runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-05-10:
Jeg synes, vi skal se på det.
Jeg har ikke nogen mistanke om, at der er nogle, der lader et bookingsystem flyde.
Jeg fornemmer tværtimod, at der er vilje til dialog blandt de her parter, og det synes jeg måske også er noget, der kan fremme det.
Jeg synes ikke, det ville gøre noget, hvis vi fik tilrettelagt en model, som gør, at politiet kan få en lidt mere effektiv ressourceudnyttelse.
Det tror jeg kunne være til alles gavn.
Karsten Nonbo (V), 2012-05-10:
Jeg vil lige sige, at jeg ikke køber det argument.
Jeg køber ikke, at politiet siger, at hvis statistikken for vores genbesættelse af køreprøverne er for ringe, så stiller vi bare større krav til eleverne, for så kan vi da i hvert fald udfylde det fjerde- og femtedagen.
Nej, politiet og systemet skal tage sig sammen og først løse det på de 3 dage, og når det er løst, så kan det være, vi kan se på, om der er nogle sløsede elever, som vi stadig væk skal have fat i nakken på.
Så kan det godt være, at vi skal udvide til 5 dage, men vi skal ikke lave en bedre statistik ved at stille større krav til eleverne og stadig væk lade det flyde med bookingsystemet.
Det er bare det, jeg vil påpege.
Morten Bødskov (S), 2012-05-10:
Jeg har forsøgt at fremføre de argumenter, der er for det, og der er som sagt det praktiske argument, nemlig at det som sagt er vanskeligt at nå at afsætte en køreprøve til anden side, hvis man melder afbud så sent som 3 dage før.
Og en forøgelse på fra 3 til 5 dage giver som sagt politiet muligheder for at tilrettelægge ressourcerne bedre.
Det er de argumenter, som vi selvfølgelig kan tage med i den videre diskussion af det, og det kan vi jo tage i udvalgsarbejdet med det her forslag.
Karsten Nonbo (V), 2012-05-10:
Jeg vil lige først og fremmest takke den konservative ordfører for en fantastisk flot ordførertale.
Det er lige før, jeg beder om at få den optrykt i betænkningen.
Statistik er jo en mærkelig ting, og derfor skal vi lige være opmærksomme på, at hvis vi udvider fra 3 til 5 dage, så kommer det til at se bedre ud med genetableringen af teoriprøverne på grund af de to forlængede dage.
Men det, vi beder om, er at få løst det inden for de første 3 dage, og det er stadig væk ikke godt nok.
Men jeg er glad for, at justitsministeren giver tilsagn om, at det er noget, vi skal kigge på.
Men vi skal bare passe på ikke at tro, at vi gør statistikken bedre ved at stille større krav til eleverne uden at stille større krav til, at det løses inden for de første 3 dage.
Jeg vil være meget opmærksom på, at vi ser på det i udvalgsarbejdet.
Men ellers vil jeg sige tak for de tilsagn, der er givet fra ministerens side.
Vi skal nok finde ud af at nå hinanden, men indtil videre må vi sige, at jeg er lige så skeptisk som hr. Tom Behnke var på det med udvidelse fra 3 til 5 dage.
I hvert fald skal vi have løst det andet problem først.
Morten Bødskov (S), 2012-05-10:
Tak for det, formand.
Det handler som bekendt om, at vi skal udvide adgangen til at frakende en kørelærer retten til at virke som kørelærer, hvis den pågældende ikke overholder reglerne for kørelærervirksomhed.
Det forstår jeg også at alle er enige om at der er behov for, og det er jeg selvfølgelig glad for.
Det er selvfølgelig af hensyn til den almindelige færdselssikkerhed, at nye bilister får den nødvendige køreuddannelse, inden de får deres kørekort.
Det er der ingen der kan være uenig i, og det er jeg selvfølgelig glad for at have konstateret; sådan skal det selvfølgelig også være.
For virkeligheden er jo den, at der allerede i dag, som det også har været fremme, gælder en hel række krav til køreuddannelsens indhold og gennemførelse, bl.a. et mindstekrav om antallet af timer i teori og øvelseskørsel.
Det gælder også kravet om, at kørelæreren skal anvende lektionsplanerne i undervisningen, som det også har været diskuteret i dag.
Hele pointen med det her er jo, at det er uacceptabelt, hvis kørelærere ikke overholder de regler, og det er derfor, vi sætter hårdere ind nu.
Og det er som sagt regeringens opfattelse, at det er der behov for.
Vi har en masse dygtige kørelærere, men vi har nogle få, som ikke er i stand til at overholde de regler, som vi har, og derfor sætter vi hårdere ind over for dem.
Så er der stillet spørgsmål, jeg tror, det var af hr. Karsten Nonbo, om kørelæreruddannelsen.
Jeg kan kun bekræfte, og det er noget, der har været diskuteret flere gange, at der er behov for at give den et kvalitetsløft.
Og jeg kan sige, at arbejdet ikke er helt så langt fremme, at vi på nuværende tidspunkt kan sige, hvornår det bliver færdiggjort, men der arbejdes med sagen.
Så det er helt sikkert noget, vi kommer tilbage til.
Så bliver der spurgt til varselsændringen fra de 3 til de 5 dage.
Altså, der har Rigspolitiet og KL peget på, at det kan være vanskeligt at afsætte en køreprøve til anden side inden for den tidsramme, der gælder i dag, så det har simpelt hen også et praktisk element i sig.
Og jeg synes, man skal være opmærksom på, at det også hænger sammen med, at hvis vi gør, som der står i forslaget her, hvor det er angivet, at vi ændrer det fra 3 til 5 dage, så giver det politiet mulighed for en bedre ressourceudnyttelse.
Det synes jeg også lige er et hensyn, der bør indgå i den videre debat om det her.
Men teknikken i det, systemerne i det kan vi tage en diskussion om i udvalget, hvis der er behov for det.
Jeg vil bare sige, at både Rigspolitiet og KL har signaleret, at de selvfølgelig er villige til dialog med kørelærerne, hvis der er problemer og spørgsmål, der skal afklares.
Så det må ligesom være udgangen på det.
Men jeg tror bare, man skal være opmærksom på, at det altså også er af hensyn til, at hvis man gør som her foreslået, altså øger det fra 3 til 5 dage, så giver det politiet mere fleksibilitet i tilrettelæggelsen af deres ressourceanvendelse, og det synes jeg er et vigtigt argument i den her sammenhæng.
Men ellers tak for en rigtig god debat om forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2012-05-10:
Den statistik, som Ankenævnet for Køreundervisning fører, viser, at der er sket et ret markant fald i antallet af sager, der faktisk er indbragt for nævnet, fra cirka 25 sager pr. år sidst i 1980'erne til under 10 sager i de senere år.
Det fremgår også af nævnets hjemmeside, at de fleste sager drejer sig om det beløb, eleven skal betale for undervisningen, og det kan man jo sagtens forestille sig giver anledning til nogle diskussioner rundtomkring.
Desuden har der været en del sager, der handlede om dårlig kemi mellem lærer og elev, kan man se, og den slags har naturligvis indflydelse på såvel den undervisning, der gives, som på hvordan den modtages, det er klart nok.
Så det er med andre ord ikke noget stort problem, vi i virkeligheden her skal tage stilling til, men altså dog stort nok til, at der skal gøres noget ved de problemer, som der er, og som både lovforslaget og enkelte af høringssvarene trods alt peger på.
Enhedslisten kan derfor tilslutte sig opfattelsen af, at et mangelfuldt tilrettelagt undervisningsforløb kan have afgørende indflydelse på den enkelte elevs færdigheder som bilist, og da der er alt for mange usikre bilister på vejene, bidrager vi naturligvis gerne til at mindske antallet af disse og stemmer derfor også ja til forslaget.
Skærpede krav til kørelærere og herunder muligheden for at fratage dem retten til at virke som kørelærer er en af vejene hertil, ingen tvivl om det.
Vi støtter også, at kørelærere, der gentagne gange overtræder reglerne, for bestandigt fratages retten til at virke som kørelærer, altså når der er tale om gentagelsestilfælde.
Men her er det vigtigt at se på, at den kørelærer, der – hvad skal vi sige – undtagelsesvis kvajer sig, ikke rammes på sit levebrød for bestandigt.
Vi kan jo alle komme til at kvaje os i det job, vi har.
Fratages en kørelærer retten til at virke som sådan ved dom, mener vi, at den pågældendes retssikkerhed jo nok i de fleste tilfælde er tilgodeset, i og med at det er via en domsforhandling.
Vi kunne godt have tænkt os, at forslaget var indgået i en større helhed, hvor der både blev set på muligheden for at lave en autorisationsordning for kørelærere og for at opkvalificere faget med henblik på at gøre køreundervisningen endnu bedre og på, hvordan undervisningen af de kommende bilister skal finde sted.
Lovforslaget indeholder også et forslag om, at der meldes afbud senest 5 dage, hvilket nogle af ordførerne har været inde på, inden en køreprøve afholdes, og så skal der ikke betales gebyr.
Det er selvfølgelig vigtigt, at prøverne kan aftales i god tid af såvel kørelæreren som politiet og eleven, så der ikke opstår huller i planlægningen.
Kravet om en 5-dages-frist er ikke urimeligt, men fordrer jo selvfølgelig så, at det omfatter alle parter, kan man sige.
Der kan naturligvis opstå uventede hændelser for alle, dødsfald eller hvad ved jeg, der berettiger til, at man fraviger gebyrkravet.
En eller anden form for administrativ konduite bør derfor være gældende.
Men Enhedslisten støtter altså alt i alt lovforslaget her.
Anne Baastrup (SF), 2012-05-10:
Hvad angår de fleste af problemerne, tror jeg også, at det vil være noget, som det her lovforslag vil kunne løse.
Men hr. Kim Christiansen pegede jo på noget, der var meget rigtigt, nemlig det problem, der handler om, hvordan vi sikrer, at vi rent faktisk kan få rejst en sag i forhold til de kørelærere, der ikke har rent mel i posen, og hvilken sikkerhed vi egentlig har der.
Der er der selvfølgelig de køresagkyndige, som jo ved, hvor mange gange deres elever dumper, og så er der også eleverne selv.
Men det betyder jo så også, at der skal være en eller anden form for information til dem.
Noget af den information, som jeg også godt kunne forestille mig at man skulle have, kunne være noget information i form af, at der, hvis man som elev f.eks. havde skrevet under på, at man havde fået et kursus i glatvejskørsel eller noget andet, og man rent faktisk ikke havde haft det, så skulle stå en lille sætning, der lød: Du skal vide, at du, hvis du her skriver noget, der er forkert, så vil komme til at læne dig op ad en overtrædelse af straffelovens bestemmelser om afgivelse af urigtige oplysninger til offentlige myndigheder.
Hvis vi giver en 18-årig den type oplysninger, tror jeg i og for sig, at det vil kunne flytte det en smule, altså i forsøget på at undgå, at man bare skriver under på, at man har været til samtlige kurser, og det ikke er tilfældet.
Så var der også det spørgsmål, som Venstres ordfører rejste, nemlig spørgsmålet om det med de 3 eller de 5 dage.
Her vil jeg altså sige, at jeg har svært ved at forstå, at det skulle være meget vanskeligt for de unge, der skal op til en køreprøve – eller for andre, der skal det – at kunne forudse, hvad der ligger fem hverdage frem i tiden.
Jeg tror godt, at det kan lade sig gøre.
Men dertil kommer der jo så også det, at Rigspolitiet og Kommunernes Landsforening har en forpligtelse til at sørge for, at det er et system, der er moderne, ordentligt og veltilrettelagt, således at man ikke skal have bøvl med at finde rundt i, om der er perioder med ledige timer, og at man så ikke kan komme ind og få en tid.
Det her er noget, som simpelt hen må være i orden, og det er noget, som Kommunernes Landsforening, der jo gerne har villet have den her opgave, har en forpligtelse til at leve op til.
Ellers må vi andre jo overveje, om det er det rigtige sted, opgaven er blevet placeret, for det er altså uhensigtsmæssigt, at der, hvad angår det her system, er dette slagsmål mellem politiets køresagkyndige og Kommunernes Landsforening.
Men fra SF's side er der opbakning.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-05-10:
Tak for ordet.
Trafiksikkerhed er noget, alle partier i dette land vægter højt, og det gælder også Radikale Venstre.
Når det kommer til bilisme og de fremtidige bilister, har kørelærerne et stort ansvar.
De skal sørge for at uddanne de nye trafikanter bedst muligt, og derfor er det helt essentielt, at kørelærerne sørger for at overholde de krav, der er til undervisningen af de nye bilister.
Der er allerede i dag mulighed for at frakende en person retten til at drive virksomhed, der kræver en særlig offentlig autorisation, men vi kan i Radikale Venstre bakke op om, at vi får en særskilt hjemmel i færdselsloven, der fastslår, at en kørelærer kan fratages retten til at drive kørelærervirksomhed, hvis denne groft eller gentagne gange overtræder reglerne.
Brancheorganisationerne ser ud til at bakke op om dette; de har også en interesse i at få pillet de brodne kar væk.
Lavt timetal m.v. må desuden formodes også at medføre en højere dumpeprocent til køreprøverne.
Det sætter systemet under pres, hvilket også er et argument for at holde kørelærerne fast på et undervisningsforløb af høj kvalitet.
Derfor er vi indstillet på at rykke grænsen fra de nuværende 3 dage til 5 dage.
Samlet set kan jeg altså meddele, at vi i Radikale Venstre støtter op om dette lovforslag.
Kim Christiansen (DF), 2012-05-10:
Den socialdemokratiske ordfører var en lille smule hurtigere, end jeg havde forventet.
Men jeg vil sige, at det jo er korrekt, at det lovforslag, vi behandler i dag, er blevet til for at se, om man kan gøre mere for at stoppe de her brodne kar, der er også i den her branche.
Så derfor giver det god mening at sikre en bedre kontrol og også en sanktion over for dem, der ikke kan finde ud af at følge spillereglerne.
Det er i alles interesse, at vi har en god og ordentlig køreuddannelse.
Det gavner færdselssikkerheden, og vi ser desværre i dag ganske mange ulykker blandt unge mennesker, så vi kan næsten ikke forbedre køreuddannelsen nok.
Det, jeg ikke rigtig kan se i lovforslaget, er, hvordan man egentlig kontrollerer det her.
Er det sådan noget med, at kørelærerne – og nu må ministeren godt prøve at lytte efter – skal angive hinanden, og så kommer der en efterfølgende retssag, eller påtænker justitsministeren at lave en eller anden kontrolforanstaltning, for at man udfører den her køreundervisning på god og betryggende vis?
Det savner jeg at få et svar på.
Nu får vi en sanktion, og det er godt.
Der er et andet element i lovforslaget med hensyn til det her med 3 dage eller 5 dage.
Dansk Kørelærer-Union er jo lidt kritisk over for at gøre det til 5 dage.
Jeg tror egentlig heller ikke, det så meget er der, problemet ligger.
3 dage er ganske udmærket, men problemet er bare, at den procedure med at booke de her tider nok hører til i et andet årti, vil jeg sige.
Vi ved alle sammen, hvor svært det kan være at få fat i borgerservice – de har åbent i ganske få timer, og i de timer er det ikke altid nemt at komme igennem – og inden borgerservice så får rettet henvendelse til politiet og sådan noget, er de 3 dage såmænd hurtigt gået.
Nu kan man jo komme på Facebook, på Twitter, vi har jo alle mulige sociale medier, hvor vi kan snakke med folk over hele jordkloden.
Vi har internetforretninger, vi kan snart købe alt fra stoppenåle til rumraketter, og det bliver leveret på ingen tid.
Så må det også være muligt – selv for staten – at lave et bookingsystem, som kan fungere smidigt.
Jeg tror, at det måske er der, man skal lave en lille indsats.
Ellers er jeg helt sikker på, at der må være private aktører, der kan løse opgaven.
Med hensyn til det her med, at tolke skal ansøgerne selv finansiere, er der også skrevet i lovforslaget, at det kan justitsministeren fastsætte regler for.
Der står »kan«, men der kunne jeg godt tænke mig at der havde stået »skal fastsætte regler for«.
Så havde jeg også gerne set, hvad ministerens konklusion var.
Men jeg går ud fra, at når det står sådan i lovforslaget, er det, fordi ministeren ønsker, at ansøgerne selv skal betale for tolkehjælp, og det hilser vi selvfølgelig meget velkommen i Dansk Folkeparti.
Så der er ting, vi skal have snakket om i udvalget, men ellers vil jeg sige, at det langt hen ad vejen er et godt og fornuftigt lovforslag, der forhåbentlig kan være med til at sikre det, vi alle sammen ønsker, nemlig en god og ordentlig køreuddannelse.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-10:
Som det allerede er nævnt, handler det her lovforslag om, at det skal være lettere at fratage godkendelsen til at være kørelærer.
Det kan Socialdemokraterne støtte.
Det er i dag sådan, at man kan blive frataget den, hvis man bliver dømt for forhold efter straffeloven, men med det her lovforslag bliver det nu en selvstændig paragraf i færdselsloven.
Jeg tror i virkeligheden, som det allerede blev nævnt af Venstres ordfører, hr. Karsten Nonbo, at det handler om, at det store, store flertal opfører sig ordentligt og kan finde ud af at overholde reglerne osv., og hvordan kan vi så sørge for at komme efter de ganske få, som ikke opfører sig ordentligt?
Og når det er vigtigt at komme efter de ganske få, der ikke opfører sig ordentligt, er det jo lige præcis af hensyn til det store flertal.
Så er det rigtigt, at der er nogle andre forhold i lovforslaget, bl.a. det her fra de 3 dage til 5 dage, som også Venstres ordfører var inde på.
Det er Socialdemokraterne også enige i.
På den baggrund skal jeg anbefale forslaget til vedtagelse.
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-10:
Jeg vil meget gerne kvittere for den behandling, der er af lovforslaget.
Som hr. Mike Legarth siger, kan det virke enkelt i sin intention, men det er faktisk ganske komplekst, hvad der ligger neden under.
Og derfor vil jeg også gerne kvittere for de diskussioner, vi har haft forud for lovforslagets fremsættelse, for der er jo en, hvad skal man sige, kreds omkring det kommunale landkort.
Jeg tror, det er meget afgørende at holde lige præcis den balance, som den konservative ordfører også slår an her, nemlig at der skal lyttes der, hvor der er konkrete problemer, men at der ikke skal gives, hvad skal man sige, nye muligheder for dem, der holdt sig ude af de samarbejder, som blev etableret i forbindelse med kommunalreformens gennemførelse.
Så det vil jeg meget gerne kvittere for.
Så er det faktisk en glæde for mig, at hr. Leif Mikkelsen på den måde kan støtte lovforslagene, som de er blevet fremlagt.
Jeg tror også, det skyldes en fælles politisk grundholdning, som handler om, at man bliver nødt til at lytte til kommunerne og give dem nogle muligheder for at løse deres opgaver på en måde, som er den rigtige og den bedste for borgerne.
Så jeg vil gerne kvittere meget for imødekommelsen og ordene, som er sagt om fleksibilitet og det at lytte og holde den her balance, og hvis der er spørgsmål, ser jeg naturligvis frem til at besvare dem i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Mikkel Dencker (DF), 2012-05-10:
Det her lovforslag, L 176, er jo så også en del af den energiaftale, som rigtig mange af Folketingets partier indgik for halvanden måned siden.
Som de to foregående ordførere allerede har nævnt, går lovforslaget ud på at indføre den såkaldte engrosmodel for elmarkedet.
Det betyder, at folk, som vælger at skifte elleverandør, kun behøver at modtage én elregning – modsat nu, hvor mange, som skifter elleverandør, kommer op på at modtage to regninger: en fra handelsselskabet og en fra netselskabet.
Alt andet lige skal engrosmodellen i hvert fald gøre det nemmere at skifte elleverandør og nemmere at shoppe rundt i, hvem der kan levere elektricitet billigst til husstanden.
Det skulle også gerne medføre, at der bliver mindre udgifter for især netselskabet, som jo slipper for at skulle afregne forbrug hos kunderne og dermed stå for opkrævning af betaling.
Alt andet lige må det give et lavere omkostningsniveau hos dem og på sigt så også lavere priser for forbrugerne.
Dermed får vi altså skabt mere konkurrence på elmarkedet, hvilket jo i sig selv er rigtig godt, og når folk kan få lavere priser, kan de heldigvis bruge deres penge på noget andet og bedre.
På den måde skulle det også gerne give et lille positivt bidrag til nationaløkonomien samlet set.
Vi fik jo gennemført en liberalisering af elmarkedet for små 10 år siden, og som både jeg og de foregående ordførere allerede har været inde på, har det ikke fungeret godt nok, når ikke flere har valgt at skifte elleverandør.
Det kommer det forhåbentlig til med de fordele, som jeg allerede har nævnt, og derfor skal jeg sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter det her lovforslag, som jo går ud på at indføre et godt element fra energiaftalen i lovgivningen.
Tom Behnke (KF), 2012-05-10:
Altså, det begynder at minde om de paroditegninger om, at hvis der er noget galt i systemet, så gør vi noget ved borgerne i stedet for at gøre noget ved systemet.
Det er jo helt håbløst.
Ministeren siger, at det kan være svært at afsætte til anden side inden for de 3 dage.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Der er kørelærere, der om morgenen konstaterer, at der er ledige tider og forsøger at få dem, men systemet afviser.
Det kan ikke lade sig gøre at booke tiderne.
Så når det nu er systemet, der forhindrer, at man afsætter til anden side, var det så ikke den rigtige rækkefølge at ændre systemet – og dermed løse problemet – i stedet for at pålægge borgerne yderligere udgifter og problemer og bøvl, som ikke løser problemet?
Det vil bare gøre det mere bøvlet at være borger.
Villum Christensen (LA), 2012-05-10:
Jeg skal på vegne af vores ordfører hr. Simon Emil Ammitzbøll tilkendegive, at vi synes, at det er et godt lovforslag, og vi kan tilslutte os de stramninger og de tidsfrister, som flere af ordførerne allerede har nævnt.
Morten Bødskov (S), 2012-05-10:
Det er jeg nu ikke helt enig i, og derfor synes jeg også, at vi selvfølgelig godt kan tage en diskussion om det her.
Jeg synes selvfølgelig, at vi i respekt for dem, der arbejder med det til daglig, skal lade den dialog, der både fra Rigspolitiet og Kommunernes Landsforenings side er signaleret vilje til, køre.
Jeg er helt overbevist om, at der her er muligheder for at få et mere smidigt system og råde bod på nogle af de problemer, der har været, og jeg synes som sagt, at vi skal tage den sidegevinst med os, der er ved, at politiet kan få en lidt mere effektiv ressourceudnyttelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-05-10:
Der kommer til at være meget mere el i fremtiden, og det gør der, fordi vi i Danmark især er begunstiget med gode vindressourcer.
Derfor er det selvfølgelig hensigtsmæssigt, at vi går ad den vej, når vi gerne vil skabe mere vedvarende energi.
Jeg tror sådan set, at ambitionen var en anden end den, vi så er endt ud med i forhold til de private husstande; jeg tror, flere havde troet, at folk ville benytte sig af muligheden for den fri konkurrence på det her område.
Formålet med dette specifikke lovforslag er, at vi fremmer konkurrencen på elmarkedet, men også, at vi får en højere grad af forbrugergennemsigtighed på området.
Der kan næppe være mange, der har invendinger imod det, og det kan man også se af de høringssvar, der er kommet.
Generelt viser de, at fremme af konkurrencen på elmarkedet, som lovforslaget lægger op til, er den fuldstændig rigtige vej at gå.
Formålet er selvfølgelig at gøre det nemmere og gøre det billigere, men også at gøre det mere overskueligt for forbrugerne.
Overordnet vil måden, vi fremmer konkurrencen på, være at lave en såkaldt engrosmodel, som kommer til at ligne det, vi kender fra telemarkedet, og det sker – som jeg sagde indledningsvis – som en konsekvens af, at kun en lille del af forbrugerne har benyttet sig af den mulighed for frit leverandørvalg, som blev indført med aftalen fra 2003.
Engrosmodellen sikrer en ny ansvarsfordeling på elmarkedet, hvor hovedpointen er, at det gøres nemmere for forbrugerne at få et overblik over, hvordan de betaler deres el, og dermed bedre kan se, hvordan det er økonomisk bedst for dem at handle med el.
For at forbrugerne kan få det overblik, skal de ikke længere have flere elregninger, men nøjes med at have en samlet elregning sendt ind ad brevsprækken.
Derudover skal elhandelsvirksomhederne have en langt mere fremtrædende rolle i markedet for el.
Det åbner igen op for større konkurrence.
Elhandelsvirksomhederne bliver dermed den primære kontakt til forbrugerne, mens netvirksomhederne mere vil koncentrere sig om det, der er deres kerneopgaver, nemlig drift, vedligeholdelse m.m. Lovforslaget vil i sin helhed være med til, at vi kan komme i mål med de ambitiøse målsætninger, som vi har i energiforliget.
Igen kan jeg sige, at det her lovforslag er et vigtigt skridt i den rigtige retning for Danmark og for den danske energiforsyning, og derfor kan Socialdemokraterne selvfølgelig støtte forslaget.