runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Som jeg forklarede lige før, træder de mennesker, der søger asyl i Danmark, jo ikke bare sådan over grænsen fra Syrien og ind på dansk jord.
Det gør de jo ofte, fordi de har undersøgt de vilkår, der er i Danmark.
Og hvis man på forhånd ved, at der nu er de regler, som vi er ved at vedtage, nemlig at man skal vente 3 år for at få familiesammenføring, er det jo, at vores analyse siger, at de her mennesker ikke vælger at søge asyl i Danmark.
Dermed har vi bedre kapacitet til at integrere de rigtig, rigtig mange flygtninge, der allerede er kommet hertil.
Og det er nu engang det vigtigste at få dem, der er kommet hertil, integreret, samtidig med at vi ikke bliver overvældet af så mange flygtninge, som vi f.eks. har set i Sverige.
Lotte Rod (RV), 2016-01-13:
Er Venstre enig med Socialdemokraterne i, at det her lovforslag ikke vil forbedre integrationen, men at der faktisk er elementer i det, som skader integrationen?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-13:
Men konsekvensen af det her lovforslag, hvis det bliver vedtaget, bliver jo, at børn kommer til at kunne tilbringe hele deres barndom på et asylcenter, altså at vi vender tilbage til den tilstand, der var, før hr. Anders Fogh Rasmussen gjorde systemet mere rimeligt over for børnene.
Er der ingen øvre grænse for, hvor længe Venstre mener at et barn kan bo på et asylcenter?
Kan Venstre acceptere, at et barn f.eks. fødes i et asylcenter, og at det kommer til at tilbringe hele sin barndom der?
Kan vi udsætte børn for den behandling i Danmark?
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for fru Johanne Schmidt-Nielsens store støtte til Venstres tidligere formand og vores tidligere statsminister.
Derudover er hensigten ikke, at man skal tilbringe hele sit liv i et asylcenter.
Hensigten er, at man skal være i asylcentret, så længe ens sag kører.
Den dag der bliver taget en beslutning fra den danske stats side om, at man ikke har krav på ophold, så skal man sendes hjem, fordi det vurderes, at det er sikkert at blive sendt hjem, eller man får flygtningestatus, og så flytter man ud af asylcentret.
Så længere er den sådan set ikke.
Så er jeg godt klar over, at der er nogle, der ikke vil rejse hjem, men det er jo så en beslutning om, at man ikke vil rejse hjem, på trods af at vi vurderer, at det er sikkert.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Det vil jeg gerne følge op på.
Jeg vil også gerne udtrykke opbakning til Venstres tidligere formand hr. Anders Fogh Rasmussen, som netop kom med de her udtalelser tilbage i 2007.
Det betyder jo ikke generel opbakning til Venstres politik.
Det tror jeg udmærket ordføreren er klar over, men det var faktisk virkelig reflekteret.
Og det kan man jo savne i dag.
Jeg synes, at ordføreren fortsat skylder at sige, hvor længe Venstre mener at børn kan sidde i asylcentre, for det, der jo skete i 00'erne, var, at børn fejrede 10-års fødselsdag i asylcentre i Danmark, og det var det, som Venstres daværende formand sagde, at det kunne Venstre på daværende tidspunkt ikke tage ansvar for.
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Jeg mener, at man ikke skal sidde i et asylcenter længere end højst nødvendigt.
Det er derfor, at vi arbejder på at forkorte sagsbehandlingstiden, men faktum er nu engang, at man kommer til et tidspunkt, hvor man enten får at vide, at det er sikkert at rejse tilbage til hjemlandet, eller man får at vide, at man får ophold i Danmark og dermed flygtningestatus.
Så kommer man ind i en helt anden proces.
Det er jo det, vi skal arbejde os hen imod.
Men hvis folk nægter at rejse tilbage til deres hjemland og vi vel at mærke ikke har en aftale med det hjemland, om man kan tvinge folk imod deres vilje til at rejse hjem til deres hjemland, selv om hjemlandet er sikkert, så er det jo en beslutning, forældrene selv tager om, at de ikke vil tage tilbage til et sikkert hjemland.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
De er børn og ikke ansvarlige for, hvilke beslutninger deres forældre træffer.
Er det sådan, at Venstre om 10 år vil stå på mål for, tage ansvar for, at børn fejrer 10-års fødselsdag på et asylcenter i Danmark?
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Vi står i en situation i dag, der på ingen måde er sammenlignelig med 2007.
Det, der er sammenligneligt med 2007, er, at dengang ønskede vi at køre med en stram udlændingepolitik, men samtidig en human udlændingepolitik – det gør vi selvfølgelig også i dag – men vi har vedtaget en lang række tiltag i dag, som ikke var nødvendige dengang, og derfor er situationen en anden.
Alle, der kommer til Danmark, bliver behandlet med respekt, alle, der kommer til Danmark, bliver behandlet humant, men vi har nu engang en helt anden situation, et helt andet pres på hænderne i dag, end vi havde dengang.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-13:
Jeg tror, at ordføreren og jeg har en lidt forskellig opfattelse af, hvad der er humant, og hvad der ikke er humant.
Jeg mener f.eks. ikke, at det er humant, at man skal vente 3 år på at få familiesammenføring, når vi ved, hvor totalt belastende det er, og når vi også ved, at mennesker efterfølgende ikke kan integreres, fordi de er blevet fuldstændig ødelagt psykisk.
Mener ordføreren ikke, at det, at de skal vente 3 år på familiesammenføring, vil kunne få asylansøgere til at tage deres familie med herop og dermed udsætte deres børn for den meget farefulde færd, som det er at sejle over Middelhavet, fordi de ikke længere tør efterlade deres familiemedlemmer i krigsområderne?
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Det, at vi forlænger perioden for at kunne få familiesammenføring, er ikke noget, vi gør, fordi vi har lyst til det.
Det er noget, vi gør, fordi vi er under et historisk stort asylpres.
Vi ser, at et af de virkemidler, vi har, som vi kan tage i brug for at reducere antallet af mennesker, der søger imod et så attraktivt land som Danmark, er familiesammenføringsreglerne.
Og de mennesker, der søger asyl i Danmark, har i langt de fleste tilfælde rejst fra land til land, ofte gennem Tyrkiet, gennem en række Balkanlande, gennem Østrig og Tyskland, for lige præcis at søge asyl i Danmark.
Det gør de ofte, fordi de tænker, at der her er de mest lukrative forhold.
Ved at ændre på det kan vi reducere antallet af mennesker, der søger asyl i Danmark, og det er nu engang det primære formål.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-13:
Der er jo ingen tvivl om, at det er det primære formål med hele det her lovgivningskompleks.
Men mener ordføreren ikke, at det er uretfærdigt over for de mennesker, som har været her siden foråret sidste år, og som ikke har nået at indgive en begæring om familiesammenføring, fordi de ikke har været her længe nok?
De bliver nu fanget af de her regler, fordi de simpelt hen ikke har vidst, at de skulle vente 3 år på familiesammenføring.
Desuden kommer de efterfølgende til virkelig at koste enormt mange penge for dette samfund, fordi de vil bryde sammen og rimeligvis vil skulle have alle mulige former for psykologisk hjælp til både dem selv og efterfølgende også til deres børn.
Marcus Knuth (V), 2016-01-13:
Som sagt er det her ikke noget, vi gør, fordi vi har lyst til det, men fordi vi kigger på, hvad der sker, hvis vi ikke gør det her.
Så risikerer vi, at der kommer flere og flere hertil, inklusive gennem familiesammenføring, og så risikerer vi at ende i en situation som Sverige, hvor hele velfærdssystemet bliver truet.
Der kommer så mange unge til, at der efter sigende – har jeg hørt – skal oprettes op mod 1.000 nye skoleklasser for at få plads til både alle de uledsagede og alle de ledsagede børn, der kommer til landet.
Jeg ønsker ikke at sætte Danmark i en situation, hvor hele vores velfærdssamfund er truet.
Så det her er ganske enkelt noget, vi gør, for at bevare det danske velfærdssamfund.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
Jeg tror, at hvis fru Johanne Schmidt-Nielsen har fulgt debatten om de her forslag, vil hun også være klar over, at det jo faktisk har været et af de områder, hvor vi var skeptiske, da vi gik ind til forhandlingerne.
Som spørgeren måske husker, foreslog regeringen, at man skulle fratage asylansøgere både muligheden for at bo og muligheden for at arbejde uden for centrene.
Det var vi skeptiske over for og tog med til forhandlingsbordet, og det, der blev resultatet, var, at det lykkedes os at få den ene del ud, dvs. den del, der handler om, om man må arbejde uden for centrene.
Det var så det kompromis, som vi accepterede.
Så svaret på spørgsmålet er: Det er sådan set ikke, fordi vi synes, det er særlig godt, at det nu bliver sådan, at man ikke må bosætte sig uden for centrene.
Men det var det kompromis, vi kom frem til, som altså sikrer, at man kan arbejde uden for centrene, hvilket vi mener er meget vigtigt.
Nu siger fru Johanne Schmidt-Nielsen i første del af sit indlæg, at hun kan forstå, at Socialdemokraterne synes, det er rimeligt, og at man så må leve med det.
Sådan vil jeg jo ikke udtrykke det, men der er nok ikke nogen tvivl om, at vi her er inde på noget af det helt basale i forskellen på spørgerens parti og mit parti.
For det er selvfølgelig rigtigt, at man, som spørgeren gør det, bare kunne forbeholde sig retten til at kritisere; når man er udenfor, er det fint, for så kan man kritisere alt. Problemet er bare, at hvis alle gjorde det, ville den rigtige, virkelige situation derude, hvor folk bliver påvirket af det, være en anden.
Hvis ikke vi havde siddet med ved bordet; hvis ikke vi havde taget ansvar og også været villige til at gå på kompromis og også været villige til at købe en løsning, som ikke hundrede procent er den, vi helst havde set, ja, så havde det f.eks. ikke i fremtiden været muligt at arbejde uden for centrene.
Så kunne vi have været hellige som parti og have sagt, at det havde vi kritiseret, men så havde den mulighed ikke været der.
Så det er grunden til, at vi har indgået det kompromis.
Jacob Mark (SF), 2016-01-13:
Tak for det.
Jeg har sådan prøvet at fjerne den der politiske hat lidt, da jeg læste høringssvarene, og prøvet at se på, hvad nogle andre end vi klassiske partier siger i forhold til det, der bl.a. står dér om de her nye regler om familiesammenføring, og at man nu må vente 3 år på at se sin familie, hvis man er under midlertidig beskyttelse.
Og der skriver Dansk Psykolog Forening og Røde Kors, at en gennemførelse af forslaget sandsynligvis vil føre til flere traumer og psykiske problemer blandt de mennesker, der så vil være i Danmark.
Jeg vil bare høre, hvad ordføreren tænker om det.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
Jamen jeg tror da, jeg har det sådan, som de fleste formentlig har det, også dem, der kommer til at støtte det her forslag, at det da er noget, man hellere ville have været foruden, ligesom vi hellere ville have været foruden, at vi blev nødt til at ændre reglerne, som vi jo gjorde det i vores regeringstid, hvor vi udsatte mulighederne for at få familiesammenføring med 1 år.
Når vi så alligevel ender med at gøre det, er det jo, fordi det er et af de få redskaber, man faktisk har for at stramme lovgivningen, sådan at vi med nogen forhåbning kan antage, at vi får færre ansøgere.
Og hvorfor ønsker vi det?
Ja, det ønsker vi, fordi antallet nu er så stort, at hvis vi ikke gør det, så vil det alvorligt begrænse vores muligheder for at integrere dem ordentligt, og det vil i hvert fald også, jævnfør det, som hr. Jacob Mark er inde på, have meget, meget negative effekter for de her menneskers livskvalitet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-13:
Men jeg kan jo konstatere, at konsekvensen af det her lovforslag bliver, at børn nu kommer til at kunne tilbringe hele deres barndom på et asylcenter.
Jeg synes, det er meget mærkeligt, at Socialdemokraterne vil lægge stemmer til det; det undrer mig.
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne synes, at det er man villig til, også selv om man ikke er vild med det.
Men lad mig stille et andet spørgsmål.
En anden konsekvens af det her lovforslag vedrører kvoteflygtninge – og der taler vi jo altså om verdens allersvageste flygtninge, altså dem, som ikke har haft nogen mulighed for at flygte, og som derfor sidder i lejre rundtomkring i verden.
Konsekvensen af det her forslag bliver, at de, der ikke kan læse og skrive, som udgangspunkt skal sorteres fra.
Er det socialdemokratisk politik, at de mennesker, altså flygtninge, som ikke kan læse og skrive, skal have dårligere mulighed for at få beskyttelse end mennesker, som kan læse og skrive?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
Nej, vi mener ikke, at man skal tage et opgør med konventionerne.
Vi mener, at der er mange ting, som man kunne diskutere om man ville skrive på samme måde i dag, hvis man skulle skrive konventionerne om – det er klart – men vi mener også, at det er helt åbenlyst, at skulle det ske, så ville det være en meget langvarig proces.
I øvrigt ville man jo åbne for nogle forhandlinger, hvor det kan ende alle mulige steder.
Verden er i øvrigt et bedre sted, fordi vi har konventioner, og der er færre flygtninge i verden, fordi vi har konventioner og internationale regler.
Så det er nej.
Men det betyder jo ikke, at al fortolkning af konventioner er ligetil og nemt.
Pernille Bendixen (DF), 2016-01-13:
Tak for det.
Vurderer ordføreren, at de stramninger, der er i det her lovforslag, er nok, eller vil der være behov for yderligere stramninger?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
Det kommer lidt an på, hvad man mener med »nok«.
Altså, jeg tror ikke, vi holder op med at føre udlændinge- og integrationspolitik i Danmark, når det her forslag er vedtaget, og at vi så tænker, at alting er vel, og at ingenting skal reformeres i årene fremover.
Men jeg kan da i hvert fald påpege et par eksempler, hvor jeg kan se at det er helt nødvendigt at vi sætter ind.
For en ting er, at vi strammer på de regler, vi gør i dag, som vi håber får en betydning i forhold til antallet, men hvad så med dem, der er her?
Og det er måske der, hvor der kan være den største forskel mellem spørgeren og undertegnede.
Vi mener jo, at man bør gøre langt, langt mere for at sikre en bedre integration i Danmark.
Hvis ikke vi gør det, er vores politik jo ikke i balance.
Jacob Mark (SF), 2016-01-13:
Der står også noget andet i høringssvarene, og det er det, som Institut for Menneskerettigheder siger, om, at det her faktisk er et brud på konventionerne, og det samme siger Advokatrådet, Amnesty International, Dignity, Red Barnet og SOS mod Racisme, Dansk Flygtningehjælp, Foreningen af udlændingeretsadvokater, Bedsteforældre for Asyl og Retspolitisk Forening.
De siger alle sammen, at det er et brud på konventionerne.
Nu har der været meget snak om de her konventioner, og så vil jeg bare høre: Mener Socialdemokraterne egentlig, at man skal tage det her opgør med konventionerne, eller skal man følge de konventioner, vi nu engang har?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-13:
Jeg vil nødig trætte dem, der hører på det her, for nu er det så fjerde gang, jeg får det samme spørgsmål, og derfor bliver det også fjerde gang, jeg giver det samme svar: Boligydelsespakken ville have styrket de offentlige finanser med 90 mio. kr. i 2016, stigende til 480 mio. kr. i 2020.
For de beløb har vi lavet en negativ budgetregulering, og det betyder, at vi sammen med aftalepartierne bag finansloven vil finde det manglende provenu, og at vi søger at finde det inden for boligydelsesområdet.
Så det vil sige, at ambitionen er, at vi finder det her inden for boligydelsesområdet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-13:
Så gælder mit spørgsmål jo, hvad der rækker ud over 2016 og 2017.
Er aftaleparterne stadig væk enige om det, man med finansministerens eget sprog kalder at styrke de offentlige finanser med 1,9 mia. kr. på den lange bane, nemlig ved at skære i pensionisternes boligydelse?
Er man stadig væk indstillet på det på den lange bane?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-13:
Det, finanslovsaftalen handler om, går jo frem til 2020, og vi er enige om at finde en løsning på de her problemer inden for boligydelsesområdet.
Det er jo det, jeg prøver at sige – nu er det så femte gang.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-13:
Det var vel strengt taget
sjette gang, ministeren sagde det, men, nuvel, det ændrer jo ikke på, at når man har lyttet til debatten om pensionisternes boligydelse, må man også bare sige, at der har været forskellige tolkninger af den aftale, man indgik i december, kort tid før vi tredjebehandlede finansloven.
Og når der er forskellige udlægninger fra henholdsvis Liberal Alliances leder og Dansk Folkepartis leder, er det meget naturligt at spørge – og nu ved jeg godt, at vi får det samme svar en gang til, men alligevel: Er aftalen, at man skal finde det samme provenu, som var udgangspunktet, blot i en anden sammensætning?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-13:
Ja, det er jo det, vi har aftalt, altså at vi skal prøve at finde pengene inden for boligydelsespakken med de tal, jeg nævnte: 90 mio. kr. stigende til 480 mio. kr. i 2020.
Om det så er syvende gang eller ottende gang, må det jo være det.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
Tak for det.
Socialdemokraternes flygtningepolitik går på to ben.
På den ene side er vi dybt optagede af at hjælpe mennesker i nød.
Folk, der flygter fra død og ødelæggelse, krig og tortur, har brug for vores hjælp, og vi har et moralsk ansvar til at give dem hjælp.
På den anden side har vi også et andet ansvar, for vi har et ansvar for, at Danmark kan fungere, og et ansvar for, at vores velfærdssamfund sikres og vores sammenhængskraft består.
Lige nu kommer der et meget stort antal asylansøgere til vores land.
Sidste år var det næsten 21.000, og det tal ser ud til at stige i 2016.
Så vi hjælper, vi gør noget, og målt i forhold til vores lands størrelse er vi det land i EU, der tager næstflest flygtninge.
Det er godt, at vi hjælper.
Men det er også klart, at antallet på sigt bliver nødt til at bringes ned, hvis vi skal kunne følge med.
Det er årsagen til, at vi mener, der er behov for at stramme udlændingeloven i Danmark.
Vi er nødsaget til at skrue på de knapper, vi har til rådighed.
Vi er nødsaget til at gøre noget.
Gør vi ikke det, ser vi bare til, holder vi os til taler – håbefulde taler, floromvundne taler om store internationale løsninger – og ideelle scenarier med fred og solidaritet i verden, risikerer vi, at det går galt.
Så risikerer vi, at Danmark ender som Sverige – end ikke mange svenskere, tror jeg, mener efterhånden længere selv, at deres tilgang har været den rette.
Hvis man har en markant mere lempelig udlændingepolitik i ens land, end de har i de lande omkring en, og tilbyder man markant bedre forhold for flygtninge end de lande omkring en, vil man blive en magnet.
Nogle mener måske, at sådan en vej er den sympatiske vej at gå, at det er den humanistiske vej.
Jeg har personligt svært ved at se det humane i at bringe sit land i en situation som den, Sverige er i i dag.
Derfor støtter vi Socialdemokrater lovforslaget, og vi glæder os til debatten, og jeg håber, at de, der har tænkt sig at argumentere imod, ikke bare nøjes med at kritisere os, der forsøger at tage et ansvar.
Alt for ofte er det nemlig sådan, at partier og politikere siger, at de er enige i, at antallet betyder noget, men at de er imod vores løsninger, uden at de selv har nogen realistiske bud på, hvad vi så skal gøre.
Sluttelig er det vigtigt for mig at understrege, at vi Socialdemokrater er glade for de forbedringer af forslagene, der er kommet ind i de forhandlinger, der er gået forud.
For os er det helt essentielt, at mennesker kan få et job.
Dertil kommer forslaget om mulig inddragelse af værdier.
Vi støtter og har hele tiden støttet princippet om, at har man store værdier, er det rimeligt, at man bidrager til sit eget ophold, men vi har måbende set til, når regeringen har fortolket det princip på mange forskellige måder, og derfor er vi glade for, at det er lykkedes at få talt ministeren og regeringen til rette, således at det nu fremgår soleklart, at man ikke kan inddrage flygtninges smykker og andre værdigenstande med affektionsværdi.
Tak for ordet.
Pernille Bendixen (DF), 2016-01-13:
Ordførerens kollega, hr. Henrik Sass Larsen, havde et indlæg i Politiken, hvori han tilkendegav sin holdning om, at man bør begrænse ikkevestlig indvandring.
Er det ordføreren og partiets officielle holdning?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
Vores politik er den, som jeg har redegjort for i min indledende tale, altså at vi skal hjælpe, og det gør vi også.
Men vi bliver også nødt til at begrænse antallet, og den stigning, som vi ser lige nu, er ikke til at håndtere.
Så ja, det er klart, at det antal af udlændinge, der kommer lige nu, er for højt, til at vi kan administrere det på en ordentlig måde i Danmark.
Det handler både om de mennesker, som skal kunne integreres ordentligt, og at muligheden for at gøre det skades, jo flere, der kommer, men det gælder også i forhold til sammenhængskraften i vores land og mulighederne for at opretholde den velfærd, vi gerne vil.
Som jeg sagde i forbindelse med det spørgsmål, der blev stillet til mig lige før, tror jeg ikke, der er nogen enkeltelementer i den her lovgivning, som decideret bidrager til integrationen.
Når vi støtter det her, er det af en anden årsag, og det er den, at hvis ikke vi begrænser antallet, hvis ikke vi gør noget for at sikre, at der ikke kommer endnu flere, så vil det samlet set have en så enormt skadelig effekt på integrationen, at vi ikke kan være det bekendt, og at vi ikke har mulighed for at gøre det bedre.
Lotte Rod (RV), 2016-01-13:
Siden der begyndte at komme så mange flygtninge til Danmark i efteråret, hvor mange forslag har Socialdemokraterne så fremsat, som bidrager til at forbedre integrationen?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-13:
Jeg kan ikke give et tal på det – altså, fra kl. 6 om morgenen cirka begynder telefonen at ringe hjemme ved mig.
Så vi har fremsat massevis af forslag, der primært handler om at få flere mennesker i arbejde.
Det er ikke noget, vi bare har gjort en gang imellem, det er noget, vi gør hver eneste dag.
Jacob Mark (SF), 2016-01-13:
Jeg ved jo godt, at Dansk Folkeparti er glade for det her lovforslag, men jeg vil alligevel tillade mig at spørge til noget måske lidt mere teknisk.
En del af det her lovforslag betyder jo, at betjente skal stå og kropsvisitere ved grænserne og tage genstande, der har en værdi på mere end 10.000 kr.
Det er jo nogle mennesker, der skal gøre det her.
Det er politibetjente, altså helt almindelige danskere, der så har taget en politiuddannelse.
Hvordan forestiller ordføreren sig at en helt almindelig politibetjent skal have kompetencerne til at vurdere, præcis hvad et ur er værd, eller hvad en bestemt computer er værd?
Martin Henriksen (DF), 2016-01-13:
Man kunne eksempelvis bede et auktionshus om at vurdere det.
Det er jo én måde at gøre det på.
Så vil jeg sige, at nu er det jo altså i et asylcenter, man vil foretage visiteringen, ligesom man i øvrigt gør i dag af sikkerhedshensyn, og hvis man skal kigge efter, om de har dokumenter på sig, som man kan bruge til at fastlægge, hvem de egentlig er.
Den visitering foregår jo allerede i dag.
Så jeg mener, det vil være ret uproblematisk, når først det sådan har fundet et naturligt leje.
Og så skal man jo i øvrigt huske på, at danske myndigheder i årevis har brugt ikke præcis de samme regler, men regler, som minder meget om dem, over for danske statsborgere, som f.eks. har gæld til det offentlige.
Jacob Mark (SF), 2016-01-13:
Tak for det.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-13:
Ja, vi synes jo, det er et udmærket forslag.
Vi har også tidligere stillet spørgsmål om det i Folketinget – det tror jeg vi gjorde tilbage i juni måned sidste år.
Så vi synes, det er helt rimeligt at implementere det princip – og det har jo sådan set været gældende i et stykke tid, men nu kommer redskaberne også – at hvis man kan betale for sit ophold i Danmark, skal man også betale.
Det synes vi er meget fornuftigt.
Jeg gør mig ingen illusioner om, at der vil komme en masse penge ind på den her konto.
Men der vil være mulighed for selv at betale, hvis man er i stand til at betale, og jeg synes, at folk selv skal betale, hvis de kan det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-13:
Jeg synes, ordføreren lægger en lidt negativ stil for dagen.
Ordførerens parti har da vundet, og politikken er blevet overtaget af så mange andre partier.
Det synes jeg da at ordføreren skal glæde sig over.
Men så vil jeg gerne herefter spørge ordføreren, om ikke ordføreren kan uddybe noget.
Jeg skal bare have klarlagt, om ordføreren i sin ordførertale sagde, at der ikke burde være forskelsbehandling af kontanthjælpsmodtagere og flygtninge.