runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2010-04-21:
Jeg ser det i og for sig ikke som min opgave at redde den socialdemokratiske spørger ud af en fjollet problemstilling.
Jeg har bedt spørgeren om at dokumentere, hvor jeg har fremsat krav om, at der skulle gøres et ansvar gældende.
Det har jeg ikke fået noget svar på endnu.
Jeg synes, at Socialdemokratiet skulle prøve at være lige så konstruktivt, som jeg i og for sig hører De Radikale er, nemlig at det nu drejer sig om at få det her system, som er ganske udmærket udtænkt, til at fungere ordentligt.
Det har indtil nu ikke fungeret tilfredsstillende.
Der er tilført ressourcer.
Vi er parate til at tilføre flere ressourcer for at få sagsbunken ned, hvis det er det, der skal til.
Jeg noterer mig også, at ministeren har redegjort for, at der rent faktisk sker ganske betydelige fremskridt, men at der stadig væk er problemer.
Opgaven ligger ved Tinglysningsretten i Hobro.
Tinglysningsretten i Hobro sorterer under Domstolsstyrelsen.
Domstolsstyrelsen er myndighedsmæssigt bundet op på Justitsministeriet.
Det tror jeg også at den socialdemokratiske spørger er klar over.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-21:
Jeg vil godt først bede hr. Kim Andersen om at bekræfte, at ordføreren i radioprogrammet P1 Morgen den 28. januar, en torsdag, lidt før kl. 8.00, hvor der var en direkte debat mellem politikere, bl.a. undertegnede, netop fremsatte et synspunkt, der gik på, at problemerne med den digitale tinglysning faktisk var regeringens ansvar.
Jeg synes, det var meget relevant, at der rent faktisk blev fremsat et argument om, at det selvfølgelig i sidste ende er regeringens, altså justitsministerens, ansvar, at vi er nået dertil, hvor vi er nu.
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-21:
Jo, det er det.
Jeg er helt enig.
Vi har helt klart også været med til at gøre tingene sort-hvide.
Jeg er sådan set heller ikke uenig med hr. Benny Engelbrecht i, at hvis der skal gives kompensation, skal man også gøre det.
Men dermed ikke sagt, at vi ikke skal afvente Rigsrevisionens og kammeradvokatens udtalelse.
Det er egentlig det, jeg gerne vil vente på.
Det er ikke, fordi jeg vil lukke muligheden for en kompensation, bestemt ikke, for jeg synes, at det er vigtigt, at man ser på det.
Jeg mener, at Dansk Folkepartis retsordfører, hr. Peter Skaarup, har fuldstændig ret.
Det er jo sådan, at skylder man det offentlige penge, kommer man til at betale ved kasse et, og det skal også virke den anden vej.
Kim Andersen (V), 2010-04-21:
Jeg står og funderer lidt over, hvad spørgsmålet egentlig var.
Men jeg kan jo godt gentage, hvad alle ved, at den her opgave myndighedsmæssigt ligger ved Tinglysningsretten i Hobro.
Tinglysningsretten i Hobro sorterer under Domstolsstyrelsen, og det ministerielle ansvar for Domstolsstyrelsen ligger i Justitsministeriet.
Sådan er det.
Det er jo faktuelt.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-21:
Efter den erkendelse vil jeg godt henvise til Domstolsstyrelsens årsrapport, som vi netop har modtaget her i Folketinget.
Jeg går ud fra, at også hr. Kim Andersen har bemærket, at det netop her fremgår, at medarbejderne i Tinglysningsretten i nogle tilfælde har arbejdet 7 dage om ugen og rent faktisk i nogle tilfælde i treholdsskift for at opnå de resultater, som man har opnået.
Vi er jo desværre ikke i hus med de matrikulære sager, og dermed er vi heller ikke kommet i hus, når det gælder den del, der handler om målsætningerne, men ikke desto mindre peger det jo netop på, at der har manglet ressourcer helt fra starten, for at man kunne nå i mål med dette, hvilket også blev fremført af hr. Morten Østergaard tidligere i debatten.
Kim Andersen (V), 2010-04-21:
Jeg er meget glad for, at den socialdemokratiske spørger også har blik for det, jeg så kraftigt understregede i min tale heroppefra for få minutter siden, nemlig anerkendelsen af, at medarbejderne ved Tinglysningsretten i Hobro har gjort en kæmpemæssig indsats for at reducere det store problem, som det digitale tinglysningssystem startede ud med.
Jeg ved ligesom spørgeren, at medarbejderne i Hobro har arbejdet meget over, og at de har påtaget sig mange ekstraordinære opgaver, og der er grund til at takke dem for den fantastisk store indsats, de har ydet, og for, at de dermed har bidraget med, hvad de kunne, til at minimere problemet.
Det vil jeg også gerne sige tak for herfra i dag.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-21:
Det er jo helt utroligt, at ordføreren bruger al tiden til at takke medarbejderne.
Vi er alle sammen klar over, at de har gjort en ekstraordinær indsats, men det, der er hele kernen i det her spørgsmål, er: Har der i tide været tilført nok ressourcer – ja eller nej?
Og hvis er ansvaret for, at der ikke har været tilført nok ressourcer?
Det kan man jo tydeligt se at der ikke har, for ellers havde medarbejderne jo ikke skullet arbejde 7 dage om ugen i treholdsdrift.
Kim Andersen (V), 2010-04-21:
Med formandens tilladelse vil jeg gerne slå fast, at jeg ikke synes, det er i orden, at spørgeren, ordføreren fra et stort oppositionsparti står her og tillægger mig et citat, som ikke er korrekt.
Jeg vil gerne bede spørgeren om at fremlægge dokumentation for, hvor og hvornår jeg har sagt det, som spørgeren her hævder.
Tom Behnke (KF), 2010-04-21:
Når jeg læser svaret på spørgsmål 904, som er omdelt i Retsudvalget, og som er offentligt tilgængeligt, kan jeg se, at der jo der er meget godt redegjort for det forløb, der var.
Der var problemer, der var vanskeligheder, inden man startede op.
Man gjorde noget ved det.
Alle involverede parter var enige om, at det her godt kunne komme til at fungere, der var ikke længere noget ønske om at udsætte opstarten af den digitale tinglysning.
Der var ikke længere noget ønske om det fra nogen af parterne.
Så der har man jo altså gjort, hvad man kunne.
Så startede man systemet, og i samme sekund man opdagede, at der er problemer, sørgede man for at tage fat på at løse problemerne.
Domstolsstyrelsen og Tinglysningsretten gik med det samme i gang med at tage hånd om problemerne.
Lige så snart regeringen og Folketinget blev opmærksom på, at der var problemer, gik man ind og sagde: Der skal være grønt lys til, at man i hvert fald giver alle de bevillinger, der skal til, der skal ikke mangle dér, der skal ikke mangle medarbejdere.
I den takt, det kan lade sig gøre, løser man problemerne.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-21:
Hr. Tom Behnke roser medarbejderne, og det kan vi andre jo med lige så god ret sige at vi gør, vi ved alle sammen, at de har puklet, men det er jo ikke det, det handler om.
Synes hr. Tom Behnke, at man har fået øje på problemerne i tide?
Og synes hr. Tom Behnke, om ikke andet så retrospektivt, altså tilbageskuende, at de der 3 uger var ansvarligt?
Var det en ansvarlig handling på det tidspunkt?
Tom Behnke (KF), 2010-04-21:
Jeg kunne også sige: Det er mig, jeg er den skyldige, det er mig, der har ansvaret, for jeg har siddet og været med til at sige, at vi skal have en digitalisering af tinglysningen, så jeg er den skyldige.
Hvad vil man gøre ved det?
Folketingets flertal har vedtaget, at vi skal gøre det.
Er det også skyldigt?
Finansudvalget har godkendt aktstykkerne.
Er det også skyldigt?
Hvem er det egentlig, der er skyldige?
Ja, i sidste ende ligger det politiske ansvar altid hos ministeren, sådan er det.
Hvad angår, om der skal udbetales kompensation, er det jo et spørgsmål om, hvorvidt man har lavet en ansvarspådragende handling, for ellers vil det ikke kunne lade sig gøre.
Man kan jo ikke bare udbetale penge, fordi man synes det, for hvis vi gjorde det, hvis vi lavede den præcedens i den her sag ved at sige, at vi bare tilbagebetaler tinglysningsgebyret, eller at vi bare udbetaler erstatning til alle, eller at vi udbetaler til alle, der har ventet mere end 28 dage eller et eller andet, vil det automatisk smitte af på alle mulige andre sagsområder i det offentlige, hvor man vil kunne sige, at så skal også ske udbetaling af erstatning i de sager.
Derfor har man i dansk erstatningsret det begreb, der hedder ansvarspådragende handlinger.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-21:
Jeg tror, at ordføreren helt har misforstået, hvad det er, vi har foreslået.
Vi har netop foreslået, at der skal nedsættes et udvalg, der skal formulere, hvordan der skal udbetales kompensation, og ikke om der skal det.
For vi er sådan set ikke et sekund i tvivl om, at det er tre på hinanden følgende konservative justitsministre, som er ansvarlige for, at det er kommet så vidt, som det er.
For med hr. Kim Andersens ord fra TV 2 Nyhederne i slutningen af januar i år, er det regeringens ansvar.
Det er jo regeringens ansvar, når det er sådan, at der er systemer, som ikke bliver implementeret korrekt.
Så lad mig vende tilbage til spørgsmålet: Mener ordføreren fra De Konservative, at der skal finde en kompensation sted, hvis folk har lidt unødige tab på grund af en meget lang ventetid på den digitale tinglysning?
Tom Behnke (KF), 2010-04-21:
Se, jeg tror, at der er nogle, der i den her debat i dag forsøger på at få os til at tale os så langt fra hinanden som overhovedet muligt.
Man forsøger på at give indtryk af, at der meget stor forskel på, hvad vi synes om det her kaos, der har været omkring digital tinglysning.
Men det er jo ikke rigtigt.
Vi er sådan set alle sammen enige om, at det forløb, der har været, er stærkt problematisk.
Vi er også enige om, at det her skal undersøges.
Hvad er op og ned?
Oppositionen vil have, at der skal nedsættes et udvalg.
Regeringen og regeringspartierne har fastslået, at Rigsrevisionen skal gennemgå forløbet.
Begge sider ønsker altså sådan set at få et grundlag at vurdere det ud fra.
Skal der så, kan der så – og i hvilket omfang skal der i givet fald ske en kompensation?
Men man er nødt til at have et grundlag.
Oppositionen foreslår, der skal nedsættes et udvalg.
Regeringen har foreslået, at det er Rigsrevisionen, der skal gennemgå det, den er sådan set allerede gået i gang, og derefter skal det til kammeradvokaten.
Forskellen er den samme, vi ønsker alle at få det her udredt, og kan der betales erstatning, ja, så skal der betales erstatning.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-21:
Indledningsvis vil jeg give ordføreren ret i, at det er dybt problematisk, at tre konservative ministre har haft ansvaret for det kaos, som det her har ført til,
det er jeg fuldstændig enig i.
Så vil jeg godt angribe dette med, at man hænger i bremsen i forbindelse med de matrikulære sager.
Det drejer sig om noget mere.
Der er altså sager, som har ligget i tinglysningssystemet i ½ år eller længere, og som endnu ikke er blevet tinglyst.
Jeg vil især gerne spørge ind til dette: Er man enige om, at der på et tidspunkt skal ske en kompensation, nemlig det, som man i høj grad har kunnet høre at Dansk Folkeparti gerne vil i sidste ende, sådan som jeg forstår det?
Er De Konservative enige i, at der skal ske en kompensation til de skadelidte?
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-21:
For her vil man gå ind og sige, at nu giver vi bare en kompensation på det glatte ansigt uden egentlig at finde ud af, om man er forpligtet, uden egentlig at finde ud af, hvordan det hele skal være.
Igen vil jeg gerne understrege, at jeg ikke er uvillig til at se på en kompensation.
Men jeg vil have de udtalelser fra Rigsrevisionen og kammeradvokaten først.
Hvis man går ind og siger, jamen det gør vi bare, er der tonsvis af sager som dem her, der vil dukke op.
For der er masser af tilfælde, hvor det offentlige ikke betaler sine ting til tiden, og hvor man så må gå ind og sige, at så skal der ligge en kompensation.
Det vil jeg gerne være villig til, men så skal der også ligge et regelgrundlag for det, og det gør der ikke p.t. Men det er ikke ensbetydende med at sige, at jeg ikke er villig til at se på det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-21:
Jeg kan bare konstatere, at Dansk Folkeparti laver en fuldstændig kovending på det her område, en fuldstændig kovending!
Man har tidligere været villig til at gå ind og kompensere.
Det er faktisk det, vi snakker om i dag.
Dansk Folkeparti har mulighed for at bide til bolle og træde til, og så får vi det ordnet.
Vi er jo indstillet på, at vi derefter nedsætter et udvalg med det samme, som skal se på, hvor stort det her beløb skal være, hvordan ordningen skal være, hvem der skal have kompensation, hvor lang tid man skal have ventet.
Alle de spørgsmål vil vi jo tage stilling til.
Vi behøver ikke kammeradvokaten og statsrevisorerne.
Og Dansk Folkeparti snyder vælgerne på det her område.
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-21:
Jeg mener faktisk ikke, at jeg siger noget andet.
Hvis der skal gives kompensation, mener jeg, at vi bør gøre det.
Men jeg mener bare, at der efterhånden er sagt så meget om, at der er nogle borgere, der af bankerne har fået beregnet, at så og så meget har de mistet.
Jeg synes altså ikke, at tingene er så sort-hvide i forhold til, hvor meget de har mistet.
Jeg mener helt klart, at det, vi har sagt, er, at vi er villige til at give en kompensation, hvis det er det rigtige at gøre.
Men jeg mener også helt klart, at vi skal afvente Rigsrevisionens og kammeradvokatens udtalelse.
Jeg mener, det er vigtigt, når nu man har sat det i søen.
Per Clausen (EL), 2010-04-21:
Jeg vil gerne spørge fru Pia Adelsteen, om hun mener, at den her situation, hvor borgere har lidt økonomisk skade på grund af åbenlyse fejl, som er begået af det offentlige, kan afsluttes med, at kammeradvokaten siger, at staten ikke er forpligtet til at betale en generel kompensation.
De enkelte borgere må selv anlægge sag i retssystemet.
Er det sådan, at al Dansk Folkepartis snak om, at det her skal der findes en løsning på, kan ende med, at fru Pia Adelsteen og Dansk Folkeparti siger, at det må den enkelte borger selv klare i retssystemet?
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-21:
Nej, det mener jeg egentlig ikke jeg giver udtryk for.
Jeg mener, det er vigtigt at afvente udtalelsen, og jeg vil ikke foruddiskontere, hvad vi så siger, når udtalelsen fra kammeradvokaten og Rigsrevisionen kommer.
Det vil jeg simpelt hen ikke.
Jeg ved også, at der er nogle borgere, der har anlagt et gruppesøgsmål.
Det er jo helt klart også sådan en ting, som man bør se på.
Det er så en retssag, hvor der er nogle dommere, der skal afgøre nogle ting.
Men kammeradvokatens udtalelse kan jo være vigtigt i forhold til det her gruppesøgsmål.
Men jeg vil altså ikke foruddiskontere, hvad vi vil sige, når kammeradvokatens udtalelse kommer.
Den vil jeg se først.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-21:
Jeg tror desværre, at vi er nødt til at have det lidt dybere formuleret, for jeg tror, der sidder rigtig mange mennesker og ser på den her debat og ikke forstår, hvordan Dansk Folkeparti gang på gang i medierne har kunnet sige: Nu skal der findes en løsning, nu skal der gives kompensation.
Så står man her og skyder tingene til hjørnespark og er ikke klar til at bide til bolle.
Lad mig blot også citere ordføreren selv fra borsen.dk fra den 31. marts i år: »Det er ikke rimeligt, at staten smyger sig udenom.
Når staten vælger at sætte et system som tinglysningen i søen, må forventningen også være, at det fungerer.
Gør det ikke det, må staten gå ind og kompensere.« Det er da klare ord.
Hvorfor kan vi ikke få det fuldstændig klare tilsagn fra Dansk Folkeparti her i dag?
Det tror jeg er det spørgsmål, som borgerne sidder tilbage med.
Per Clausen (EL), 2010-04-21:
Men det, fru Pia Adelsteen siger, er, at det godt kan ende derhenne, at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkepartis klare udtalelse om, at når det offentlige svigter, skal de betale, ligesom vi som borgere skal betale, hvis vi begår fejl, ikke betyder noget, altså at Dansk Folkeparti i forlængelse af kammeradvokatens udtalelse siger: Hvis der er nogle, som ønsker at få nogle penge ud af det offentlige her, må de anlægge sag. Det er der vi kan forvente at Dansk Folkeparti ender, når det kommer til stykket.
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-21:
Som jeg tidligere svarede: Det vil jeg ikke foruddiskontere, det vil jeg simpelt hen ikke.
Det er vigtigt for os at se, hvad Rigsrevisionen og kammeradvokaten siger, og så tager vi stilling, når vi har de udtalelser.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-21:
Ordføreren må have mig virkelig meget undskyldt.
Jeg fornemmer altså, at der er et kursskifte.
Der står her, at ordføreren har sagt, at fungerer tinglysningen ikke, må staten gå ind og kompensere.
Kompensere er ordet, der bliver brugt. Og det, vi foreslår i oppositionen i dag, er en kompensation. Videre siger ordføreren: Så må vi se, om ikke også regeringen er med på ideen.
Jeg vil bare sige, at det slet ikke er nødvendigt.
Vi behøver ikke at have regeringen med på ideen.
Vi har en opposition, vi har et flertal, hvis bare ordføreren og ordførerens parti vil holde det løfte, man har givet til boligejerne.
Hvad siger fru Pia Adelsteen til det?
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-21:
Jeg ved egentlig ikke, hvad jeg skal sige til det.
Jeg vil meget gerne have, at regeringen er med i det, hvis der skal gives kompensation.
Det er garanteret mange penge, kunne jeg forestille mig, og det vil sige, at pengene skal findes et eller andet sted.
Men jeg mener også helt klart, at har man et ansvar og skal give kompensation, ville det da et eller andet sted kunne være rigtig, rigtig rart, hvis vi alle sammen var enige om det.
Dermed er ikke sagt, at vi ikke har flertal sammen med oppositionen.
Jeg synes – og det vil jeg gentage igen – at det er vigtigt, at vi afventer Rigsrevisionens og kammeradvokatens udtalelser.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-21:
Jeg synes, det er interessant at høre, at man ikke fra forsvarsministerens side og fra forsvarets side er interesseret i rent faktisk at komme det her til bunds og videregive de oplysninger, som i givet fald kunne bringe klarhed over, hvem der lækkede fortrolige oplysninger, som bragte de danske soldaters liv i fare.
Det, der jo så også er påfaldende, er, at det kom frem i landsretten, at den nuværende forsvarsminister sådan set også er blevet afhørt af politiet, og at det også kom frem – det kom frem i landsretten i fredags, og det er ministeren sandsynligvis vidende om – at der var en relativt kendt TV 2-journalist, som konfronterede den daværende nævnsformand, den nuværende forsvarsminister, med oplysninger om, at det ikke var et nævnsmedlem, der havde lækket de her fortrolige oplysninger, men faktisk, og det må man jo så konkludere, at det næsten kun kunne være en fra Forsvarsministeriet.
Så burde det vel også være interessant for den nuværende forsvarsminister at komme til bunds i den her sag og få fundet ud af, om det rent faktisk er en af Forsvarsministeriets medarbejdere, der har lækket fortrolige oplysninger og dermed bragt danske soldaters liv i fare.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-04-21:
Altså, jeg mener jo, at vi har et politi til at efterforske forbrydelser, og derfor er de oplysninger, som Forsvarsministeriet måtte ligge inde med, selvfølgelig tilgået politiet, og det har jeg også orienteret hr. Jonas Dahl om i mit svar på det tidligere spørgsmål, som var spørgsmål nr. S. 1913.
Og derfor er det altså ikke sådan, at Forsvarsministeriet har tænkt sig at blive en ekstra politimyndighed og efterforske noget selv.
Det er jo det, hr. Jonas Dahl hele tiden står og spørger efter, men det vil jeg så bare afvise for nu, er det sjette gang inden for de sidste 10 minutter?
Nej, Forsvarsministeriet er ikke en politimyndighed, og derfor vil Forsvarsministeriet heller ikke efterforske sagen, for det gør politiet, fordi der er indgivet en politianmeldelse – tilfældigvis af hr. Jonas Dahl.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-21:
Uenigheden er reel, men spørgsmålet her er jo, hvilket synspunkt der hjælper de arbejdsløse mest.
Jeg mener, at ministeren mangler at komme med en ordentlig begrundelse for, hvorfor det er meget vigtigt, at man skal møde op to steder hver tredje måned.
Det har jeg simpelt hen ikke hørt et argument for, og jeg vil da sige, at det forsøg, som Beskæftigelsesministeriet har lavet i forbindelse med langtidsledige, der skulle komme til hyppigere samtaler, jo viste, at man ikke kom hurtigere i arbejde, fordi man skulle møde til nogle flere samtaler.
Derfor mener jeg, at argumentationen fra beskæftigelsesministerens side for, at man skal fastholde det her, er meget dårlig.
Så hvorfor i alverden skal man møde to steder hver tredje måned?
Inger Støjberg (V), 2010-04-21:
Når jeg hører hr. Eigil Andersen, kan jeg jo tydeligt høre, at det netop også er kvaliteten, der betyder noget for hr. Eigil Andersen, og det synspunkt er jeg fuldstændig enig i.
For det skal naturligvis være sådan, at det, når man som ledig møder det her system, også er et kvalitetssystem, som man møder.
Men jeg er bare ikke enig, når hr. Eigil Andersen betegner de samtaler, der foregår, som et samtalecirkus.
Faktisk tværtimod.
Det var jo altså også sådan, at da vi lavede forsøget »Hurtigt i gang«, viste det sig tydeligt, at netop det med hyppige samtaler var noget af det, der virkede allerbedst.
Derfor er jeg ikke enig, når hr. Eigil Andersen på den her måde beskriver det som værende noget negativt, at der rent faktisk sidder sagsbehandlere, der tager sig af og kerer sig om den ledige og dermed også hjælper den ledige tilbage i job så hurtigt som muligt.
Så jeg kan bare sige, at vi grundlæggende er uenige i den her sag, og sådan er det jo nogle gange i nogle sager.
Men for mig er det altså vigtigt, at der er en hyppig kontakt, så man som ledig også ved, at der rent faktisk er nogen i den anden ende, der er klar til og bevidst om opgaven med at hjælpe den ledige tilbage i job igen.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-21:
Her er vi fremme ved noget uhyre centralt, for her kommer det jo så frem, desværre for de arbejdsløse i Danmark, desværre for jobcentrene og for a-kasserne, at når det kommer til stykket, ser det ud til, at ministeren ikke rigtig vil gå i lag med det her på en ordentlig måde, for man holder fast i det her samtalesystem.
Sagen er jo som tidligere nævnt, at man i dag møder op i både a-kassen og jobcenteret hver tredje måned.
I masser af de samtaler foregår der ingenting, for der er ingenting at tilbyde.
Der bliver sat et kryds i et skema, og den arbejdsløse forlader lokalet med en stor undren over, hvad det her egentlig skulle til for.
Mange af de samtaler er man nødt til at holde med 50 mennesker ad gangen.
Den arbejdsløse møder op og tror, at vedkommende skal have hjælp, men det kan ikke lade sig gøre, for der er ikke ressourcer til det.
Det forstår jeg også godt, men det er en uheldig form.
Så er vi fremme ved, at SF foreslår, at de første 9 måneder, hvor man er arbejdsløs, skal man kun møde ét sted til samtale, nemlig i a-kassen, og a-kassen skal så honoreres for sin indsats.
Det ville jo frigøre massevis af ressourcer i jobcentrene, som kunne bruges på noget mere nyttigt, f.eks. at tale med arbejdsgivere, f.eks. at hjælpe udsatte ledige, som har et særlig stort behov for hjælp.
simpelt hen ikke, at man vil binde så mange ressourcer i et bureaukrati, når man i virkeligheden kunne nøjes med at sige, at den arbejdsløse kun skulle møde ét sted hver tredje måned.
Inger Støjberg (V), 2010-04-21:
Jeg synes næsten, at man på den måde, hr. Eigil Andersen brugte ordet samtalecirkus på, kunne høre, at hr. Eigil Andersen i hvert fald ikke lægger noget positivt i ordet samtalecirkus.
Men jeg kan bare sige, at for mig og i min verden er cirkus rent faktisk noget fantastisk, fordi det viser mangfoldighed og netop en mangfoldighed af dygtige artister.
I beskæftigelsesindsatsen har vi ganske rigtigt forskellige typer af samtaler, og det mener jeg ikke er en svaghed.
Så når hr. Eigil Andersen næsten ikke kan få sig selv til at bruge ordet samtalecirkus, synes jeg faktisk, at jeg må sige det sådan, at jeg ikke er enig i hr. Eigil Andersens negative betragtninger over den måde, som beskæftigelsesystemet er bygget op på – nemlig omkring de samtaler, som der rent faktisk foretages.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-21:
Har beskæftigelsesministeren i sin forårsjagt på kringlede og bøvlede regler da medtaget en afskaffelse af det nuværende samtalecirkus, hvor den arbejdsløse skal møde til samtaler i både jobcenter og a-kasse hver tredje måned?
Har ministeren i sin forårsjagt på kringlede og bøvlede regler da medtaget en afskaffelse af det nuværende samtalecirkus, hvor den arbejdsløse skal møde til samtaler i både jobcenter og a-kasse hver tredje måned?