runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2010-09-07:
Jeg var lige ved at sige: Tyv tror, hvermand stjæler.
For hvis der er noget, der er utroværdigt, så er det da det, som hr. Jesper Petersen og hans parti står for.
Man fremlægger en skatteplan sidste år, som siger, at nu kan der ikke flyttes et komma, sådan er politikken, hverken mere eller mindre tror jeg nærmest at ordene var ordret ved fremlæggelsen for i omegnen af 12 måneder siden.
Jeg ved ikke, hvem det er, der har et troværdighedsproblem.
Jo, det ved jeg godt, og det er i hvert fald ikke os.
Så synes jeg bare, at jeg vil komme med en krølle på det med den der motorvej, og hvor helt forfærdeligt det er alt sammen.
Altså, Venstre er et parti, som ønsker, at der skal være vækstmuligheder og udviklingsmuligheder i alle dele af det danske samfund.
Det kræver selvfølgelig nogle ekstraordinære initiativer, det kræver selvfølgelig nogle ekstraordinære investeringer – det er vi med på.
Men det kræver også, at man har mod til så at prioritere de steder, hvor der er behov for det.
Det kan godt være, at man så kan lave nogle fine beregninger, der viser, at det bedre kunne have betalt sig at have lagt al asfalten inde omkring Kongens Nytorv, men vi er altså et parti og en regering for hele landet, vil jeg sige til hr. Jesper Petersen, og ikke kun for nogle udvalgte grupper.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-09-07:
De besparelser ude i kommunerne, vi nu er vidne til, kommer faktisk af, at der er rigtig mange kommuner, der har måttet genåbne tidligere års budgetter, fordi også sidste års aftale var helt elendig for kommunerne.
Vi er faktisk vidne til, at der er blevet fyret 960 pædagoger og 1.090 lærere, og der er blevet lukket mindst 126 folkeskoler, når vi går ud af 2010.
Jeg har lyst til at spørge Venstres ordfører, om det ikke gør et stort indtryk, at selv Dansk Arbejdsgiverforening er voldsomt utilfreds med de voldsomme nedskæringer, vi ser ude i kommunerne, fordi de faktisk har en enorm betydning for den arbejdskraft, vi har brug for fremover.
Jacob Jensen (V), 2010-09-07:
Det gør altid indtryk, når der er seriøse organisationer, seriøse partier og andre i det her samfund, som deltager i debatten, der kommer med nogle forslag og nogle indvendinger, selvfølgelig gør det det.
Men jeg vil ikke acceptere en retorik om, at der skulle være tale om nedskæringer, når der er tale om, at vi holder det samme niveau i ressourcetildelingen, som vi har holdt i år; det niveau beholder vi også til næste år.
Det er et historisk højt niveau, og jeg kan godt vise planchen en gang til.
Vi har tildelt flere ressourcer år efter år, jeg tror, det er omkring 25 pct., at den offentlige sektor nu er vokset.
Den offentlige sektor fylder samlet set omkring 30 pct. af den danske økonomi til forskel fra resten af EU-landene, der har en offentlig sektor, der i gennemsnit fylder omkring 20 pct. af deres økonomi.
At komme og sige, at der er tale om nedskæringer, at komme og sige, at det er nedskæringer, fordi man omprioriterer lokalt, hvor der måske ikke er det samme behov for så mange lærere i ét område, fordi der er færre børn, men til gengæld er behov for nogle flere et andet sted i området, fordi den demografiske udvikling skaber nogle behov, som skal opfyldes, at komme og sige, at det er nedskæringer, og at vi herfra skulle bestemme, hvordan man lokalt i kommunerne prioriterer, er ikke en politik, som vi ønsker at føre.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-09-07:
Jeg synes, det er glædeligt, at ordføreren så klart siger, at man gerne vil lytte til seriøse partier, for det er jo faktisk sådan, at vi i SF i vores økonomiske plan har afsat penge til at begrænse de der lukkedage, der faktisk forhindrer Dansk Arbejdsgiverforenings ansatte, virksomhedernes ansatte i at udfylde en ordentlig plads på arbejdsmarkedet.
Men jeg kan da ikke forstå, hvordan man kan få det til at lyde som fremskridt og gode omprioriteringer, når der bliver fyret 1.090 folkeskolelærere, allerede inden nulvæksten for alvor er blevet virkelig.
Og derfor er jeg da nødt til at spørge hr. Jacob Jensen: Er hr. Jacob Jensen og partiet Venstres logik sådan, at hvis man tildeler de samme penge næste år, som man gør i år, og fortsætter sådan i årene frem, så har vi om 20 år en bedre velfærd, eller har vi en dårligere velfærd?
Jacob Jensen (V), 2010-09-07:
Det kommer jo fuldstændig an på, hvordan man vælger at bruge midlerne, for det er ikke nødvendigvis sådan, at fordi man giver flere midler, får man bedre resultater.
Jeg ved godt, at det er sådan, Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti har for vane at se det, og ikke kan se andet, end at resultater er lig med ressourcer, og at ressourcer er lig med resultater.
Men sådan forholder det sig jo så langtfra.
Lad mig bare give et enkelt eksempel, og det gjorde jeg også i min indledning.
Hjemmehjælpersagen fra København: Hvis der var blevet givet flere penge til det område specifikt, havde det så hjulpet?
Nej, for der manglede ledelse og organisering.
Plejehjemmet Lotte: Ja, der hjælper det, men det hjælper jo ikke på grund af ressourcerne alene, det hjælper, fordi man har en ledelse, der er engageret og kreativ, og som er troværdig i forbindelse med det, den laver.
Lad mig give et andet eksempel i forhold til folkeskoleområdet.
Den kommune i landet, som har de bedste resultater i forhold til undervisningsfrekvensen, er Holstebro, de ligger som nr. 1.
Jeg siger ikke dermed, at jo færre penge man bruger, jo bedre resultater får man, men jeg siger dog, at det er et eksempel, som illustrerer, at ressourcer ikke altid betyder bedre resultater.
Klaus Hækkerup (S), 2010-09-07:
Regeringen og Dansk Folkeparti har vedtaget en genopretningspakke.
Den indebærer nulvækst i det offentlige forbrug i årene 2011, 2012 og 2013.
Hvis så man læser i Økonomisk Redegørelse og kigger på den allerallerførste tabel, kan man se, at der regnes med en realvækst i det offentlige forbrug på 0,6 pct. i 2011.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Hvordan hænger det sammen?
Betyder det ikke, at forudsætningerne for genopretningspakken allerede er skredet med den finanslov, vi har til behandling i dag?
Jacob Jensen (V), 2010-09-07:
Det er meget sjovt, at man på den ene side bliver beskyldt for at skære ned og på den anden side bliver beskyldt for at bruge for mange penge.
Altså, man kan jo ikke gøre begge dele.
Vi kan så tage en teknisk diskussion om, hvordan det kan være.
Det hænger bl.a. sammen med den omprioritering, som vi foretager.
Men vi vil og har jo også forpligtet kommunerne og regionerne på, at de selvfølgelig skal holde de aftaler, som man indgår.
I genopretningspakken forhøjer vi kommunernes betingede bloktilskud fra 1 mia. til 3 mia. kr., og det er jo en af de mekanismer, som vi selvfølgelig også kan tage i anvendelse.
Vi bliver jo nødt til at sikre, at budgetterne holder, for vi har ikke noget alternativ.
Vi kan ikke – og det vil vi heller ikke – stikke hånden dybere ned i skatteborgernes lommer, hvis vi skal skabe vækst og udvikling i det her land.
Klaus Hækkerup (S), 2010-09-07:
Lad mig starte med at konstatere, at jeg som mange, mange andre, der har spurgt til Venstres politik, ikke kan få noget svar.
Der er lavet en genopretningspakke, en aftale om en realnulvækst i den offentlige sektor, og jeg sætter som forudsætning, at kommunerne lever op til den aftale, de har indgået med regeringen om, at der skal være nulvækst i kommunerne.
Hvis der så, som der står i Økonomisk Redegørelse, er en vækst på 0,6 pct. i det offentlige forbrug, må det betyde, at det statslige forbrug stiger ganske voldsomt, men det ønsker Venstres ordfører ikke at forholde sig til.
Derfor er min konklusion på det her, at vi her befinder os, hvor vi har været med de to tidligere skattereformer, som var finansieret ved nulvækst, ligesom genopretningspakken nu er det.
Det er en nulvækst, der allerede er skredet, som vi kan læse det i Økonomisk Redegørelse.
Jacob Jensen (V), 2010-09-07:
Det var lige før, at valgtalen kom frem her til sidst.
Den bliver overholdt, fordi vi har en aftale med kommuner og regioner om, at det skal den.
Vi har redskaber til at sørge for, at det kan ske, og vi har oven i købet sagt, at vi tager de redskaber, der er behov for, i brug.
På den anden side kan man så læse, hvad der står på papiret om det alternativ, hr. Klaus Hækkerup så hjerteligt ønsker sig – nu står der godt nok ikke noget her, men der kunne have stået 12 minutter.
Jeg tror ikke, det er et alternativ, som ret mange ude i kommunerne ønsker sig, for de ved godt, at hvis vi gik den anden vej, nemlig den vej, som hr. Klaus Hækkerup repræsenterer, og øgede skatterne og gældsætningen, ville det skabe meget, meget store problemer for dansk økonomi i årene fremover.
Og det ville jo netop ramme ned i kernevelfærden, det ville netop ramme ned i de muligheder, som kommunerne udeomkring har at arbejde med, og det er derfor, det er så vigtigt, at der er troværdighed om dansk økonomi.
Det er også derfor, at jeg i mit tidligere svar har kvitteret for, at hr. Jan Trøjborg og hr. Erik Fabrin arbejder seriøst med de her ting.
Det kan godt være, at hr. Klaus Hækkerup sidder og trækker på smilebåndet nu, men jeg synes faktisk, det er ganske prisværdigt, at man arbejder seriøst med det her.
Det er nye tider, vil jeg sige til hr. Klaus Hækkerup, og det vil skabe varig velfærd.
Jesper Petersen (SF), 2010-09-07:
Ja, det har været lidt paradoksalt at følge den her debat, for hver gang der bliver gået til hr. Jacob Jensen og det bliver understreget, at det, regeringen har gang i, faktisk overhovedet ikke hænger sammen, og hvor voldsomme, negative konsekvenser, det får for kommunerne og for børnefamilierne, så begynder hr. Jacob Jensen at snakke om oppositionens plan i stedet for.
Det er sådan et kneb, der vist er aftalt på forhånd: Vi går ikke så meget ind i det der, snak mere om de andres.
Det skulle være sådan noget med, at samtidig med at man ikke rigtig tager oppositionens forslag ret alvorligt – man snakker jo ikke om andet end vores forslag, så man må tilsyneladende tage det ret alvorligt – så bliver der altså ikke svaret.
Vi kunne ikke drømme om at overtage nedskæringer for 13,5 mia. kr. i kommunerne, vi kunne ikke drømme om at lade børnefamilierne betale regningen for, at man har pøset skattelettelser ud til de velstillede i det her samfund.
Kan vi nu ikke bare få svaret på det spørgsmål, jeg stillede: Hvordan kan man påstå, at der er hold i ens økonomiske politik, når forudsætningerne for den fuldstændig er skredet, allerede inden finansloven overhovedet er vedtaget, og når man allerede er i gang med at lave nye skattelettelser og anlægge nye motorveje, som man ikke har dækning for?
Det er simpelt hen utroværdigt.
Jacob Jensen (V), 2010-09-07:
Jeg står her med forslag til finanslov for finansåret 2011.
Det er en gennemarbejdet plan, som bl.a. indebærer den genopretningspakke, som vi vedtog i foråret.
Jeg kan forstå, at hr. Jesper Petersen og SF og S stadig væk er vrede over den plan, men jeg kan så også forstå, at man, samtidig med at man er vred, overtager store dele af den og gør den til sin egen politik, fordi man jo har indset, at ens egen plan er et blankt stykke papir med en overskrift, hvor der står 12 minutter.
Det er derfor, det er så paradoksalt, når man hører Socialdemokraterne og SF kritisere os for, at nu har vi ikke gennemført det ene og det andet, at man så samtidig kigger på overskriften, som hr. Ole Sohn jo selv har kaldt planen for at være – en overskrift – og så klandrer os for ikke at have sammenhæng i tingene.
Nick Hækkerup (S), 2010-09-07:
Vi har jo været viden om på mange punkter og også hørt mange besværlige svar og spørgsmål og lange udredninger osv.
, og derfor vil jeg prøve at stille et relativt simpelt spørgsmål, som forhåbentlig bare kan besvares med et ja eller et nej.
Jeg har fulgt debatten hen over sommeren, og jeg er blevet i tvivl, så mit spørgsmål er: Er der stadig skattestop i Danmark, eller er der ikke skattestop i Danmark?
Jacob Jensen (V), 2010-09-07:
Der er skattestop i Danmark.
Nick Hækkerup (S), 2010-09-07:
Kunne du så ikke tage og ... Undskyld.
Kunne ordføreren så ikke tage og sige det til Venstres skatteordfører eller til hr. Mike Legarth eller for den sags skyld sige det til Venstres pressechef Michael Børsting, der har sagt, at der ikke er nogen grund til at fortsætte med den tæller, som man nu også har fjernet fra Venstres hjemmeside, for nu er skattestoppet jo afskaffet?
Eller for den sags skyld sige det til skatteministeren, der for nylig har sagt, at VK-regeringen vil fastfryse de automatiske stigninger i skattefradraget i 2011 og 2012 samt udskyde den lovede forhøjelse af indkomstskattegrænsen for topskat i 2011 med 2 år?
Det handler ikke om, hvorvidt skattestoppet er dødt eller ej, det er et afgrænset område, hvor vi suspenderer det, vi skrev i 2001.
Jacob Jensen (V), 2010-09-07:
Jeg ved godt, at det kribler i fingrene på hr. Nick Hækkerup efter at få skatteskruen i gang igen.
Det er jo det, vi kan se af de udspil, der kommer.
Jeg ved også godt, at det skatteudspil, der er kommet fra hr. Nick Hækkerups side, er blevet ændret, jeg tror 13 gange bare det seneste år.
Men det betyder jo ikke, at det er den politik, som vi skal føre og vil føre, og helt ærligt: Uanset om der står en tæller på Venstres hjemmeside eller ej, er det afgørende vel trods alt, hvordan den politik bliver ført, og hvad der bliver lagt frem i vores finanslovforslag, og derfor kan jeg konstatere, at der er skattestop i Danmark.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-09-07:
Når man lytter til Venstres ordfører, er det jo meget tydeligt, at regeringen har en total tabersag, når det handler om besparelserne på forskning og uddannelse.
Hr. Jacob Jensen var nødt til at stå og lire en masse tal af, som han tydeligvis er blevet udstyret med i dagens anledning, for vi har jo haft en diskussion, også i de forgangne par uger, med især videnskabsministeren om, hvad der egentlig er bundlinjen, når man kigger over de næste 3 år, hvor genopretningsplanen, som regeringen jo kalder sin spareplan, bliver gennemført.
Hr. Jacob Jensen har jo et forklaringsproblem, hvis han afviser, at de 5 mia. kr. bliver sparet på uddannelse og forskning over de næste 3 år.
De medgår jo i finansieringen af regeringens spareplan, så hvis man ikke mener, at det er besparelser, er man jo nødt til at anvise et andet sted, hvor de penge bliver taget fra.
De er jo med til at finansiere denne såkaldte genopretningsplan, og bundlinjen er, at over de næste 3 år mangler der 5 mia. kr. på forsknings- og uddannelsesområdet, og det er jo ikke kun oppositionen, der har været kritisk over for det.
En række erhvervsorganisationer og universiteterne siger jo, at der kommer til at ske massive fyringsrunder ude på universiteterne på baggrund af denne spareplan, så jeg skal bare spørge Venstres ordfører: Er det ikke usædvanlig kortsigtet at spare på noget, som vi ved på sigt er med til at skabe vækst og udvikling i Danmark?
Jacob Jensen (V), 2010-09-07:
Vi vil med vores finanslovforslag også opretholde den målsætning, som vi jo er enige om, om minimum 1 pct. af bruttonationalproduktet til forskning.
Vi vil oven i købet gøre yderligere for at undgå, at det fald i bruttonationalproduktet, som den internationale krise har medført, betyder, at man udhuler forskningsmidlerne.
Det er rigtigt nok, at der kommer et mindre dyk i 2013, da den ekstra stigning i år jo vil kompensere for faldet i bruttonationalproduktet.
Men Danmark er stadig væk et af de få OECD-lande, som faktisk lever op til 1-procents-målsætningen.
Når universiteterne brokker sig, er det jo sådan, at vi også i forhold til universiteterne har kigget på, hvordan man med genopretningspakken kan lave en mere effektiv administration på universiteterne og dermed selvfølgelig sikre, at der bliver brugt flest mulige midler på det, de skal gøre, nemlig at forske og være innovative, og mindst muligt på det, som vi jo ikke får så meget ud af, nemlig at være administrativt tunge.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-09-07:
Det var dog et besynderligt svar.
Universiteterne skal altså være glade for, at man i spareplanen sparer 375 mio. kr. på administration.
Jamen det er penge, man sparer, det er jo ikke penge, som universiteterne får glæde af til at lave alt muligt andet med.
Det er jo præcis det, der ligger i spareplanen.
Man fjerner de penge, som ellers skulle være med til at sikre Danmarks produktivitet og vækst i fremtiden, fra forskning og uddannelse.
Det er derfor, mit spørgsmål var: Er det ikke usædvanlig kortsigtet og, undskyld mig, latterligt, at regeringen prøver at bortforklare det med alle mulige tal?
Bundlinjen er, at der mangler 5 mia. kr., i forhold til hvad der før spareplanen var til uddannelse og forskning i de kommende år.
Er det ikke korrekt, og er det ikke bare rigtig, rigtig dumt og rigtig, rigtig kortsigtet?
Jacob Jensen (V), 2010-09-07:
Jo, hvis det var, at det var sådan, som fru Kirsten Brosbøl her fremstiller det.
Men at det her med, at man skal spare 375 mio. kr. på universiteterne i forhold til, at de skal gøre deres administration mere effektiv, skulle være et problem for universiteterne, kan jeg ikke helt forstå.
Jeg kan ikke forstå det, fordi det afgørende vel må være, at man får den største effekt af de midler, som vi stiller til rådighed på både forskningsområdet, på folkeskoleområdet og på alle andre områder.
Det er jo derfor, vi bl.a. har kigget på administrationen på universiteterne, og det er derfor, vi bl.a. fortsat lever op til vores målsætning om 1 pct. af bruttonationalproduktet.
Vi overopfylder oven i købet den målsætning, på trods af at krisen har medført et faldende bruttonationalprodukt, så netop forskningsmidlerne ikke skal lide under, at vi har haft et fald i bruttonationalproduktet.
Der er oven i købet budgetteret med en meraktivitet i forhold til de aftalte reserver i globaliseringsaftalen, så jeg køber ikke det billede, som fru Kirsten Brosbøl her stiller op.
Jesper Petersen (SF), 2010-09-07:
Jeg vil godt glæde hr. Jacob Jensen med at sige, at det er vi sådan set stadig, vi er faktisk enormt kritiske over for, at man fører Danmark ud over kanten i den økonomiske politik, leverer ufinansierede skattelettelser til de velstillede og beder f.eks. børnefamilierne og folk, der er organiseret i en fagforening, og almindelige mennesker ude i kommunerne, der oplever velfærdsforringelser, om at bære regningen for det.
Der er i finansloven en reserve på 1,5 mia. kr. at forhandle om.
Det er allerede skredet.
Forudsætningen er, at nulvæksten holder, det gør den overhovedet ikke.
Regeringens egne tal viser, at det skrider.
Selskabsskatten skal så også ned med 5 mia. kr., foreslår det ene af regeringspartierne, der åbenbart ikke kan få noget igennem i forhandlingerne, inden man lægger sin finanslov frem.
Så skal man give vel danmarkshistoriens største hold kæft-bolsje på nogle kilometer motorvej mellem Holstebro og Herning for at gøre vestjyderne glade.
Også der mangler der så 3 mia. kr. mere.
Vi kan konstatere, at det slet, slet ikke hænger sammen.
Det er komplet økonomisk uansvarligt.
Jacob Jensen (V), 2010-09-07:
Det er rigtigt, at der, som hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, er høje vækstrater i Sverige, det er der også i Tyskland, det er der også i England, og det er jo en af grundene til, at vi også i Danmark ude i horisonten efterhånden kan se, kan man sige et selvbærende opsving, forstået på den måde, at det jo er nærmarkederne, vores største eksportmarkeder, som er helt afgørende for, hvordan den danske økonomi udvikler sig.
Vi kan gøre nogle ting herhjemme for at understøtte dette, herunder kigge på skattesystemet for at se, om der er nogle ting, som er bøvlede, administrativt besværlige osv., og det tror jeg vi godt kan finde nogle løsninger sammen med hr. Simon Emil Ammitzbøll på.
Det er jo derfor også afgørende, når vi er i konkurrence med omverdenen om at sikre gode betingelser for vore virksomheder, gode betingelser for, at danskerne synes, det er i orden at gå på arbejde og gøre en indsats, at vi sikrer disse betingelser og ikke bare taler om at gøre det.
Vi har i de sidste 9 år i al beskedenhed ført en liberal-borgerlig politik med skatteomlægninger og har skabt bedre forhold for vores virksomheder og samtidig betalt ned på vores statsgæld, hvilket har betydet, at der er skabt ro og troværdighed omkring vores økonomi, for vi er afhængige af, hvordan omverdenen vurderer os.
Og derfor skal vi selvfølgelig fortsætte ad den vej.
Hr. Morten Bødskov sagde i sit indlæg, at der er et flertal på venstrefløjen, som vil noget andet.
Hvad er helt præcis det for et flertal?
vil jeg gerne spørge hr. Morten Bødskov.
Morten Bødskov (S), 2010-09-07:
Tak for det.
Så kom Finansministeriet med sin umiddelbare vurdering, forstår man, af S-SF-planen.
Finansministeren tager fat på ét punkt i vores plan, nemlig det provenu, vi får som følge af den fremrykkede beskatning af pensionsmidlerne, når vi lægger loftet ind på 100.000 kr. over de pensioner, der er til løbende udbetalinger.
Der siger finansministeren, at Finansministeriets umiddelbare vurdering er, at det er under halvdelen af de 6,5 mia. kr., som vi angiver.
Der har regeringen jo angivet, hvad provenuvirkningerne er af deres loft over ratepensionerne.
Det er i 2011 3,5 mia. kr.
Men hvordan kan det være, vil jeg spørge finansministeren, at det loft, vi indfører, som er bredere end det, regeringen indførte, efter Finansministeriets vurdering nu giver under det, der står her, i 2011 som følge af regeringens reform, der beskatter et mindre grundlag?
Kunne vi ikke få et meget præcist svar på det?
Hvis finansministeren ikke har redegørelsen med fra maj 2009, lader jeg den gerne ligge heroppe, således at finansministeren med egne øjne kan se, at finansministeren i 2009 vurderede, at man kunne få 3,5 mia. kr. på et mindre grundlag, og nu siger, at på et større grundlag er S og SF kun i stand til at få det, der er mindre end det, Finansministeriet selv afgjorde.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-09-07:
Nu er det jo meget svært på den korte tid, vi har haft siden fremlæggelsen i går, at kunne gennemskue alle tal i S og SF's forslag, men jeg kan sige til hr. Morten Bødskov og til hr. Ole Sohn, at vi på torsdag vil fremlægge vores gennemregnede kommentarer til S og SF's forslag.
Morten Bødskov (S), 2010-09-07:
Sagt til finansministeren: Det er jo simpelt hen pinligt ud over alle grænser.
Finansministeren står heroppe og postulerer ting om S og SF's finanslovudspil, vores planer for, hvordan vi vil skabe holdbarhed i dansk økonomi, og jeg kommer så med en publikation, hvori finansministeren i maj 2009 skriver, at man med et mindre beskatningsgrundlag er i stand til at få et større fremrykket provenu end det, finansministeren nu anklager S og SF for at kunne indhente med et større beskatningsgrundlag.
Det er bare det, vi ikke forstår.
Man kan da ikke stille sig herop som finansminister med stor polemik og hele pressen for sit åsyn, og så ikke være i stand til, når der kommer spørgsmål til det, man siger, at svare på, hvad sammenhængen er mellem en officiel publikation fra Finansministeriet fra maj 2009 og så det, man lige har stået og sagt.
Kunne finansministeren ikke svare på, hvordan det kan være, at Finansministeriet med et mindre beskatningsgrundlag kommer frem til et større provenu end det, man anklager S og SF for at kunne indhente med et større beskatningsgrundlag?
Tabellen bliver liggende heroppe, således at finansministeren selv kan se, at der står, at fremrykningen af provenu ved pensionsopsparing i 2011 er 3,5 mia. kr.
Og hvis det er under halvdelen af det, vi finder ved et større beskatningsgrundlag, er vi altså under det her beløb.
Det vil vi meget gerne have en forklaring på.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-09-07:
Det skal hr. Morten Bødskov få en fyldestgørende forklaring på, når vi fremlægger vores beregninger på torsdag.