runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-13:
Man kan jo spekulere lidt i, hvorfor CVC, her et par år eller mere inden man ellers skulle have været tilbudt aktierne, er så ivrige for at købe.
Det er nok, fordi CVC's forventninger til aktiens stigning efter fusionen er den samme som alle andres - på nær regeringen åbenbart.
Men fred være med det.
Hvis der nu er et stort spænd eller bare et spænd mellem det, regeringen ønsker at få for aktien, og det, CVC vil betale, er det vel lige før, det kan betale sig at benytte sig af statens ret til at købe dem tilbage.
Der kan i hvert fald opstå et eller andet scenario, hvis ikke man kan blive enige om prisen.
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Carina Christensen (KF), 2008-05-13:
Det, der var i aftalen fra 2005, som jeg har forstået det, var, at CVC blev stillet i udsigt, at de kunne købe flere aktier inden år 2010, og hvis man ikke indfriede det ønske, skulle staten købe sine aktier tilbage.
Det med prisen er jo et stort spørgsmål og et meget vigtigt spørgsmål, og jeg vil sige, at jeg ikke er den rette til at svare på det.
Jeg tror sådan set ikke, at nogen her i Folketinget er den rette til at prisfastsætte de her aktier i et kommende fusioneret selskab.
Det er jo derfor, vi har vores juridiske eksperter og vores finansielle eksperter, der sidder her og nu og kigger på det her store spørgsmål og drøfter det med CVC.
Jeg tror, CVC godt er klar over, at værdien af et fusioneret selskab nok overstiger værdien af selskabet her og nu.
Det er jo derfor, at man ser så positivt på det, og derfor, at man ser et meget stort potentiale i det.
Og så skal man selvfølgelig lave den vanskelige øvelse med at sætte et endeligt prisniveau.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-13:
Det kan godt være, at det er mig, der har misforstået noget, men sådan som jeg har forstået det aktstykke tilbage fra 2005, er det sådan, at CVC eller Post Invest har en forkøbsret, hvis staten beslutter sig for at sælge noget, og ikke sådan en mulighed for at kunne byde ind på et for selskabet givtigt tidspunkt.
Men i forhold til det her med prisfastsættelsen vil jeg spørge: Hvad nu, hvis der er forskel i den prisfastsættelse, som staten kommer frem til, og så det, som CVC vil betale?
Hvordan forholder ministeren sig til det scenario?
Det er jo egentlig lidt interessant.
Carina Christensen (KF), 2008-05-13:
Jeg vil gerne sige det helt klart, og det har jeg også tilkendegivet flere gange, at vi ønsker, at den danske stat skal fastholde bestemmende indflydelse også i et nyt fusioneret selskab.
Så det vil være helt afgørende for os i den videre proces, at vi ønsker at fastholde bestemmende indflydelse.
Det kan man gøre på mange måder, og det kan vel være, at man kunne tage en eller anden paragraf ud og så ikke sælge flere aktier, men der er mange andre måder at gøre det på.
Det er derfor, vi sidder nu og bruger rigtig meget tid og rigtig mange kræfter på at lave en god aktionæroverenskomst.
Og det, der vil være afgørende for os, er, at vi fastholder bestemmende indflydelse, men det udelukker altså ikke, at man godt kan sælge flere aktier til CVC og på den måde leve op til den aftale, der er indgået tilbage i år 2005.
Per Clausen (EL), 2008-05-13:
Jeg er glad for at høre, at transportministeren siger, at der ikke er nogen problemer med at stille krav til kvaliteten af det danske postvæsen.
Jeg er meget glad for at høre, at der ikke er nogen problemer med det; vi kan bare se, hvordan det går.
Det andet, jeg vil spørge ministeren om, er, om det er rigtigt forstået, at hvis man har det grundsynspunkt, som i hvert fald Socialdemokraterne har givet udtryk for i dag, og som Dansk Folkeparti var tæt på, nemlig at man ønsker at bevare mindst den nuværende statslige indflydelse og kontrol i Post Danmark, er den sikreste måde at sikre det på sådan set at sørge for, at § 4, stk. 1, udgår af det her lovforslag.
Carina Christensen (KF), 2008-05-13:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at der ikke vil være problemer med at stille krav til kvaliteten hverken før en fusion eller efter en fusion.
Det ligger under befordringspligten, og det er en myndighedsopgave, og det er jo det, vi skal i gang med at drøfte, når vi skal optage forhandlingerne om liberaliseringen af postmarkedet.
Hr. Per Clausen mener så, at det er unødvendigt at sælge aktier til CVC her og nu, og det kan man have mange meninger om.
Jeg konstaterer bare, at der ligger en aftale med CVC tilbage fra 2005.
Dengang blev man stillet i udsigt, at man inden år 2010 ville blive tilbudt at købe flere aktier, og kunne det ønske ikke indfries, skulle staten købe de aktier tilbage.
Nu kan vi se, at CVC har meldt sig på banen i forbindelse med fusionen og siger, at de rent faktisk ønsker at købe flere aktier.
Der er vi så i gang med at drøfte, hvad prisen så i givet fald er, og hvilke vilkår er til stede.
Jeg synes, det er godt, og jeg synes, det er positivt, at CVC siger, at det projekt, vi nu står over for, er fornuftigt.
Det viser, at det ikke kun er noget, de to virksomheder kan se et stort potentiale i, det kan en privat virksomhed tilsyneladende også.
Så jeg synes sådan set, at det er fornuftigt at tage dem med i den videre proces.
Per Clausen (EL), 2008-05-13:
Jeg vil sige to ting.
Transportministeren nævner også, at der ingen problemer er med, at vi fremover kan stille krav til kvaliteten af den service, der skal ydes almindelige borgere i det her land, når det handler om post.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille til transportministeren, er: Er det ikke rigtigt forstået, at det sådan set er helt unødvendigt i forbindelse med at gennemføre en fusion med svenskerne at gennemføre særlige aktier til den her engelske kapitalfond?
Det er bare noget, regeringen gerne vil, eller også er det noget, den engelske kapitalfond gerne vil, men det er helt unødvendigt for at gennemføre den fusion, som der er lagt op til.
Anders Samuelsen (NY), 2008-05-13:
Jeg skal meddele, at Ny Alliance ser positivt på det forslag, som ligger her.
Det er blevet understreget af andre ordførere, at det sådan set ikke er en liberaliseringsdiskussion, som vi har på nuværende tidspunkt; der er forhold på EU-niveau bag, at der skal være en liberalisering af postmarkedet, så det kører sit eget løb.
Derfor ser vi primært det her lovforslag som et teknisk forslag, og de eventuelle bemærkninger, der måtte være til det, er jeg ret overbevist om at vi får en afklaring på fra ministeren, når ministeren holder sin tale, og ellers kan vi forfølge det i udvalgsarbejdet.
Ny Alliance kan støtte forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-05-13:
Det Radikale Venstre synes, at forslagets hovedsigte, en fusion mellem Post Danmark A/S og Posten AB, er en rigtig god idé.
Vi tror, at der vil være en masse fordele ved at fusionere de to virksomheder.
Der vil være nogle kompetencer, som det svenske postvæsen har, og nogle kompetencer, som det danske postvæsen har, og som et nyt fælles selskab så vil kunne få glæde af.
Derudover tror vi også, at det vil ruste det nye fælles postvæsen til at stå sig godt i konkurrencen som et fælles europæisk liberaliseret postvæsen.
Nu diskuterer vi jo ikke liberalisering her i dag, men der er ikke nogen tvivl om, at stod det til Det Radikale Venstre, så havde vi gerne liberaliseret allerede samtidig med svenskerne, men det er jo desværre for sent at lave om på historien, også på dette punkt.
Hvad angår salg af aktier, er vi derimod mere skeptiske.
Det er sådan, at vi mener, det er bedst, at aktierne sælges på en måde og på et tidspunkt, så den danske stat får mest ud af aktierne, altså får flest penge ud af dem, og derfor glæder jeg mig sådan set også og ser frem til ministerens tale her senere, hvor vi sådan kan høre lidt nærmere om, hvad det er for overvejelser, man egentlig gør sig, ud over at man vedtager denne lov.
Af det aktstykke, som Det Radikale Venstre også støttede tilbage i 2005, fremgår det jo ganske rigtigt, at man skal sælge yderligere aktier inden udgangen af 2010, men hvorfor forcere denne proces, hvis man eventuelt får færre penge for aktierne, sådan som der er nogle af høringsparterne, der har været inde på.
De overvejelser er jeg i hvert fald spændt på at høre ministerens kommentar til.
Så er jeg utrolig glad for udmeldingen fra hr. Kim Christiansen fra Dansk Folkeparti, som jo meget tydeligt understregede, at det selvfølgelig er noget, der skal diskuteres i postforligskredsen.
Det noterede jeg mig med utrolig stor glæde.
Henriette Kjær (KF), 2008-05-13:
Det er dog vigtigt for os Konservative at slå fast, at fusionen ikke har noget at gøre med den liberalisering, vi skal have gennemført på postområdet, og som betyder, at der i fremtiden vil komme flere spillere ind på banen og konkurrere om at dele posten ud.
Lovforslaget her giver ministeren hjemmel til at foretage de nødvendige aktieombytninger med svenskerne samt et yderligere salg af aktierne i Post Danmark.
Forslaget gør det desuden muligt at gennemføre den selskabskonstruktion, der er nødvendig for at få de to selskaber, Post Danmark og Posten AB, lagt sammen.
Vi Konservative mener, at det er en yderst attraktiv aftale, vi har fået med det svenske Posten.
Fordelingen af aktierne betyder, at den danske stat og CVC ejer 40 pct. og den svenske stat 60 pct. Men der er med konstruktionen her indført A- og B-aktier, så der skelnes mellem ejerandel og indflydelse.
Det betyder, at den danske stat og CVC på den ene side og den svenske stat på den anden side har samme antal stemmer, ligesom det er aftalt, at der skal være enighed om væsentlige beslutninger.
Det er vi meget trygge ved og synes, det er en rigtig fornuftig løsning, man har fundet frem til.
Vi støtter derfor forslaget her og håber, at den endelige aftale herefter kan indgås mellem de tre aktionærer uden større problemer.
Kim Christiansen (DF), 2008-05-13:
Det er jo ikke Dansk Folkeparti, der har foreslået en liberalisering.
Det er jo noget, der kommer fra EU.
Jeg tror, at hvis man skal kunne leve med en liberalisering og ruste Post Danmark til det, er det nødvendigt at styrke selskabet igennem en øget privatisering.
Jeg er helt på det rene med, at hr. Frank Aaen går meget ind for, at staten skal eje alle de her virksomheder, men lige så vel som hr. Frank Aaen har bekymringer med hensyn til privatisering, kan jeg nævne utallige eksempler fra de tidligere østeuropæiske lande, hvor statsejede firmaer i hvert fald ikke har haft den helt store succes og i hvert fald heller ikke har gavnet medarbejderne.
Så der er jo for og imod begge modeller.
Frank Aaen (EL), 2008-05-13:
Jeg takker for den indledende indrømmelse af, at der nok er blandede erfaringer.
Jeg tror, at hvis man går det helt igennem, vil man se, at både de ansatte og servicen har fået det dårligere.
Og det er jo fuldstændig, som det må være, når man ud over at bringe post ud skal sørge for penge til en aktionær.
Det er jo derfor, vil jeg sige til hr. Kim Christiansen, at det i dag er interessant at overveje, om det er den rigtige vej at gå, om det er rigtigt helt at sælge posten fra, eller om vi skal udnytte den mulighed, der er i den gældende lov, nemlig at hvis ikke vi sælger flere aktier, kan vi muligvis få lov til at købe de aktier, der er solgt, tilbage.
Var det måske ikke værd at overveje, om vi skulle tage posten tilbage i statsligt regi og sørge for, at de ansatte får bedre arbejdsvilkår og vi får en bedre postservice?
Kim Christiansen (DF), 2008-05-13:
Jeg skal ikke kunne sige, om det har været en ubetinget succes.
Det er korrekt, at der er sket en forringelse af servicen, det har vi alle sammen være opmærksomme på.
Post Danmark har også været skarpt kritiseret for de serviceforringelser, og noget af det er jo så også blevet trukket tilbage igen.
Det er jo klart, at når der kommer private investorer ind - det sagde jeg også på et tidligere tidspunkt i debatten - kommer der jo altså også et hensyn til indtjeningen og til at drive en virksomhed.
Det kan være godt, og det kan være skidt, men jeg tror, at det i mange tilfælde har været rigtig godt for medarbejderne med den her proces.
De har så også fået mulighed for at eje 3 pct. af aktierne, og det tror jeg der er rigtig mange Post Danmark-medarbejdere der er glade for i dag.
Jesper Petersen (SF), 2008-05-13:
Jeg har ikke kunnet undlade at bemærke, at hr. Kim Christiansen har været ude med mange fornuftige udmeldinger om postpolitikken og om forringelserne i postservicen over for danskerne i den seneste tid i dagspressen
Jeg vil gerne have lov til at spørge hr. Kim Christiansen, om han fuldstændig mener at kunne afvise, at der er en sammenhæng mellem det, at man har solgt aktier til en kapitalfond, gearet virksomheden til store overskud, og så det, at der er sket de forringelser, som både hr. Kim Christiansen og jeg har peget på i dagspressen.
Mener hr. Kim Christiansen, at det er fuldstændig uden sammenhæng, eller hvordan?
Kim Christiansen (DF), 2008-05-13:
Navnlig med henblik på en kommende liberalisering af postmarkedet er det selvfølgelig vigtigt, at den nuværende virksomhed ruster sig.
Det kan man bl.a. gøre gennem en fusionering med det svenske postvæsen, således at man får en stor og stærk organisation; så der er meget fornuft i det.
Jeg synes også, det er vigtigt lige her at nævne, at i fusionen vil der på grund af opdelingen i A- og B-aktier blive en fuldstændig ligestilling af det danske Post Danmark og det svenske Posten AB.
Selv om man siger, at ejerandelene er 40 til Danmark og 60 til Sverige, så skal man lige have for øje, at når det er delt op på Aog B-aktier, vil det sikre, at der er lige indflydelse.
Det synes jeg er vigtigt.
Jeg går også ud fra, at ministeren vil redegøre for, hvorledes og hvor meget et eventuelt aktiesalg skal indeholde, og jeg går også ud fra, at det er noget, der til sin tid vil blive drøftet i forligskredsen, for der står jo ikke noget i lovforslaget om, hvor lidt eller hvor meget af aktierne, man vil sælge ud af.
Der skal vi da også lige være opmærksomme på, at et eventuelt erstatningskrav fra tjenestemænd ikke vil gnave hele provenuet fra salg af aktier væk.
Men jeg går også ud fra, at det er noget, vi kan få nogle yderligere beregninger på.
Det er nok Dansk Folkepartis opfattelse, at man ikke skal kæmpe på to fronter på en gang.
Det er der mange store hærførere der har lidt nederlag på, og derfor er det nok vores opfattelse, at nu skal vi få den her fusion på plads og derefter ruste Post Danmark til den liberalisering, der må komme, og som kommer inden 2011.
Jeg er så glad for, at hr. Kristian Pihl Lorentzen nævnte - eller i hvert fald gav så meget snor i tingene - at 2010 kunne være et scenarie for en liberalisering.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får en fusion på plads og får rustet virksomheden rigtigt, inden vi så efterfølgende får lavet en liberalisering.
Med disse ord er Dansk Folkeparti overvejende positive over for lovforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2008-05-13:
Som hr. Per Clausen også er bekendt med, skal vi jo allerede nu på torsdag have et åbent samråd om posten i Danmark, og jeg forventer da også i den forbindelse, at vi vil kunne sætte yderligere fokus på det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-05-13:
Titusindvis af motionister bruger daglig doping på grund af deres lyst til at fremme kroppens muskeludvikling, og dermed har vi med et stort sundhedsmæssigt problem at gøre.
Lovforslaget her, som nu er til anden behandling, er et skridt i den rigtige retning, men set med socialdemokratiske øjne er det ikke tilstrækkeligt.
Vi havde gerne set en obligatorisk ordning for alle motions- og fitnesscentre, hvilket vi har tydeliggjort i vores betænkningsbidrag.
Hermed ville man nemlig kunne have opnået, at alle centre skulle underlægge sig Anti Doping Danmarks rutinemæssige, uanmeldte dopingkontrol.
Karsten Hønge (SF), 2008-05-13:
Der er jo rigtig mange gode argumenter for at få et samlet nævn.
Diskrimination hører simpelt hen ikke hjemme i et moderne, demokratisk samfund, og et samlet nævn vil give en let og overskuelig adgang til et system, som det i øvrigt skal være let at finde rundt i.
Når vi så sidder og vejer for og imod på vores vægtskål, så er det, at vi i den her situation vil sige, at tvivlen skal komme den anklagede til gode, om jeg så må sige, og derfor vil SF stemme for det samlede lovforslag.
Vi vil følge nævnets arbejde tæt, og vi vil bruge den kritiske lup, når nævnet behandler sager, der har deres udspring i ansættelsesforhold.
Jamen det, fru Anne-Marie Meldgaards indlæg bygger på, er jo fuldstændig uden bund i virkeligheden.
For der bliver jo i dag ført en række sager ude i landet, hvor man tager udgangspunkt i et ansættelsesforhold, og hvor en klager kan føle sig krænket på grund af forskelsbehandling.
Og de kører enten i det fagretslige system, hvor fagforeningerne fører sagerne, eller ved de almindelige civile domstole, hvor sagerne også føres af fagforeningerne.
Så selvfølgelig har man en klageadgang, og den bliver da brugt i vidt omfang derude.
Pointen her er jo, om man skal have et parallelt skattefinansieret system.
Men den sag er jo sådan set overstået, for vi skal have et nævn, der beskæftiger sig med det her.
Man vil ikke bare lige bevæge fingeren den lille centimeter ned.
Det er fuldstændig op til Socialdemokraterne, om vi skal følge LO's, FTF's og KTO's indstilling om, at vi her sikrer en sammensætning i nævnet, som gør, at vi får fodslag i arbejdsretlig praksis.
Det er op til Socialdemokraterne, at vi får flertal.
Man må have overskud på vennekontoen, hvis man ikke benytter chancen til lige at flytte fingeren en centimeter.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-05-13:
Når man refererer til et høringssvar, skylder man egentlig også at sige, at der efter det høringssvar, som er kommet frem, er sket ændringer i det egentlige lovforslag, som tager højde for nogle af de ting, man nævner.
Jeg vil så også godt spørge hr. Karsten Hønge, om det ikke er korrekt, at der findes faggrupper, som er organiserede, både på AC- og LO-området, og som overhovedet ikke har mulighed for at lave overenskomster.
Det vil sige, at disse mennesker ikke skal have mulighed for at have en klageadgang.
Jeg kunne f.eks. nævne nogle af HK-områderne og også nogle af akademikerområderne, hvor det overhovedet ikke kan lade sig gøre at lave overenskomster.
Er det ikke sådan lidt betænkeligt, at man afskærer ansatte inden for sådanne områder fra at have en klageadgang?
Karsten Hønge (SF), 2008-05-13:
Næ, SF går netop ikke ind for, at vi laver et parallelt skattefinansieret system for mennesker, der holder sig uden for det organiserede arbejdsmarked.
Derfor stillede vi ændringsforslaget ved andenbehandlingen, hvor vi begrænsede nævnets arbejdsområde til ikke at beskæftige sig med sager, der udsprang af ansættelsesforhold.
Men nu er vi jo der, hvor vi er, nemlig der, hvor vi skal have et nævn, der beskæftiger sig med ansættelsesforhold.
Se, nu skal jeg jo ikke fuldstændig afvise, at Folketinget netop i den her sammenhæng besidder al visdom, og at alle de mennesker, som i øvrigt i det daglige i deres professionelle arbejde arbejder med de her spørgsmål, ikke har forstået en pind af den her logik.
Men det er dog ganske tankevækkende, at LO, FTF, Dansk Arbejdsgiverforening, KTO, arbejdsgiverne i SALA, ledernes organisation og Finanssektorens Arbejdsgiverforening alle mener, at vi her står over for et indgreb i den danske model.
De forslag, som SF stiller, vil tage det værste ud, og de vil kunne skabe et bedre grundlag for at få fodslag i arbejdsretlig praksis.
Så lad mig bare referere fra LO's høringssvar.
LO finder det stærkt alarmerende, at man går ind i det.
De siger, det er særlig bekymrende, at nævnet, som træffer beslutninger på et skriftligt grundlag, får kompetence til at afgøre sager, som kan bero på fortolkning af gældende overenskomster.
Men måske er det undtagelsen, at det er Folketinget, der har forstået det hele, og de mennesker, der arbejder med arbejdsretslige forhold, der ikke har forstået en pind.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-05-13:
Jeg synes sådan set, det var en rimelig flot tale, SF's ordfører kom med her, i forhold til det fagretslige system.
Jeg har bare svært ved at se, at den hører hjemme her, hvor vi taler om et Ligebehandlingsnævn.
Jeg ved ikke, om SF er tilhænger af, at man laver to parallelle fagretslige systemer.
Sådan som jeg har opfattet det her forslag, står der direkte og ordret, at sager, der rejses i det fagretslige system, ikke kan behandles i Ligebehandlingsnævnet.
Det synes jeg er væsentligt her.
Jeg er så også nødt til at spørge hr. Karsten Hønge, om det her er en ideologisk kamp, eller om det handler om, at der skal være lige ret for alle mennesker i det her land til at få adgang til at få en klage behandlet.
For hvis det er en ideologisk kamp om at holde nogen uden for et fagretsligt system for at tvinge dem ind i et andet fagretsligt system, synes jeg, det er arbejdsmarkedsdelen, man skal nævne det i forbindelse med, og ikke når vi taler ligestilling.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-05-13:
I Socialdemokratiet synes vi, det er noget løjerligt noget, at man, når man taler ligestilling og ligebehandling, lige pludselig skal blande arbejdsmarkedsstof ind i det.
Vi synes faktisk, at der med det her forslag er skabt enorme fremskridt i forhold til at kunne få ligestillingssager prøvet ved klagenævnet - ligestilling, når det drejer sig om det kønslige, men også alle andre områder, hvor der kan være tale om forskelsbehandling.
Derfor har Socialdemokratiet også indgået en aftale med regeringen, som godtgør, at det her ikke er et angreb på den danske model, det er ikke et angreb på overenskomsterne, men det er alene et spørgsmål om, at alle, der ikke er omfattet af det fagretslige system, får en egentlig klageadgang, et klagenævn, i stedet for at skulle gå direkte til domstolene, som har nok at gøre, og som ikke behøver at beskæftige sig med spørgsmål af den her karakter.
Derfor stemmer Socialdemokratiet hverken for eller imod SF's ændringsforslag, men stemmer for forslaget i sin helhed.
Bent Bøgsted (DF), 2008-05-13:
Det her lovforslag er sådan lidt af en værre sammenblanding, kan man sige, og man kan stille sig selv det spørgsmål, hvordan det nu kan være, at vi ser fem ændringsforslag fra SF, der tilgodeser arbejdsgivernes og lønmodtagerorganisationernes interesser.
Man kan også undre sig over, at hverken regeringen eller Socialdemokratiet synes, det er en god idé at holde det arbejdsretlige system for sig selv uden indblanding.
Det vil komme til at ske med det her lovforslag.
Det vil blive sådan, at Ligebehandlingsnævnet kan få indflydelse på, hvad der sker i det arbejdsretlige system.
Det er også derfor - som jeg tolker det - at de her ændringsforslag er blevet stillet.
Men da Dansk Folkeparti synes, at man skal holde det arbejdsretlige for sig og det andet for sig, så kan Dansk Folkeparti støtte ændringsforslag nr. 1 og 2; ændringsforslag nr. 3 siger vi nej til, og nr. 4 og 5 siger vi ja til, fordi vi mener, at det her tilgodeser det arbejdsretlige system, det tilgodeser arbejdsgiverne, og det tilgodeser lønmodtagerorganisationerne.