Rasmus Prehn (S), 2007-12-13:
Som den tidligere ordfører var inde på, er der tale om en genfremsættelse af et lovforslag, der blev behandlet kort tid før folketingsvalget.
Der kan være dele af forslaget, som man er enig i, og dele af forslaget, som man ikke er enig i.
Det undrer os faktisk, at regeringen ikke har taget højde for den kritik, som blev rejst sidste gang, og delt lovforslaget op i to.
Den del af lovforslaget, der handler om muligheden for, at man som kommune kan overgå til den såkaldte Skanderborgmodel uden først at søge om dispensation, sådan som kommunerne skal i dag, er vi fra Socialdemokratiets side villige til at arbejde positivt videre med.
Vi tillægger det stor vægt, at de enkelte kommuner får den størst mulige frihed til selv at vælge, hvilken måde de vil arbejde på i hverdagen.
Skanderborgmodellen kan dog efter Socialdemokraternes opfattelse indeholde en række problemer, som vi finder det nødvendigt at påpege.
F.eks. rummer modellen en risiko for, at officielle beslutningsprocesser, der tidligere har ligget i byrådenes forskellige fagudvalg, nu overgår til at være mere usynlige og uofficielle beslutningsprocesser, som f.eks. borgmesteren tager på egen hånd, inden et forslag behandles endeligt i byrådssalen.
Beslutningerne kan også risikere at blive truffet i det skjulte frem for i det åbne og formelle i form af et udvalgsmøde.
Dette rummer således også en fare for, at mindretallet stilles ringere, idet beslutningerne i større omfang risikerer at blive klappet af i uofficielle fora inden byrådsmøderne frem for at indgå i en mere åben og formel proces i fagudvalgene.
Det kan endvidere også diskuteres, hvorvidt Skanderborgmodellen er evalueret tilstrækkeligt.
Socialdemokratiet er således ikke ukritisk over for Skanderborgmodellen, men omvendt tillægger vi det fra Socialdemokratiets side utrolig stor betydning, at de enkelte byråd og kommunalbestyrelser i tråd med det kommunale selvstyre får frihed til selv at tilrettelægge deres arbejde.
Vi anerkender ligeledes Skanderborgmodellens mulighed for at revitalisere byrådsmøderne og bringe flere sager ind på den store arena, som byrådssalen er.
Skanderborgmodellen kan ideelt set give en øget inddragelse af brugere og forældrebestyrelser, sikre klare skillelinjer mellem det politiske og det administrative niveau og sikre mindre bureaukrati og dermed bedre ressourceudnyttelse.
Derfor er vi indstillet på at arbejde videre med den del af lovforslaget, der omhandler Skanderborgmodellen, men vi kunne forestille os et ændringsforslag, der går på, at det i de enkelte kommuner skal vedtages med kvalificeret flertal.
For så vidt angår den meget vidtstrakte beføjelse, som lovforslaget lægger an til, ved at ministeren skal bestemme de nærmere regler for, hvordan kommunerne skal beregne kontroludbud, så kan Socialdemokratiet slet ikke støtte det.
Principielt bryder vi os ikke om, at den slags regler skal bestemmes af ministeren alene frem for at blive behandlet her i Folketinget.
Socialdemokratiet foretrækker så afgjort åbenhed om, hvad vi siger ja eller nej til - i dette tilfælde åbenhed om, hvilke regler regeringen pønser på at pålægge kommunerne.
Endelig er vi af den opfattelse i Socialdemokratiet, at kontroludbud i alt for mange tilfælde ender med unødigt skrivebordsarbejde og ressourcespild frem for billigere og bedre service for borgerne.
Hvor regeringen tilsyneladende er mest optaget af ideologi, bedreviden, mistillid og tvang, er vi fra Socialdemokratiets side optaget af, at borgerne får den bedste service og velfærd.
Så kort fortalt: Vi foreslår, at det her lovforslag deles i to.