runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Nu er det sådan, at når man sidder i en forligskreds, taler man selvfølgelig om, hvad der kan være til gavn for den enkelte, og hvordan vi kan løse problemerne, og i den forbindelse følger vi hele tiden op på, hvordan vi kan øge indsatsen.
Der vil aktiveringen selvfølgelig også være et punkt på dagsordenen.
Vi har haft talt om at fremrykke aktiveringen.
Det er et punkt, som Socialdemokratiet har bragt frem, men det er sådan, at det i en forligskreds jo kræver, at alle partier er enige om det, hvis der skal ske ændringer.
Det er der, man forhandler sig frem til, hvad ændringerne så skal bestå af.
Det vil vi også fortsat gøre i forligskredsen.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Det var et meget generelt svar.
Der var intet konkret, ikke nogen form for svar på, hvad Dansk Folkeparti mener.
Jeg vil gerne spørge om et konkret punkt, i hvert fald forsøge på det.
Dansk Folkeparti vil gerne fremstille det, som om partiet består af praktiske folk, som hæfter sig ved, hvem der er bedst til noget.
Som sagt mener vi i SF, at a-kasserne ville være supergode til at tage sig af de arbejdsløse i de første 9 måneder, fordi de kender medlemmerne, de arbejdsløse, deres baggrund, de kender arbejdsgiveren, de kender arbejdspladserne.
Er Dansk Folkeparti enig i, at det kunne være en god idé at åbne mulighed for, at a-kasserne kan beslutte at overtage ansvaret for de arbejdsløse i de første 9 måneder?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Nu er det sådan i forbindelse med jobcentrene, at a-kasserne beholder alle de opgaver, de har i dag.
Der bliver ikke taget noget fra a-kasserne i forbindelse med oprettelsen af de kommunale jobcentre.
I den forbindelse har a-kasserne også mulighed for at byde ind som en anden aktør, og hvis a-kasserne siger, at de kan løse en opgave, og at de gerne vil overtage den indsats fra kommunen, kan de give et tilbud til kommunen som en anden aktør.
Hvis kommunen kan se, at det er noget godt, a-kasserne kan, som kommunen ikke selv kan løse, kan de få den opgave stillet til rådighed.
Nej, det er et udtryk for, at Dansk Folkeparti gerne vil se konstruktivt på, hvordan man kan løse problemerne for dem, der er kommet i den situation - de kræftpatienter, der griber det sidste strå i håbet om at blive helbredt.
Det er et udtryk for, at Dansk Folkeparti gerne vil se på, hvordan vi finder en løsning for dem.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Jeg tror også, at de danske læger generelt følger godt med, men de kan jo ikke følge med i alle behandlingsmuligheder for alle sygdomme verden rundt.
Det, som ordføreren skitserer, er jo, at den syge kun må tage sine sygedagpenge med sig til udlandet til en behandling, hvis det danske sundhedsvæsen siger god for det.
Jeg forstår ikke, hvorfor den syge skal straffes med at blive frataget sine sygedagpenge.
Det er jo det sidste håb, der er tilbage, når man gør sådan noget.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Jeg tror, alle har et stærkt ønske om at hjælpe syge, der er kommet i den her tragiske situation, så godt som overhovedet muligt.
Lige præcis derfor, som der allerede er redegjort for både af ministeren og af mig, som forsøgte at svare på det, er der mulighed for at bevare sygedagpengene, også i de situationer.
Men jeg tror også, når man skal foretage en samlet vurdering, at det er godt, at der også lige er en lægefaglig vurdering inde over det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-12:
Når behandlingsmulighederne for en dødeligt syg kræftpatient er udtømt i Danmark og i EU, kan håbet om helbredelse være slukket for patienten og de pårørende.
Det behøver dog ikke at være tilfældet.
Nogle finder nyt håb i andre dele af verden med behandlingsmetoder, som er forholdsvis ukendte på vores breddegrader, f.eks. i Kina, hvor der findes privathospitaler med anderledes behandlingsmetoder end dem, vi kender til herhjemme.
Det er behandlingsmetoder, som vi må være meget opmærksomme på, og som i nogle tilfælde har vist sig at hjælpe alvorligt syge mennesker til at blive raske.
Det er dog for de fleste af os omkostningsfuldt at rejse til den anden side af jorden for at blive behandlet på et privathospital.
Derfor har Sundhedsstyrelsens second opinion-udvalg mulighed for at bevilge penge til eksperimentiel behandling uden for EU, f.eks. i Kina.
Danskere, der tager til Kina for at søge behandling, har efter de gældende regler ikke ret til at modtage sygedagpenge undervejs.
Dette forslag er et opgør med den regel, og forslaget vil gøre det muligt for en patient at modtage sygedagpenge, hvis to betingelser er opfyldt: For det første skal den søgte behandling i udlandet være for en livstruende sygdom, og for det andet skal alle lægelige behandlingsmuligheder for sygdommen i Danmark anses for værende udtømt.
Og medmindre den syge bevilges tilskud fra Sundhedsstyrelsens second opinion-udvalg, skal patienten altså selv betale for behandlingen uden for EU.
Denne udgift vil sammen med rejseomkostningerne være meget høj.
I Socialdemokratiet mener vi, at det mindste, vi som samfund kan gøre, er at støtte medborgere, der søger fornyet håb i udlandet.
Findes der effektive kræftbehandlingsmetoder, som vi ikke kender i EU, må vi være åbne og få dem bragt tættere på ikke mindst for at sikre, at adgangen til andre behandlingsmuligheder bliver lige for alle.
Nye behandlingsmetoder må ikke kun være forbeholdt de mest velstillede danskere, der kan finansiere rejse- og hospitalsomkostninger selv.
Overlevelse må aldrig komme til at afhænge af indtægt.
Vi må samtidig gøre, hvad vi kan for at undgå, at medborgere, der søger behandling uden for EU, ikke tvinges til at gå fra hus og hjem for at redde livet.
Beslutningsforslaget vil sikre, at alvorligt syge patienter, vi ikke kan gøre mere for herhjemme, må tage deres sygedagpenge med uden for EU.
På den måde kan vi i det mindste være med til at gøre den økonomiske byrde, som de syge står med, oven i at de er alvorligt syge, en smule mindre.
Derfor støtter Socialdemokraterne forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Nu var den socialdemokratiske ordfører lige en tur hele vejen rundt i den socialdemokratiske butik for at få fanerne luftet, og det kan måske også være godt nok her i maj måned.
Det troede jeg man fik gjort den 1. maj, men lad nu det ligge.
Helt kort: Er den socialdemokratiske ordfører enig i, at der stadig væk er muligheder for at få sine sygedagpenge udbetalt i henhold til de regler, der ligger i dag, selv om man kommer i en situation, hvor man har behov for en behandling i udlandet?
Kort og godt, kan han bekræfte det?
Tak for det.
Og tak for det meget klare svar, selv om man skulle igennem en lang ordførertale og først lige lufte alle fanerne.
Så fik vi det ordnet.
Men altså en meget stor tak for, at der faktisk er muligheder for, at man, når man er i de her meget alvorlige situationer, f.eks. som kræftramt, der ikke kan blive behandlet længere i Danmark i henhold til de regler, der gælder i dag, fortsat kan få udbetalt sine sygedagpenge.
Så tak for det.
Så et meget kort sidste spørgsmål: Er det ikke også meget godt, at der lige er en lægefaglig vurdering ind over?
Der er ingen grund til, at man som borger i den her hårde situation, man selvfølgelig er i, skal komme ud i sådan nogle vildledende situationer.
Så er det ikke også meget godt, at der lige er sådan en lille lægefaglig opbakning til det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-12:
Først vil jeg godt sige, at vi i Socialdemokratiet er så heldige, at vi jo har lejlighed til at gå ud og lufte fanerne den 1. maj, og det er også muligt alle mulige andre dage, for vi har sådan set noget at være stolte af.
Det ved jeg ikke om man har i Venstre.
Det kan man så undersøge.
Men i forhold til spørgsmålet vil jeg sige, at der i forslaget her står noget om det lægefaglige.
Man kan sige, at lægerne jo har opgivet patienten.
De har sagt: Vi kan ikke gøre mere, du må klare dig selv, du kan lægge dig hen og dø, vi kan ikke gøre mere for dig.
Derfor er det fuldstændig rimeligt, at folk så må søge den behandling, de kan få.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Forslaget her er jo kommet på baggrund af de historier eller fortællinger, vi har set i tv og i aviserne, om folk, der griber det sidste håb for helbredelse vedrørende kræft og tager til Kina og får en behandling på et eller andet kinesisk sygehus.
Det kan være flere forskellige behandlingsmetoder, de kan få derude.
Alle sammen har egentlig tilfælles, at mange af de der behandlingsmetoder ikke er anerkendt herhjemme.
For i dag er det sådan, at hvis der er en behandlingsmetode, der er anerkendt, kan man få tilladelse fra Sundhedsstyrelsen eller sygehusmyndigheden til at få sine sygedagpenge med og få behandlingen i udlandet; man kan altså få sine sygedagpenge med til udlandet.
Men der, hvor de ikke er anerkendt og der er en lille chance for, at man kan blive helbredt, kan man i dag ikke få sygedagpengene med sig til udlandet.
I mange tilfælde kan det dreje sig om 3 måneder, ½ år eller måske længere tid, hvor de opholder sig der.
Længden af opholdet i udlandet er sådan lidt forskelligt fra person til person, efter hvad jeg har erfaret.
Dansk Folkeparti synes egentlig, at vi skal se alvorligt på den situation her, og i forbindelse med udvalgsarbejdet vil vi også se på, hvad vi kan gøre for at hjælpe de personer, der havner i den situation, hvor de griber det sidste håb for en helbredelse.
Som forslaget er skruet sammen, snakkes der om livstruende sygdomme.
Så vidt jeg læser teksten, er det ikke afgrænset til de her kræftpatienter, men det kan være mange andre former for livstruende sygdomme.
Vi kan ikke støtte forslaget, som det er her i dag, men i udvalgsarbejdet vil vi meget gerne se på, om vi kan tage noget hensyn til de kræftpatienter, som vi har hørt om er kommet til Kina.
Men bliver de hjemme i Danmark, koster det jo også, for så får de sygedagpengene i forvejen.
Så på den måde kan jeg ikke se, at det skulle give ekstra udgifter.
Dansk Folkeparti vil som sagt gå konstruktivt ind i arbejdet i udvalget, og vi vil se på, hvordan vi eventuelt kan hjælpe de her patienter på den ene eller den anden måde.
Men vi støtter som sagt ikke forslaget i dag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-12:
For så vidt at der er tale om en anerkendt behandlingsform, så ja.
Når ikke det er en anerkendt behandlingsform, så nej.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Jo, som jeg allerede har svaret, er det da i de situationer, hvor man som f.eks. kræftramt ikke længere har mulighed for at få behandling i Danmark, såre naturligt, at man prøver andre veje.
Jeg har også tidligere markeret i min tale og i mine svar, at der er muligheder for at bevare retten til sygedagpenge og fortsat modtage dem.
Men jeg synes også, at det er meget naturligt, at man lige skal have den der lægefaglige vurdering indover.
Selvfølgelig skal vi det.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Nu kan der let være tale om, at den enkelte patient, som er opgivet af det danske sundhedsvæsen, søger en behandling i udlandet, som de danske læger ikke kender.
Dermed kan de jo heller ikke godkende den.
Mener ordføreren ikke, at det ville være rimeligt, at en person, som efter de danske lægers opfattelse står foran døden, i en sådan situation skal have lov til at få den chance at kunne blive helbredt ved at vælge en behandling i udlandet, som de danske læger måske ikke vil godkende, og få sine sygedagpenge med sig?
Frank Aaen (EL), 2009-05-12:
Der skete det ulyksalige nogle gange i SR-regeringens tid, at de gik sammen med de borgerlige partier her i Folketinget og f.eks. fjernede formueskatten og senere skar i efterlønnen, og der tabte de jo så det efterfølgende valg.
Det er derfor, det er så vigtigt at have sådan et parti som Enhedslisten, der – som vores udmærkede fru Johanne Schmidt-Nielsen har udtrykt det – kan holde Socialdemokratiet både i hånden og i ørerne for at forhindre dem i at lave den slags dumheder.
Så det er helt korrekt påpeget.
Til det der med, at kommunerne straks vil spare enhver sagsbehandler væk, hvis de kan komme af sted med det, vil jeg sige, at jeg simpelt hen ikke tror, kommunerne er sådan.
Jeg tror på, at man vil prøve at gøre en indsats for at få folk i arbejde, både fordi det er god service over for borgerne at gøre den indsats, og fordi det også er en økonomisk fordel: Man veksler et socialt problem til en, der har en lønindkomst.
Inger Støjberg (V), 2009-05-12:
Formålet med sygedagpengeloven er at give erhvervsaktive personer en økonomisk kompensation under sygefravær.
Udgangspunktet for at få sygedagpenge er, at man lovligt opholder sig i Danmark.
Når man som hovedregel er udelukket fra at få sygedagpengene med i udlandet, hænger det sammen med, at den sygemeldtes bopælskommune har ansvaret for, at der bliver tilrettelagt en hensigtsmæssig og fagligt forsvarlig opfølgning i sagen.
Der findes dog i sygedagpengeloven flere undtagelser fra hovedreglen om ophold i Danmark.
Som følge af EU-reglerne på området har en sygedagpengemodtager således ret til at få udbetalt sine danske sygedagpenge under et ophold i et andet EU-land.
Det er dog vigtigt at være opmærksom på, at denne ret skal ses i sammenhæng med, at sygedagpengemodtageren har pligt til aktivt at medvirke i kommunens opfølgningsindsats.
Det er derfor en forudsætning, at opholdet i EU-landet er foreneligt med opfølgningen i sagen.
En anden undtagelse er den situation, hvor sygedagpengemodtageren er under sygebehandling i udlandet.
Hvis Sundhedsstyrelsen eller en sygehusmyndighed har givet tilladelse til behandling, kan der fortsat udbetales sygedagpenge.
Det kan f.eks. være i et tilfælde, hvor behandlingen ikke kan foretages i Danmark på grund af klimatiske forhold som ved behandlingen af psoriasis i Israel.
Jeg synes, at det er rigtigt at koble retten til sygedagpenge i udlandet med en lægefaglig tilladelse.
Da der er tale om en undtagelse fra hovedreglen om, at man skal opholde sig i Danmark for at få sygedagpenge, er det vigtigt, at der er tale om en bestemmelse, som er præcis og godt afgrænset.
Det fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget, at baggrunden for forslaget bl.a. er de kræftpatienter, der ønsker at modtage behandling for deres kræftlidelse i f.eks. Kina.
Jeg vil godt slå fast, at i det omfang, patienten har tilladelse til behandlingen i udlandet fra Sundhedsstyrelsen eller sygehusmyndigheden, bevares retten til sygedagpenge.
Det er regeringens opfattelse, at der med de gældende regler i sygedagpengeloven er en afbalanceret og fagligt velfunderet retstilstand på området, og derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Tak for det.
Som det fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget, er det ifølge sygedagpengeloven som udgangspunkt en betingelse for at modtage sygedagpenge, at man opholder sig i Danmark.
Det vil sige, som det også korrekt er angivet i bemærkningerne, at man som hovedregel er udelukket fra at få sygedagpenge uden for EU-området.
Det skal ses i tråd med det faktum, at den sygemeldtes bopælskommune har ansvaret for, at der bliver tilrettelagt en hensigtsmæssig og fagligt forsvarlig opfølgning i sagen.
Når det så er sagt, er det ikke ensbetydende med, at det ikke kan lade sig gøre at få tildelt sygedagpenge, når man opholder sig uden for EU, da der findes undtagelser fra denne hovedregel.
En af de undtagelser omhandler situationer, hvor sygedagpengemodtageren er under sygebehandling i udlandet.
Her forholder det sig sådan, at hvis Sundhedsstyrelsen eller en sygehusmyndighed har givet tilladelse til behandlingen, kan retten til sygedagpenge bevares, og personen kan derfor fortsat få udbetalt sygedagpenge.
På denne måde sikres det, at retten til sygedagpenge i udlandet sker på baggrund af en lægefaglig tilladelse.
I forlængelse heraf omtales der i bemærkningerne til beslutningsforslaget eksempler med kræftpatienter, der ønsker at modtage behandling i Kina, og som samtidig ønsker retten til sygedagpenge bevaret.
Her er det værd at bemærke, at der efter de gældende regler på området faktisk er mulighed for at bevare retten til sygedagpenge, såfremt patienten har fået tilladelse til behandling i udlandet af enten Sundhedsstyrelsen eller sygehusmyndigheden.
Opsummerende er formålet med beslutningsforslaget at give mulighed for, at der skal kunne udbetales sygedagpenge, hvis en person søger behandling uden for EU.
Den mulighed foreligger allerede i sygedagpengelovens § 3. Muligheden forudsætter dog, at der ligger en lægefaglig tilladelse til grund herfor.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
På vegne af Det Konservative Folkeparti skal jeg meddele, at Det Konservative Folkeparti heller ikke kan støtte forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-12:
I den sygedagpengelov, som vi også behandler her i Folketinget netop nu, skelner vi imellem noget, der hedder behandling, og noget, der handler om den kommunale opfølgning og sygedagpenge i den forstand.
Hvis man i øvrigt lever op til betingelserne for at få sygedagpenge og deltager i den kommunale opfølgning, der måtte være, og andre krav, som vi stiller, er det så ikke en besynderlig begrænsning af menneskers frihed at tage deres forsørgelse fra dem, hvis de skulle bevæge sig over landets grænser, også uden for EU, for at få behandling, efter at det danske sundhedssystem har givet op, og selv om de måtte være berettigede til sygedagpenge i Danmark?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Jeg er bestemt frihedselskende og går ind og hylder alle de principper og ideer, der ligger til grund for det.
Derfor er der også, som jeg har markeret i ordførertalen, situationer, hvor borgere, der rejser til Kina eller andre steder for at få behandling, fortsat kan få sygedagpenge, hvis det selvfølgelig er godkendt af en lægefaglig myndighed, og det er vel sådan set meget naturligt, at der lige skal en lægefaglig vurdering indover.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-12:
Det, som er skitseret i det her beslutningsforslag, handler jo om situationer, hvor man i Danmark har sagt: Vi kan ikke gøre mere for dig - og hvor det drejer sig om personer, som er berettigede til sygedagpenge, og som trods alt som frie mennesker må siges at have en ret til på en eller anden anden måde at søge lindring for den lidelse, de har.
Hvad er det, der gør, at man i Venstre er så forhippet på, at de skal blive i Danmark i stedet for at prøve et andet sted, hvor der måske findes nogle tiltag, der kunne gøre en forskel, hvis de i øvrigt lever op til alle de krav, der er for at få sygedagpenge?
Det er vel sådan set der, hvor friheden står sin prøve.
Altså, skal borgerne have ret til selv at tage ansvar for deres eget helbred og i den situation for deres eget fortsatte liv, eller skal de søge godkendelse hos nogle, som har opgivet?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Jeg støtter bestemt og på det kraftigste friheden.
I de situationer for ligesom at trænge ind til kernen - hvor man ikke længere kan få en opfølgende behandling på f.eks. en kræftsygdom og rejser ud, er der, som det også blev markeret i ordførertalen, fortsat muligheder for at modtage sygedagpenge, hvis der kommer en lægefaglig godkendelse af det.
Og jeg havde nær sagt: Hvorfor skulle der ikke komme det i sådan en situation?
Men nu skal vi som sagt ikke stå og sagsbehandle her, men jeg synes, at linjerne var ret klare i ordførertalen.
Der er muligheder for fortsat at få sygedagpenge, også i de her situationer.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Når jeg siger, at medarbejderne i jobcentrene er sat på en umulig opgave, skyldes det det regeltyranni, som den her regering har indført over for medarbejderne.
Der er lavet adskillige undersøgelser, også af Beskæftigelsesministeriet selv, som viser, at 75 pct. af jobcentermedarbejdernes tid går med bureaukrati, kontrol og dokumentation - det er simpelt hen for langt ude - og så kan man jo ikke løse den opgave, man bliver sat til.
Med hensyn til økonomien i jobcentrene vil jeg sige, at det hele nok skal gå, desværre på grund af den stigende arbejdsløshed, der betyder, at der er rigeligt med arbejde.
Og der skal også tilføres penge til jobcentrene, for at de kan klare det med den stigende arbejdsløshed.
Så der skal såmænd nok blive arbejde nok til både a-kasserne og jobcentrene.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-12:
Hr. Bent Bøgsted og jeg har jo forlig sammen med regeringen om sygefraværsaftalen, som handler om, at man gerne vil have, at syge aktivt sammen med kommunen hele tiden forsøger at blive bedre og i et eller andet omfang nærme sig arbejdsmarkedet.
Der er den indsats, som jeg går ud fra vi begge har tiltro til - hvor der kommer en vurdering, og hvor der i øvrigt også er en klar kommunikation i de kommuner, der gør en aktiv indsats.
Hvis man tror på det system, vi er ved at lave efter sygefraværsaftalen, burde det da være en smal sag at indføre den rettighed, som ligger i det her beslutningsforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Det kan man selvfølgelig godt sige, men som jeg sagde før, er Dansk Folkeparti også klar til at se konstruktivt på, om vi kan finde en fornuftig løsning for de her kræftpatienter.
Det eneste er, at når jeg læser beslutningsforslaget, er det jo ikke bare kræftsygdomme, det drejer sig om.
Det er mange andre sygdomme.
Hvor skal de patienter tage hen?
Der har været meget fokus på Kina, men siger man ja til forslaget, kan det være alle mulige lande rundtomkring.
Og det her med alt for mange alternative behandlingsmetoder, som vi ikke har styr på, er for mig svært at overskue.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Selv om der er lidt skiftende forklaringer her, aner jeg dog, at der er en vis forståelse for problematikken hos Dansk Folkeparti.
Det vil jeg så vælge at betragte som meget konstruktivt, og så håber jeg, at det bliver fulgt op i praksis.
Det, jeg vil spørge om, er: Hvis »livstruende sygdomme« bliver ændret til »kræftpatienter«, som altså er i terminalstadiet, vil Dansk Folkeparti så støtte forslaget?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Jeg synes, vi skal tage snakken om, hvad vi skal gøre her, i udvalget.
Det er der, Dansk Folkeparti vil arbejde konstruktivt.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Så bliver det jo desværre lidt uklart igen, for der blev jo netop tidligere sagt, at det var et problem, at der stod »livstruende sygdomme«, og at der burde stå noget med »kræftpatienter«.
Det er ærgerligt, at vi så ikke kan få det bekræftet.
Som ordføreren selv sagde, ville vedkommende jo også få sygedagpengene, hvis han eller hun var i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Jeg kan fortælle hr. Eigil Andersen, at Dansk Folkepartis menneskesyn er det, at vi skal se på, hvordan vi kan hjælpe de her kræftpatienter bedst muligt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-05-12:
Jeg synes, det er meget interessant at lytte til, at SF nu får skyld for at benytte de samme tricks og midler, som Dansk Folkeparti normalt bruger, når det gælder om at hente inspiration i pressen til de forslag, man stiller.
Men grunden til, at jeg beder om ordet, er, at jeg synes, at det, som ordføreren siger nu, er lidt underligt.
Først er det galt, at det er »livstruende«, og nu er det næsten også galt med »kræftpatienter«.
Er det ikke muligt for ordføreren nogenlunde nøjagtigt at definere, hvad det er, der er galt med forslaget, når Dansk Folkeparti ikke kan stemme for?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Det er, fordi Dansk Folkeparti ikke er overbevist om, at det er den rigtige løsning at give kommunerne myndighed til at sige: I kan rejse et eller andet sted hen i verden og få en behandling - vi er godt nok ikke sikre på, om den virker, men tag I bare derhen.
Det er vi ikke overbevist om.
Skal man se på noget i den forbindelse, skal man stadig væk have lægemyndigheden med ind i billedet.
Det er lægemyndigheden, der afgør, om man opgiver eller ikke opgiver en behandling, og om patienten er i en terminal tilstand eller ikke er.