Nick Hækkerup (S), 2015-02-26:
Tak til spørgeren først og fremmest for at sætte fødsler på dagsordenen i dag.
Baggrunden for, at vi debatterer det, er, at der fra tid til anden – forespørgeren nævnte selv en tv-udsendelse – har været en del omtale af, at jordemødre oplever, at de har travlt, når de er på arbejde, så travlt, at de kan have svært ved at tage sig godt af de fødende kvinder og deres partnere, så godt, som de gerne vil.
Derfor vil jeg gerne starte med at slå fast, at alle, der er gravide, selvfølgelig skal kunne føle sig fuldstændig trygge ved at skulle føde på et af de fødesteder, vi har her i landet.
Alle kommende forældre skal vide, at de får den nødvendige støtte og behandling fra jordemødre, fra læger, fra andet personale undervejs.
De skal ikke være i tvivl om, at patientsikkerheden er i orden, og at den ikke vil blive sat over styr, selv om der måtte være travlt.
Det er selvfølgelig også derfor, at regeringen sammen med SF og Enhedslisten har prioriteret fødselsområdet på årets finanslov.
Vi har afsat 35 mio. kr. i år og 75 mio. kr. for næste år til et permanent løft af kvaliteten på fødegangene.
Derfor hilser jeg også debatten om, hvordan vi så bruger pengene bedst muligt, velkommen.
Lad mig ridse op, hvad der er sket de sidste par år.
Udgangspunktet for behandlingen af gravide og fødende i Danmark er en række anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen, de 12 kapitler, der fremgår af »Anbefalinger for svangreomsorgen«.
De udstikker rammerne for, hvilke tilbud regionerne og kommunerne – for det er jo dem, der har ansvaret for at tilrettelægge svangreomsorgen – skal give den gravide kvinde og hendes partner undervejs i graviditeten til selve fødslen og i barselsperioden.
Jeg vil pege på nogle tendenser inden for svangreområdet, som måske kan forklare noget af den travlhed, som er på tale.
Det er blevet fremhævet både af Danske Regioner, Jordemoderforeningen og Sundhedsstyrelsen, at der er sket nogle forandringer på fødselsområdet gennem de seneste par år, og det er rigtigt nok.
Vi kan se, at der er sket en ændring, hvad angår de fødende kvinder.
er der flere ældre, der føder; der er flere, der er overvægtige; der er flere med kronisk sygdom; og der er flere, der er blevet gravide gennem kunstig befrugtning.
Det har medført nogle ændrede forhold omkring selve fødslen, bl.a. med flere igangsættelser, flere komplicerede fødsler, hvor der f.eks. bruges sugekop undervejs, og kortere indlæggelser på fødegangen.
Fødestederne er blevet samlet og er blevet mere specialiserede, så der i dag er 24 fødesteder i landet.
Jeg vil også fremhæve, at der er taget mange forskellige initiativer for at styrke fødselsområdet og øge patientsikkerheden.
Der er først og fremmest kommet en række nye faglige anbefalinger på området.
Der er løbende kommet nye anbefalinger fra det videnskabelige selskab på området, Dansk Selskab for Obstetrik og Gynækologi.
Det var selskabet, som i 2011 anbefalede at sætte fødsler i gang tidligere, og det har medført, at vi i dag kan se et reduceret antal børn, der dør før fødslen.
I 2013 udarbejdede Sundhedsstyrelsen en plan for overvågning og tilsyn med fødestedernes brug af medicin til at igangsætte fødsler.
Den skal både understøtte det rigtige niveau for antallet af fødsler, der bliver sat i gang, og samtidig styrke trygheden og sikkerheden for de fødende.
2013 var også året, hvor Sundhedsstyrelsen opdaterede sine anbefalinger for barselsplejen, så både sygehuse og hjemkommuner bedre kan tage højde for de kortere indlæggelsestider, vi har i dag.
Anbefalingerne har f.eks. betydet, at sundhedsplejersken i dag kommer på et tidligere besøg i hjemmet, efter at familien er udskrevet.
Ved besøget skal sundhedsplejersken både følge op på barnets og morens tilstand og trivsel og forebygge, at der bliver behov for genindlæggelse af det nyfødte barn.
Endelig vil jeg fremhæve kvalitetsprojektet »Sikre fødsler«, som også skal nedsætte antallet af børn, der får for lidt ilt under fødslen.
Både Jordemoderforeningen og Danske Regioner peger på, at det er et projekt, der har vist gode resultater.
Der er altså sket rigtig meget på det her område inden for få år.
Det afspejler udviklingen både fagligt og organisatorisk.
Og udvikling er jo et af grundvilkårene i sundhedsvæsenet, at det hele tiden bevæger sig.
For at sætte udviklingen lidt i relief, har regionerne oplyst, at antallet af jordemødre på fødselsafdelingerne er steget med 34 pct. svarende til 259 fuldtidsstillinger de sidste 5 år.
Som politikere skal vi selvfølgelig følge området fra sidelinjen og sørge for, at rammerne i sundhedsvæsenet stadig sikrer, at al udvikling også fører til gode resultater, i det her tilfælde gode fødsler.
Og vi ved faktisk noget om, hvad der basalt set skal til, for at en fødsel bliver en positiv oplevelse.
Vi ved, at der er en række fordele ved, at den fødende kvinde har en jordemoder eller en anden omsorgsperson til stede hos sig under fødslen.
Risikoen for, at kvinden får behov for medicin til at tage smerter, falder; chancen for, at fødslen forløber spontant, dvs. uden indgreb, stiger; og den fødende kvinde er generelt mere tilfreds med fødslen.
Det er der god dokumentation for.
Jeg synes, at det er relevant at tage den her debat, både på baggrund af den omtale, der har været, men også på baggrund af de mange initiativer, der er taget, og på baggrund af den udvikling i antallet af fødsler, der har været over de seneste år, og de ressourcer, der er til stede for at kunne håndtere de her fødsler.
Derfor ser jeg frem til debatten.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi i Folketinget forholder os til området, og jeg synes, det er vigtigt, at vi, som vi har gjort med den seneste finanslov, løbende følger op, hvor situationen tilsiger det.
Jeg synes helt grundlæggende, der er grund til at glæde sig over, at vi her har valgt at sige, at her vil vi som samfund gerne levere en ekstra indsats, her vil vi gerne gøre det lidt bedre for dem, som skal føde, sådan at det kan blive den trygge og gode oplevelse, som det gerne skulle være – og ikke bare har sagt det, men også sat ekstra penge af til faktisk at gøre det over de kommende år.