runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Vi har haft en lang debat, og jeg er sådan set lidt ked af at måtte forlænge den, men jeg må alligevel konstatere, at det ser ud til, at der er opstået så meget forvirring om de sådan rent juridiske forhold vedrørende det her forslag, at vi er nødt til at få en afklaring af det.
I sin tale nævnte ministeren flere gange Per Lachmann som sandhedsvidne, og Per Lachmann har jo skabt tvivl om, hvorvidt man kan anvende en tilvalgsordning i begrænset form.
Og der må jeg bare sige at jeg synes, at det er et så fundamentalt og afgørende spørgsmål, at vi må have klarhed over det, og at jeg derfor på Dansk Folkepartis vegne vil anmode om, at sagen sendes tilbage i udvalget, så vi kan få belyst det spørgsmål yderligere.
Forslag om standsning af sagens behandling
Kristian Jensen (V), 2015-11-12:
Jeg forstår ikke den forvirring, som nogle forsøger at skabe.
Der er bl.a. af hr. Pelle Dragsted og hr. Christian Juhl blevet spurgt, hvorvidt regeringen står bag svaret på spørgsmål 21.
Det har jeg sagt til hr. Pelle Dragsted at regeringen gør, og jeg har sagt til hr. Christian Juhl, at det gør regeringen.
Jeg gentager her, at vi står bag svaret på spørgsmål 21, og dermed bør der ikke være nogen uafklarethed på det område.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-12:
Det er jo klart, at vi accepterer meget polemik udeomkring i forsamlingshusene, også af den slags, som måske ikke er helt i overensstemmelse med alle love og regler.
Men det er et problem, når det sker fra Folketingets talerstol – forhåbentlig ikke af uvidenhed, men relativt bevidst.
Der sker jo det, at ministeren igen og igen bruger en juridisk ekspertudtalelse som argument mod det forslag, der er fremsat af bl.a. Dansk Folkeparti og Enhedslisten, om, hvordan man kan tilslutte sig Europol.
Så siger ministeren: I øvrigt tilslutter jeg mig svaret på spørgsmål 21.
Og her står der det stik modsatte.
Altså, det synes jeg ikke er godt.
Jeg synes, at ministeren skal gå herop og sige, at det var en fejl at inddrage Lachmann i den diskussion, for det er en helt anden diskussion.
Han har intet med det her at gøre.
Når det gælder spørgsmålet om muligheden for at gennemføre en afstemning alene om Europol, er Lachmann ude.
Det eneste, der er inde, er svaret på spørgsmål 21.
Hvis ministeren siger det, synes jeg sagtens, vi kan undgå at skulle igennem en udvalgsbehandling for at få det frem.
Det er klart, at hvis ministeren fra Folketingets talerstol fremturer med sin forkerte brug af juridiske kilder, bliver vi nødt til at have den udvalgsbehandling.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-12:
Tak for det, formand.
Lad mig starte med at takke for ordførernes bemærkninger til lovforslaget.
Som det er fremgået, er det formålet med lovforslaget at nedsætte støtten til el til nye husstandsvindmøller.
Beslutningen blev truffet, fordi udbygningen nærmede sig 2½ MW i slutningen af 2014, og det fremgik af den politiske aftale fra januar 2013, at støtten skulle justeres, når udbygningen oversteg 2½ MW.
Aftrapningsordningen kan først sættes i kraft, når Europa-Kommissionen har godkendt den efter EU's statsstøtteregler.
Det gælder, uanset at der er tale om en nedsættelse af en allerede godkendt støtteordning.
Ordningen blev anmeldt til Europa-Kommissionen, samtidig med at lovgivningsprocessen med ændring af lov om fremme af vedvarende energi blev iværksat.
Der er alene tale om, at det er en aftrapningsordning fra 2016, der er anmeldt til godkendelse.
Det skyldes, at den eksisterende støtteordning kun er godkendt til og med 2016.
Europa-Kommissionen forventes også kun at ville godkende den foreslåede aftrapningsordning for 2016.
Når der er fundet en langsigtet løsning på PSO-problematikken, vil aftrapningsordningen fra 2017 til 2020 blive anmeldt til godkendelse.
Til sidst vil jeg gøre opmærksom på, at den sene fremsendelse af høringsnotatet til Folketinget skyldes, at lovforslaget blev sendt i høring samtidig med fremsættelsen med frist for afgivelse af høringssvar den 4. november 2015 på grund af hamstringsrisiko.
Jeg er glad for den store interesse, Folketinget i dag har udtrykt for lovforslaget.
Jeg ser frem til at fortsætte den konstruktive drøftelse om lovforslagets enkelte elementer i Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget, og med disse bemærkninger håber jeg på Folketingets velvillige behandling af lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Først vil jeg gerne lige præcisere, at vi jo ikke skriver, at det skal være statslig realkredit.
Der er foreslået nogle modeller, hvoraf den ene kunne være, at det var statsunderstøttede lån.
Så kan man jo sige, at der er mange områder i vores samfund, som vi understøtter økonomisk.
Jeg kunne f.eks. nævne landbruget.
Så der er jo masser af områder og erhverv osv. i vores samfund, hvor det ikke foregår på markedsvilkår, men hvor vi hjælper af den ene eller anden grund.
Men nu vil jeg lige komme ind på det her spørgsmål om jobs og udvikling.
For ministeren har fuldstændig ret i, at noget af det, der betyder rigtig meget i landdistrikterne, er arbejdspladser.
Der er 180.000 statslige arbejdspladser i det her land.
80.000 af dem ligger i Region Hovedstaden, og nu har regeringen så bebudet, at den vil flytte 3.900 arbejdspladser ud.
Så netto betyder regeringens politik jo, at de forskellige kommuner ude i landet mister 7.000 arbejdspladser, og det er i sig selv ærgerligt.
Men jeg vil bare spørge ministeren: Mener ministeren, at der inden for realkreditsystemet er såkaldt sorte pletter på landkortet?
Jeg tror, ministeren ved, hvad jeg taler om.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-12:
Jeg kan bekræfte, at jeg ved, hvad udtrykket sorte pletter muligvis måtte dække over, men jeg er ikke sikker på, om jeg har fuldstændig samme opfattelse som SF.
Jeg må sige, at jeg noterer mig, når jeg ser bl.a. den opgørelse, Nationalbanken lavede for nylig, over, hvordan udlånssituationen er i landets kommuner, at så ser det langt de fleste steder ud, som om udlånene faktisk er på vej op.
Jeg bliver selvfølgelig også som minister konfronteret med spørgsmålet om, hvorvidt der er steder, hvor man har svært ved at få en belåning.
Men jeg må sige, at jeg ikke har et billede af, at der er områder, som på baggrund af postnumre, eller på baggrund af at de ligger et bestemt sted, får et nej.
Noget af det, jeg sådan set også diskuterer med de finansielle institutter, er, hvorvidt man har en politik på det område.
Det forsikrer de institutter mig om at man ikke har, men de siger ved samme lejlighed, at der er et stærkt behov for, at vi tager initiativer, der kan give udviklingsmuligheder i vores landdistrikter.
Den anbefaling, de har givet til mig, er, at jeg sætter mig i spidsen for at levere udviklingsmuligheder for vores landdistrikter.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Realkreditrådet har jo også været ude at sige, at alene at fokusere på liggetiden, altså at hæve den fra f.eks. 6 måneder til 1 år, ikke vil løse den her problematik.
Når vi understøtter dansk landbrug, når vi understøtter Det Blå Danmark, når vi understøtter så mange erhverv for at have liv på landet så at sige, for at få Danmark til at hænge sammen, fordi der er masser af områder i det her samfund, som ikke kan klare sig på markedsvilkår, så kan jeg ikke forstå, hvorfor folk så ikke skal have en hjælpende hånd til at kunne købe eller sælge en bolig.
Det går jo også ud over væksten, når folk bliver stavnsbundet eller ikke kan få et lån til at flytte et sted hen, hvor de eventuelt har fået et arbejde.
Der må vi jo bare sige at der er så mange eksempler – det er ministeren jo også bekendt med, jeg er sikker på, at ministeren får forelagt masser af konkrete eksempler – på sunde virksomheder og på, at folk med sund økonomi alligevel ikke kan købe en bolig, simpelt hen fordi boligerne i nogle tilfælde er for billige.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-12:
Lad mig gribe fat i hele spørgsmålet om landbrug.
Det er jo sådan, at der ikke bliver ydet ulovlig statsstøtte til dansk landbrug.
Så til hele det der spørgsmål om, hvorvidt dansk landbrug får ulovlig statsstøtte eller indirekte statsstøtte, må jeg bare sige, at det er ens konkurrencevilkår, der gælder for alle EU-lande.
Så har jeg altså den opfattelse, at hvis man skal vælge imellem, at staten skal understøtte en lånepolitik, ved at staten så at sige skal agere som realkreditinstitut, og at der skal skabes vækst og udvikling, så vil jeg til hver en tid vælge at skabe vækst og udvikling.
Derfor glæder det mig også i dag at kunne konstatere, at det er en dagsorden, som jeg fornemmer at SF deler, og derfor glæder jeg mig også til, at vi skal præsentere vores udspil »Vækst og udvikling i hele Danmark«, hvor vi vil give nogle af de erhverv, som betyder noget i vores landdistrikter, nogle bedre rammevilkår.
Så jeg er helt tryg ved, at SF faktisk også gerne vil være med til at understøtte, at turismen får det bedre, at vores landbrug får det bedre, og at vores produktionsvirksomheder får det bedre.
Jeg håber så, at vi kan blive enige med SF om, at det skal der til, fordi det vil være med til både at styrke befolkningsudviklingen i vores landdistrikter, men ikke mindst at fastholde arbejdspladser.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-12:
Det korte af det lange er vel, at rapporten fra Udvalg om Finansiering af Boliger og Erhvervsejendomme i Landdistrikter egentlig kort og godt siger, at der ikke er nogen problemer, og jeg synes også, at ministeren er tæt på at indrømme, at det sådan set er hovedkonklusionen.
Der kan være lidt med liggetider og lidt med rådighedsbeløb osv., men i det store og hele er der ikke nogen problemer.
Men hvad siger ministeren så til, at Landdistrikternes Fællessråd faktisk har bakket op om ideen om et særligt kreditinstitut eller -selskab, eller hvad det nu kunne være?
Eventuelt også understøttet af statslige tilskud, eller hvordan man nu vil indrette det.
Og Danmark knækker over, hvis der ikke sker noget, og de har netop sat fingeren på hele finansieringsproblematikken, som er ganske alvorlig.
Som folketingsmedlemmer bliver vi jo overdænget med eksempler derudefra.
Det kan godt være, at et udvalg sidder og finder ud af, at der ikke er nogen problemer.
Men det svarer ikke helt til den virkelighed, jeg bliver konfronteret med, bl.a. af Landdistrikternes Fællesråd.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-12:
Jeg er i hvert fald glad for at få mulighed for at sige til hr. Henning Hyllested, at der må være noget galt med akustikken her i salen.
For jeg har ikke sagt, at der ikke er nogen problemer i forhold til vores landdistrikter.
Jeg gjorde faktisk meget ud af at starte med at rose SF for at have taget debatten op.
Man skal huske at rose SF, når man har mulighed for det, og det vil jeg gerne gøre her i dag.
For jeg synes, det er en vigtig debat.
Regeringen har netop i sit regeringsgrundlag meget klart beskrevet, at Danmark har udfordringer med, at der er områder, som er under pres.
Og der er mit politiske svar, at jeg vil give nogle bedre vilkår for at udvikle Danmark, og det er ikke mindst i forhold til de mange private virksomheder, der er under pres, og også nogle af de erhverv, der er under pres.
Og hvis man skal gøre noget for at udvikle vores landdistrikter, så er der tre ting, der for alvor vil gøre en forskel.
Det har jeg indtil videre ikke hørt at Enhedslisten bakker op om.
Det kunne selvfølgelig komme som breaking news, hvis det sker i dag i Folketingssalen.
Det er punkt 1. Punkt 2 er bedre vilkår for kyst- og naturturisme, og der må jeg også sige at jeg ikke har hørt Enhedslisten bakke op om det forslag.
Og punkt 3 er bedre vilkår for vores produktionsvirksomheder, hvor jeg også har måttet sande at Enhedslisten heller ikke ønsker det.
Så jeg er optaget af at skabe bedre vækstvilkår for private arbejdspladser.
Det er det, jeg mener der skal til for netop at sikre en bedre udvikling og ikke mindst en udvikling, der også kommer landdistrikterne til gavn.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-12:
Det er i hvert fald det, vi hører fra de pågældende institutioner, hvad enten det er filialinstitutioner eller selvstændige institutioner.
Det er nogle af de dyreste at drive, og det er nogle af dem, der kommer i farezonen, når grønthøsteren bliver kørt henover.
Angående økonomiaftalerne, hvad er det så, kommunerne skærer ned på, når de bliver kørt med så stram en økonomi?
Ja, det er jo folkeskolerne ude i landsbyerne, der bliver lukket.
Og hvad sparer regionerne på?
De fyrer selvfølgelig folk i sundhedsvæsenet, og der er varskoet om ganske mange tusinde.
Det trækker da i den stik modsatte retning end at skabe vækst.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-12:
Tak for de mange spørgsmål, og med al respekt er det jo ikke en stor landdistriktspolitisk redegørelse, vi har i dag.
Jeg glæder mig til, at vi skal have den, for jeg synes, det er der, nogle af de her temaer fortjener at blive diskuteret.
Men lad mig sige, at jeg er af den opfattelse, at kommunerne faktisk er i stand til at prioritere fornuftigt.
Det mener jeg sådan set altid kommunerne har været, jeg har ikke mistillid til kommunerne.
Vi går til de her finanslovsforhandlinger med det klare budskab, at der skal bruges flere penge på sundhed.
For mig er det helt utydeligt, hvad Enhedslisten måtte mene.
Jeg vil gerne anerkende, at Enhedslisten på mange punkter har sort bælte i at påpege problemer.
Men man er overhovedet ikke i stand til at give løsninger, og jeg må bare sige, at vores løsning er, at der skal gøres noget for at skabe flere private arbejspladser, så der også er noget til at finansiere vores velfærdssamfund.
Der har Enhedslisten en helt anden dagsorden, og det må man anerkende, det er fair nok at have.
Den dagsorden, Enhedslisten har, vil bare være med til at underminere vores landdistrikter, for man har en dagsorden om, at landbruget skal begrænses i sine udviklingsmuligheder, produktionsvirksomhederne skal have flere afgifter væltet ned over sig, og turismen skal ikke have nogen vækstmuligheder overhovedet.
Det vil alt sammen være med til at udhule vores landdistriktskommuner, og det synes jeg ikke er den rigtige vej at gå.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-12:
Tak for det.
Socialdemokratiet er optaget af at skabe et Danmark i balance.
Derfor tager vi det alvorligt, at mennesker i tyndtbefolkede områder oplever, at de ikke kan få adgang til realkreditfinansiering, selv om deres økonomi er sund.
Det duer selvfølgelig ikke.
Det må være privatøkonomien og ikke postnummeret, der er afgørende, når man er til møde med realkreditinstituttet.
Derfor er vi også enige i de intentioner, der findes i SF's forslag.
Det skal være muligt at benytte sig af realkreditfinansiering i hele landet, uanset om man bor i Tønder eller i Taastrup.
Derfor har Socialdemokraterne i sidste regeringsperiode taget initiativ til, at et bredt funderet udvalg med både økonomer og repræsentanter for landdistrikterne satte sig sammen for at beskrive de udfordringer, der knytter sig til realkreditfinansiering i tyndtbefolkede områder.
Ekspertgruppen med professor Michael Møller i spidsen udkom i starten af oktober i år med rapporten, som peger på en række forslag, der ifølge arbejdsgruppen vil forbedre adgangen til realkreditfinansiering i landdistrikterne.
Arbejdsgruppen anbefaler bl.a. at lempe kravene til rådighedsbeløbet i visse dele af landet samt at præcisere 6-månedersreglen.
Det er en regel, som nogle banker har fortolket på en måde, så de afviser at belåne ejendommene fuldt ud, såfremt de har en liggetid på mere end 6 måneder.
Socialdemokraterne er positive over for de her tiltag, og vi hæfter os også ved, at Landdistrikternes Fællesråd har taget godt imod anbefalingerne, som de jo via pladsen i arbejdsgruppen har medvirket til at forme.
Vi deler opfattelsen af, at forslagene vil bidrage til at afhjælpe problemstillingen med adgangen til realkreditfinansiering i yderområderne.
Samtidig medfører anbefalingerne ikke de negative konsekvenser, der knytter sig til oprettelsen af en statsbank, som punkt 1 kan virke konkurrenceforvridende, og som punkt 2 kan betyde, at staten skal kaste sig over et forretningsområde, som staten i forvejen har en begrænset viden om og en begrænset erfaring med.
Endvidere er det Socialdemokraternes opfattelse, at Michael Møller-rapporten ikke alene skal møde den politiske virkelighed, men at konklusionerne og også præmisserne skal møde den virkelige virkelighed uden for Christiansborg.
Derfor har vi taget initiativ til, at rapporten sendes i høring hos alle relevante organisationer, foreninger og myndigheder, herunder vores landdistriktskommuner, og at der efterfølgende fysisk set afholdes en høring her på Christiansborg, hvor repræsentanter for landdistrikterne, Udvalget for Landdistrikter og Øer samt rapportens forfattere kan diskutere rapporten og rapportens konklusioner.
Vi ser frem til at arbejde videre med problemstillingen, og vi vil opfordre SF og alle andre partier til at tage aktivt del i processen i Udvalget for Landdistrikter og Øer.
Socialdemokraterne kan ikke bakke op om forslaget.
Tak for ordet.
Og så har jeg lovet at tilføje, at De Radikales ordfører ikke kan være her i dag, og at De Radikale ikke kan bakke op om beslutningsforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-12:
Og jeg har ikke tænkt mig at tage initiativer a la det, som SF foreslår, men det kan vi jo vende tilbage til, når jeg ser de konkrete spørgsmål fra SF, da regeringen er en meget venlig regering, der altid gerne vil drøfte de forslag, der måtte komme, og derfor gør vi selvfølgelig også det under udvalgsbehandlingen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Det var bare, at ministeren jo, hvis ministeren synes, det var rart med fuldstændig enslydende opbakning fra hele salen, kunne tilkendegive, om man synes, at loven kunne være endnu bedre, endnu mere eksplicit, og at der derved ikke var behov for en revisionsbestemmelse længere.
Det var egentlig det eneste.
Erik Christensen (S), 2015-11-12:
Tak for det.
Socialdemokraterne mener, at Danmark skal gå forrest i forhold til at sikre, at virksomheder tager et globalt ansvar.
Det gælder, både når det drejer sig om virksomhedernes ansvar over for de helt grundlæggende menneskerettigheder, men det gælder også virksomhedernes ansvar i miljøsager og virksomhedernes ansvar for at bekæmpe korruption i de dele af verden, hvor det er en stor udfordring.
Alt det bidrager OECD's mæglings- og klageinstitution for ansvarlig virksomhedsadfærd til.
Institutionens opgave er at skabe rammerne for dialog, mægling og konfliktløsning, når der opstår uoverensstemmelser mellem virksomheder, organisationer og offentlige myndigheder om overtrædelse af menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder og internationale miljøstandarder.
Derfor har vi også et ansvar for at sikre, at mæglingsog klageinstitutionen for ansvarlig virksomhedsadfærd fungerer bedst muligt og er til mest mulig nytte for de personer eller grupper, der har været udsat for overtrædelse af OECD's retningslinjer.
Lovforslaget handler om, hvorvidt det er nødvendigt at bibeholde en revisionsbestemmelse i forhold til den mæglings- og klageinstitution i OECD-regi, som Folketinget vedtog tilbage i 2012.
Ifølge lov om mæglings- og klageinstitutionen fra 2012 skal erhvervs- og vækstministeren fremsætte lovforslag om revision af dele af eller hele loven.
I den forbindelse har OECD's evalueringsgruppe sammen med en række interessenter evalueret mæglings- og klageinstitutionen.
Både evalueringsgruppen og ngo'er og virksomheder er positive over for institutionen, som den fungerer i dag, hvorfor der ikke er grund til at fremsætte forslag om en egentlig revision af loven.
OECD's evalueringsgruppe skriver, at institutionen fungerer godt, men at der er nogle ting, der kan blive bedre, og derfor ligger der også nogle anbefalinger i evalueringen.
Anbefalingerne går bl.a. på en styrkelse af oplysnings- og informationsindsatsen.
Det gælder eksempelvis oplysning til danske virksomheder om, hvordan de skal forholde sig til underleverandører fra udviklingslandene.
I Socialdemokratiet er vi enige i, at der ikke kræves en revidering af hele lovgivningen for at sikre, at anbefalingerne implementeres.
Forslaget drejer sig således kun om at ophæve revisionsbestemmelsen, da den har mistet sin betydning, da evalueringen nu er gennemført.
Socialdemokraterne ser ingen grund til at bibeholde revisionsbestemmelsen, hvorfor vi støtter forslaget, som går ud på at ophæve den.
Jeg skal afslutningsvis på vegne af De Radikale meddele, at de også støtter forslaget om at ophæve revisionsbestemmelsen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-11-12:
Som Socialdemokraternes ordfører sagde, er det jo en relativt ny lov, som blev lavet på baggrund af en aftale, som gjorde, at vi i 2012 kunne iværksætte den her lovgivning.
I forbindelse med lovens tilblivelse blev der udarbejdet en revisionsbestemmelse, som pålægger Folketinget at gennemføre en revision i folketingsåret 2015-16.
Som tidligere sagt giver det jo ikke nogen mening at gennemføre en revision af noget, som allerede er revideret i forbindelse med den OECD-undersøgelse, der er pågået.
Og i forbindelse med den behandling, der har været, kan vi faktisk se, at både erhvervsorganisationer, fagbevægelse, ngo'er osv. siger, at det hele faktisk er i rimelig god gænge set i forhold til institutionens virke.
Derfor giver det ikke nogen mening at gennemføre den her revision på nuværende tidspunkt, og derfor kan Dansk Folkeparti også støtte forslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-11-12:
Tak for det.
Som de to foregående ordførere har redegjort for, drejer det sig alene om at ophæve en revisionsbestemmelse i forbindelse med lovforslaget om mæglings- og klageinstitutionen for ansvarlig virksomhedsadfærd, som trådte i kraft tilbage i 2012.
Der er foretaget en evaluering, og som andre har sagt, er der ganske god tilfredshed med den måde, som institutionen virker på.
Evalueringen er ganske positiv, der er nogle småting, som der så bliver imødekommet, og derfor er det jo en nem lille sag at kunne konstatere, at der er godt styr på tingene.
Det er sådan set en ganske god idé, at når vi etablerer noget, der er helt nyt og uprøvet, så gør vi os også den ulejlighed relativt kort efter at tjekke, om tingene nu også virker efter hensigten.
Det er sket i det her tilfælde, og alle ser som sagt ud til at være ganske godt tilfredse.
Så skal vi såmænd bare ophæve den bestemmelse i lovgivningen, som er årsagen til, at den er evalueret, og det er vi selvfølgelig fuldt ud indstillet på fra Venstres side.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-12:
Da Enhedslistens ordfører, hr. Pelle Dragsted, ikke havde mulighed for at være til stede, vil jeg fremføre Enhedslistens synspunkter.
Forslaget, vi behandler, handler om at droppe en revisionsbestemmelse i loven om mæglings- og klageinstitutionen for ansvarlig virksomhedsadfærd.
Mæglings- og klageinstitutionen for ansvarlig virksomhedsadfærd behandler sager om overtrædelse af OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder.
Det kan f.eks. være sager om krænkelser af lønmodtagernes rettigheder i den tredje verden.
Lønmodtagere eller organisationer kan rejse klager til institutionen.
Enhedslisten støtter varmt klageinstitutionen, som vi faktisk arbejdede for at få oprettet i flere år, før det skete.
Det er klart, at den har sine begrænsninger, da der er tale om en ikkeretslig institution, der ikke direkte kan stille virksomhederne til ansvar, men den lægger alt andet lige et pres på virksomhederne for at opføre sig ordentligt ude i verden.
Da institutionen blev oprettet, blev det aftalt, at loven efter 3 år skulle revideres på baggrund af erfaringer.
Der er netop gennemført et såkaldt peer review, som er grundlæggende positivt, men hvori der dog er kommet en række anbefalinger.
Mæglings- og klageinstitutionen har vurderet, at der ikke er behov for at ændre loven for at implementere evalueringsrapportens anbefalinger, men at det kan ske som et led i institutionens løbende strategiske arbejde.
En række ulandsorganisationer har peget på, at de mener, at det vil være klogere at forlænge revisionsbestemmelsen i stedet for at ophæve den, så revisionen sker om nogle år.
Det kan vi godt se fornuften i.
Men der er jo, som ministeren også anfører i sit høringssvar, ikke noget, der forhindrer, at man kan tage loven op til revision, hvis behovet er der.
Jeg tager ministerens svar som en bekræftelse af, at det vil regeringen være indstillet på, og på den baggrund kan Enhedslisten støtte lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-12:
Vi støtter lovforslaget.