Helle Sjelle (KF), 2010-04-26:
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at det skal kunne betale sig at arbejde hårdt og dermed også forsørge sig selv.
Derfor er vi også glade for forårspakke 2.0, skattereformen, som regeringen og Dansk Folkeparti gennemførte sidste år.
Reformen letter nemlig indkomstskatten markant.
Det kommer også personer, der har været ude for en arbejdsulykke, til gode.
Lovforslaget fra beskæftigelsesministeren, som vi førstebehandler i dag, handler netop om at tilpasse loven om arbejdsskadesikring til skattereformen.
Hvis man er så uheldig at komme ud for en arbejdsulykke og skal have erstatning, kan det ske på to måder.
Hvis man har tabt over 50 pct. af sin erhvervsevne, får man udbetalt erstatningen som et månedligt beløb frem til folkepensionsalderen.
Hvis man derimod har tabt under 50 pct. af sin erhvervsevne, får man udbetalt erstatningen som et engangsbeløb.
Skattereformen har dog gjort det nødvendigt at ændre den måde, som det engangsbeløb beregnes på.
Skattereformen har nemlig fjernet mellemskatten, og det betyder, at værdien af de løbende udbetalinger til de arbejdsskadede personer nu overstiger værdien af engangsbeløbet.
Med andre ord får personer, der får deres arbejdsskadeerstatning udbetalt månedligt, mere ud af skattereformen end personer, der får deres arbejdsskadeerstatning udbetalt som et engangsbeløb.
Den urimelige forskel vil lovforslaget rette op på.
Det er i hvert fald hensigten.
Det skulle gerne øge arbejdsgivernes udgifter.
Samtidig vil forslaget betyde, at arbejdsmarkedsbidraget trækkes ud af den årsløn, som erstatningen bliver beregnet ud fra.
Det vil sænke arbejdsgivernes udgifter.
Endelig vil engangserstatningerne blive tilpasset til de nye skattesatser i 2011.
Lovforslaget vil altså sikre en ligelig behandling af personer, der får deres arbejdsskadeerstatning udbetalt som et månedligt beløb frem til pensionsalderen, og personer, der får deres arbejdsskadeerstatning udbetalt som et engangsbeløb.
Det synes vi Konservative er ret og rimeligt.
Det første element er, at reglerne for fastsættelse af indkomsten i året før arbejdsskaden ændres en smule.
Ændringen vil betyde, at oplysninger om årsindkomsten som udgangspunkt skal stamme fra SKAT, da de oplysninger som regel er de mest præcise.
Samtidig vil ændringen betyde, at årslønnen kan fastsættes ud fra et skøn i de situationer, hvor oplysningerne fra SKAT ikke giver et retvisende og rigtigt billede.
Det andet element er en afskaffelse af den særlige underretningspligt, som Arbejdsskadestyrelsen har i de arbejdsskadesager, hvor den ikke kan træffe afgørelse inden for fristen.
Underretningspligten er nemlig blevet overflødig, fordi Arbejdsskadestyrelsen er begyndt løbende at orientere sagens parter undervejs i behandlingen af sagen.
Det tredje og sidste element er en fremrykning af tidspunktet for anmeldelse af nogle typer arbejdsulykker.
I dag er det sådan, at hvis en arbejdsgiver forventer, at en arbejdsulykke vil give ret til erstatning, skal vedkommende anmelde ulykken senest 9 dage efter ulykken.
Den praksis vil det her lovforslag ikke ændre på.
Lovforslaget vil derimod ændre på praksis i de sager, hvor den tilskadekomne 5 uger efter arbejdsulykken fortsat er sygemeldt.
I dag skal arbejdsgivere anmelde de ulykker, 9 dage efter at de 5 uger er gået.
Det er der god grund til, da arbejdsgiveren er forpligtet til at holde en opfølgningssamtale med den sygemeldte efter 4 ugers sygemelding.
Ved den lejlighed kan arbejdsgiver og arbejdstager så passende drøfte, hvorvidt arbejdstager kan genoptage sit arbejde eller ej, inden de første 5 ugers sygemelding er gået.
Alt i alt kan vi Konservative bakke op om lovforslaget fra ministeren – et lovforslag, som først og fremmest er en konsekvensændring som følge af skattereformen.