Johs. Poulsen (RV), 2007-04-17:
Derfor er det også sådan, at når vi skal bedømme det lovforslag, L 204, som ligger her, og for den sags skyld også beslutningsforslaget efterfølgende, er de jo begge to forslag, som alt andet lige vil betyde, at man vil lægge flere redskaber ned i værktøjskassen til kommunerne i deres muligheder for at tackle og løse de problemer, de står med.
Det synes vi er positivt.
Vi må sige, at lovforslaget, som det er formuleret nu, i virkeligheden et stykke ad vejen er en beskrivelse af noget af det, der har været eksperimenteret med i nogle år forskellige steder, hvor man har stået med problemer med gamle industriområder, som skulle omdannes; hvor man har stået med havnearealer, som skulle omdannes; og hvor man har stået med forskellige byplanmæssige udfordringer.
Der har man fået lov til at eksperimentere med det, fået lov til at lave forsøg, og man har ønsket forskellige tilgange til, hvordan man kunne tackle sådanne udfordringer lokalt.
Det er så det, vi nu skriver ned og sætter ind i en sammenhæng, og hvor vi giver mulighed for, at alle kan bruge de redskaber, og det er som sagt grundlæggende positivt.
Men når jeg hører debatten i dag, synes jeg måske også et eller andet sted, at man kan sige, at vi jo også skal passe på, at vi ikke endnu en gang lægger nogle begrænsninger på noget, som man så vil se at kommunerne ønsker i de næste 2, 3, 4, 5, 6 år, før vi så i Folketinget følger efter og siger, at nu vil vi give dem muligheden.
Derfor synes vi i alt fald fra radikal side, at der er god grund til at lægge mærke til de høringssvar, som vi har fået ind.
I den sammenhæng er det i øvrigt en lillebitte smule bekymrende at læse, at man i Kommunernes Landsforening synes, at der har været en for lukket forudgående proces, hvor man ikke har haft lejlighed til at komme ind i en virkelig og dyb, reel dialog om, hvordan og hvorledes lovforslaget kunne skrues sammen.
Det er ærgerligt, men lad det nu ligge, for det er selvfølgelig noget, der kan indhentes.
Det, der er lige så meget værd at lytte til, er jo netop, at man, som det allerede er sagt fra en ordførers side, fra kommunernes organisations side siger, at lovforslaget ikke er vidtgående nok, og at man også fra forskellige andre sider siger, at der godt kunne bygges flere ambitioner ind i lovforslaget, som det ligger.
Derfor synes vi, at lovforslaget skal udbygges.
Vi er som sagt positive i tilgangen til det, men vi synes, det skal udbygges med flere redskaber, som der er ønske om i forhold til at koble nationale såvel som lokale miljøpolitiske mål med den lokalplanregulering, som man vil lave.
Nogle af de mest oplagte eksempler er naturligvis det, som vi allerede har talt en del om her, nemlig mulighederne for at gå langt med hensyn til at stille lokalplanmæssige rammer op for typer af byggeri på energiområdet, således at man kan få de allermest energirigtige bygninger op at stå i så stort et omfang som muligt, i så store områder som muligt og så tidligt som muligt.
Og derfor synes vi ikke, at der er grund til at have de begrænsninger, som er lagt ind i lovforslaget på nuværende tidspunkt.
Vi ønsker altså at forhandle mellem første- og andenbehandlingen om, hvorvidt man kan finde en enighed mellem partierne om at lave rammer, der betyder, at man i højere grad kan imødekomme de kommunale ønsker på det her punkt.
Men der er også andre ønsker.
F.eks. har Københavns Kommune jo nævnt en række områder, hvor de siger at man kunne stille yderligere krav i planlægningen.
Lad mig nævne et par eksempler.
De siger jo, at det i bygninger med stort energiforbrug ville være rart, hvis det blev muligt at stille krav om produktion af vedvarende energi og energilager de pågældende steder.
Det er jo sådan set en flot og rigtig tanke, man der lægger frem, men, som de siger, den mulighed har de ikke i dag.
De siger også fra Københavns Kommune, at de gerne ville have mulighed for at stille krav om særlige løsninger, hvor man kunne anvende havvand eller grundvand eller andet i bygninger med et stort kølebehov.
Hvis jeg med et smil på læben må sige det, vil det jo med de temperaturer, vi har oplevet sidste sommer og måske også forrige år, blive endnu mere udbredt også at køle bygninger i storbyerne, og derfor er det FTTMO77.FM Page 5628 Friday, August 24, 2007 9:33 AM
jo meget fornuftigt også der at overveje: Hvordan sikrer vi nu, at det sker på en energivenlig måde, i stedet for at vi nu begynder at bruge en masse energi på at køle huse og på den måde modvirker det, der kunne være de samfundsmæssige mål på området?
De siger også fra Københavns Kommune, at det ville være rart, hvis de kunne stille krav om fornybare og genanvendelige materialer samt anvendelse af bygningsdele, der kan adskilles i genbrugelige funktioner.
Og de siger, at de f.eks. også gerne ville have mulighed for at forbyde brug af stoffer i byggeriet, som er på Miljøstyrelsens liste over uønskede stoffer.
Jamen det er da alt sammen fornuftige og kloge og gennemtænkte synspunkter, som vi i al fald synes det ville være fornuftigt at udbygge det her forslag med, således at det så at sige gav endnu flere redskaber i den værktøjskasse, vi altså grundlæggende mener det er fornuftigt at få fundet frem.
Dermed også sagt, at vi fra radikal side er positive over for B 100 fra SF, som jo netop lægger op til at gå videre med hensyn til at udvikle redskaberne og lægge flere redskaber ned i værktøjskassen.
Vi synes som sagt her, at der er grund til at gå så langt, som man kan.
Jeg har hørt på ministeren – og hun vil sikkert svare igen her bagefter – at der er EU-jura og rådgivning, der giver anledning til bekymring og mange andre dejlige ting, men helt grundlæggende må vi jo sige, at det, der må være tilgangen herfra, i al fald kunne være at gå så langt som overhovedet muligt, og så kunne vi jo afprøve, hvor langt vi kunne gå, og vi kunne afprøve i forhandlingerne, om vi kunne blive enige om et forsøg på at gå så langt som muligt.
Lad mig i al fald minde om, at man jo på en række andre felter godt kan stille meget, meget detaljerede krav.
Altså, man kan jo stille krav om farven på murene og farven på taget, om taget skal være glaseret, om dit og om dat, og om tagrenderne skal være af plastik, eller om de skal være af metal.
Hvorfor skulle man så ikke også kunne stille krav på en række af de her områder, hvor det opfylder en række fornuftige samfundsmæssige målsætninger om mindre energiforbrug og mere genanvendelighed, i det hele taget et bedre miljø?
Det bliver vores tilgang ikke bare til L 204, men også til B 100, som vi dermed har udtrykt en positiv holdning til.
Jeg vil så gerne gentage, at vi håber, at det kan lade sig gøre at finde en enighed blandt partierne omkring det at udvikle de her redskaber til kommunerne.
Vi tror også på det, hvis der er en velvillighed hos regeringspartierne, og vi har jo i al fald hørt fra Venstres side i dag, at man var åben for en drøftelse efter førstebehandlingen om, hvorvidt der kunne være steder, der skulle justeres, således at frihedsgraderne bliver endnu større.