshed tilfælles, er konsekvensen af det her beslutningsforslag – og nu læser jeg simpelt hen op fra teksten i forslaget – »at Danmark meddeler Europa-Kommissionen, at man ikke agter at leve op til sin forpligtelse vedrørende iblanding af 5,75 pct. biobrændstoffer til landtransport inden for tidsrammen«.
Så spørger jeg: Er det en indflydelsesstrategi, der er fornuftig at vælge for Danmark?
Dér har vi et forskelligt svar.
Per Clausen (EL), 2011-01-25:
Hr. Lars Christian Lilleholt har jo ret i, at vi har diskuteret det her forslag før, og hver eneste gang vi har diskuteret det, har ordførere fra andre partier og skiftende ministre fortalt os, at nu ville der snart komme nogle bæredygtighedskriterier, som indbefattede forskydningseffekten.
Men er hr. Lars Christian Lilleholt ikke enig med mig i, at det ikke er sket, og at vi derfor ikke med nogen som helst sikkerhed kan vide, at der sker en reel CO2-reduktion ved at gå over til biobrændsel?
Det er sådan set det, der er situationen, og det har været situationen, hver eneste gang vi har diskuteret det her forslag, men hver gang har vi fået at vide, at nu ville der snart komme en løsning.
Sidst ville den komme i efteråret 2010, og nu kan jeg forstå, at den vil komme omkring sommeren 2011.
Men det trækker jo ud, og synes hr. Lars Christian Lilleholt ikke, det er utilfredsstillende, at vi endnu ikke har fået løst den problemstilling omkring bæredygtighed?