runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-05-27:
Hvis man læser rapporten, vil man se, at der som udgangspunkt er et flertal af dem, der siger, at det er den bedste måde at sørge for, at der er flere mænd, der tager en del af barselsorloven.
Som udgangspunkt tror jeg ikke, at det betyder så meget i forhold til, at de tager mere eller mindre barsel, men hvis man ikke gør det på den måde, vil det så stadig væk være sådan, at mænd tager mindre end 10 pct. af barselsorloven også i fremtiden?
Mette Frederiksen (S), 2014-05-27:
Det er helt rigtigt, at vi har haft nedsat et udvalg, der har lavet en rigtig grundig rapport om både barselsforhold i Danmark, men også i sammenlignelige lande.
Man kan sige, at det, rapporten i hvert fald giver os af viden, er, hvilken historisk udvikling der har været i de øvrige nordiske lande.
Det handler selvfølgelig om det, jeg var inde på før: Hvis man vælger en model, hvor vi i forvejen har den længde barsel, vi nu engang har, og så oven i det begynder at målrette nogle af ugerne til det ene eller til det andet køn, er der en risiko for, at man samlet set vil bruge mindre barsel, og det har vi ikke et ønske om at gøre.
Til gengæld synes vi fortsat, det er både vigtigt og godt, at begge køn tager barsel, men vi ønsker altså ikke at lovgive.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-05-27:
Tak til ministeren.
Det er jo sådan, at i regeringsgrundlaget står der: øremærket barsel også til fædre.
Første gang vi forhandlede om det, sagde ministeren jo: Jeg har nedsat et udvalg, så derfor siger vi nej til det nu, men vi kan sige et eller andet til det senere.
Det udvalg rapporterede i sommeren 2013, og jeg vil bare gerne høre ministeren, hvad det er i den rapport, som siger, at man ikke skal øremærke barselsorlov til fædre.
Mette Frederiksen (S), 2014-05-27:
Der er ikke nogen som helst tvivl om, at det at have barselsmuligheder og -rettigheder er en helt fundamental del af et moderne velfærdssamfund, der har fokus på både familielivet og selvfølgelig ikke mindst sammenhængen mellem arbejde og familieliv.
Jeg tror, at de fleste, der får små børn i dag, tager det for givet, at man kan holde en god, lang orlovsperiode først og fremmest til gavn for det lille barn, men selvfølgelig også til gavn for den familie, der nu står over for nye opgaver.
Vi har i Danmark sammenlignet med så mange andre steder en relativt lang barselsorlov, og det synes jeg der er grund til at glæde sig over og fortsætte med at have.
Jeg tror, det er et enormt stort velfærdsgode for rigtig, rigtig mange mennesker.
For regeringspartierne er det selvfølgelig vigtigt, at både mænd og kvinder har adgang til at tage barsel.
Vi ser også gerne, at både mænd og kvinder tager barsel.
Vi er ikke bange for også at forholde os ligestillingspolitisk til det her spørgsmål.
Og som det er forslagsstillerne helt bekendt, har vi jo i den regeringskonstellation, som forslagsstillerne selv indgik i, overvejet meget, hvordan vi kunne fremme mænds rettigheder og muligheder i forbindelse med barsel.
Og efter at have overvejet det nøje, er vi altså nået frem til den konklusion, at vi ikke ønsker at lovgive på området, fordi vi er bange for, at det kan have den utilsigtede konsekvens, kan man sige, at det for nogle familier vil betyde en kortere barsel.
Jeg skal så dertil sige, at næsten ligegyldigt hvor optaget man måtte være af ligestillingsspørgsmålet, bør man også være optaget af børnefamiliespørgsmålet.
Og vi ikke har noget ønske om at forkorte den gennemsnitlige brug af barsel i Danmark.
Så vil forslagsstillerne om lidt sige – vil jeg tro – at sådan er det jo ikke nødvendigvis gået i andre nordiske lande.
Og til det vil jeg allerede nu sige, at man ikke kan sammenligne den danske situation med den svenske og den norske, al den stund at de øvrige nordiske lande valgte at indføre rettigheder til mændene, i forbindelse med at man udbyggede barselsorloven, og dermed lagde man altså så at sige ekstra tid og ekstra uger oven på orloven.
Det har vi ikke mulighed for at gøre i Danmark, eller vi har i hvert fald ikke et politisk ønske om at forlænge vores orlov.
Jeg har derudover stor sympati for, at forslagsstillerne ønsker at gøre barselslovgivningen mindre kompliceret og mere gennemskuelig, fordi den er ret kompliceret i dag.
Omvendt skal man huske på, at der i hvert fald er nogle familier, der er glade for at bruge den fleksibilitet, som reglerne giver mulighed for, og den fleksibilitet er i hvert fald en del af forklaringen på, at reglerne er komplicerede.
Men jeg vil gerne allerede nu give tilsagn om, at vi næste gang, vi skal revidere barselslovgivningen, vil gå efter også at forenkle reglerne, i det omfang vi overhovedet kan.
Med de ord kan vi ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-27:
En far skal have mulighed for at være lige så meget forælder i sit barns liv, som moderen er.
Børns tilknytning til deres forældre starter ved fødslen, og derfor skal begge forældre have ordentlige muligheder for at tilbringe tid med deres børn.
I SF vil vi gerne give fædrene såvel som medmødrene en ret til at være sammen med deres børn.
Vi vil gerne ligestille fædre med mødre med hensyn til deres muligheder for at være forældre.
I dag får fædre kun 7-8 pct. af den samlede orlov på barselsdagpenge.
Det mener vi er for lidt.
Det er også børnene.
I SF mener vi, at et barn har ret til at opleve begge sine forældre, hvis der er mulighed for det.
Når man giver faren ret til øremærket barsel, gavner det også moren.
I dag holder kvinder i langt højere grad end mænd barns første sygedag, de går oftere på deltid, og de får bl.a. på den baggrund også oftere lavere løn og dårligere karrieremuligheder end mænd.
Derfor vil en ændret og mere retfærdig orlovsordning også give bedre forhold for alle de kvinder, som i dag ikke får mulighed for at udnytte deres potentiale på arbejdsmarkedet på samme vilkår som mænd.
I dag har mænd og familier ikke reelle frie muligheder for at dele barslen, som de vil.
Vi har stadig væk et kønsopdelt arbejdsmarked med en kultur på arbejdspladserne, der forhindrer mænd i at være ligestillede forældre.
Derfor bliver vi nødt til herindefra at hjælpe mændene med at få orlov og hjælpe familierne med at få reelt frit valg, når det kommer til at tilrettelægge deres tid.
I dag er valget ikke frit, og der er ikke lige muligheder.
Med dette beslutningsforslag lægger vi op til at øremærke 3 måneder af barselsdagpengene til faren og medmødre.
Det kan selvfølgelig indfases over en periode, så familierne kan indstille sig på det.
Vi er åbne over for forskellige modeller, hvis der er politisk vilje til at sikre ligestilling.
Hvis barselsorloven udformes mere kønsneutralt, sikres det, at alle forældre kan se sig selv i loven – også forældre af samme køn.
Samtidig bliver det også enklere for familierne at planlægge deres orlov, hvis al orlov efter fødslen er forældreorlov.
Samtidig lytter jeg også til debatten her.
Ordføreren for Dansk Folkeparti sagde: Er det ikke spild af tid at fremsætte forslag, der ikke er flertal for?
Der vil jeg sige nej, det er den allervigtigste opgave, man har som politiker i et politisk parti, at blive ved med at arbejde for de politiske sager, man selv tror på.
I det her tilfælde tror vi på, at en ret til barsel til mænd også vil resultere i lige løn og lige muligheder for begge køn og også være godt for barnet.
Derfor er det rigtig trist, at der ikke er flertal for det her forslag.
Som jeg kan konstatere her i Folketingssalen, er der to partier, der reelt ønsker en ligestilling med hensyn til øremærkning af barslen til fædre og medmødre, og det er SF og Enhedslisten, der støtter forslaget.
Det er vi rigtig, rigtig glade for.
Tak for debatten.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-27:
Jeg skal bare høre, om ordføreren ved, hvad det var, der ligesom gjorde udslaget for, at SF ikke, mens man sad i regering, kunne komme igennem med forslaget.
Altså, er ordføreren bekendt med, hvad det var, der gjorde, at man ikke, mens man sad som medlem af regeringen, fremsatte forslaget, altså hvor man sandsynligvis også kunne få et flertal for det, nemlig med støtte fra Enhedslisten?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-27:
Og det er jeg glad for at vi ikke har gjort.
Jeg synes i meget høj grad – det har jeg aldrig lagt skjul på, og det har SF også fremsat forslag om adskillige gange – vi skulle have en revision af den grundlov.
Men jeg kan forstå, at Liberal Alliance er fuldstændig på linje med de unge mennesker i Konservativ Ungdom, der i sin tid mente, at man skulle fratage alle folk på overførselsindkomst stemmeretten.
For det lyder jo for det første på Liberal Alliance, som om man ikke må tale om synsvinkler – det er det, et syn betyder; det betyder en synsvinkel – og for det andet, som om Liberal Alliance i virkeligheden har lyst til at fratage en række mennesker stemmeretten.
Er det det, der er på spil her?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-27:
Hver gang venstrefløjen løber tør for argumenter, bringes der et »syn« på banen, et »menneskesyn«, et »demokratisyn«.
Det er bare en anden måde at sige på: Vi synes selv, at vi er gode, og vi synes, at I er onde.
Sikke et fint menneskesyn vi har, sikke et fint demokratisk syn vi har.
Jeres er meget dårligere.
Men der er ikke kommet noget argument frem.
Det er bare sådan en påstand, sådan en hellig besværgelse: Se, hvor god jeg er.
Se, hvor ond de andre er.
Vi har faktisk en grundlov i Danmark, og den grundlov siger, at man ikke har lov til at stemme ved folketingsvalg, hvis man er umyndiggjort.
Vil SF påstå, at den grundlov ikke er demokratisk?
Det vil jeg gerne have at vide.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-27:
Tak for det.
Hvor er det dejligt at høre, at der er så klare grænsebomme for Liberal Alliances liberale menneskesyn og demokratisyn, at man svinger sig op til at bruge så store begreber om det at udvide folkestyret til den her gruppe af mennesker.
Liberal Alliances ordfører siger, at det er mennesker, der er blevet frataget retten til at tage vare på deres eget liv.
Det er jo noget af en overdrivelse.
Nogle af de her mennesker er bare blevet frataget retten til at håndtere deres egen økonomi.
Lad være med at få det til at lyde, som om de her mennesker på ingen måde kan tage vare på noget som helst i deres eget liv.
Det er ikke tilfældet.
Så vil jeg gerne have lov til at spørge, om det er Liberal Alliances indstilling, at man ikke tager vare på demokratiet i alle de lande omkring os, hvor disse borgere på tilsvarende vis og under samme lovgivning har stemmeret.
Tager de lande ikke vare på demokratiet?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-27:
Jeg synes, det her er en principielt meget vigtig diskussion.
Det handler om forudsætningerne for demokratiet.
Det handler om, at man tager demokratiet alvorligt.
Nu har vi så med en gruppe borgere at gøre, som har fået frataget deres stemmeret, fordi de er blevet umyndiggjort, fordi en domstol har sagt, at de ikke ved, hvad der er til deres eget bedste.
Og så vil man fra forslagsstillernes side alligevel give dem ret til at gå ned i en stemmeboks for der at sætte et kryds, som har afgørende betydning for, hvad der skal ske med andre folks liv.
De er blevet fradømt retten til at styre deres eget liv, men nu vil SF'erne i Folketinget – og Enhedslisten og Dansk Folkeparti – give dem retten til at styre andre menneskers liv ved at gå ned i stemmeboksen.
For det er jo det, der sker nede i stemmeboksen.
Der står man nede og stemmer på politikere, som vil føre en politik, som omhandler alle mennesker i Danmark
: hvor meget skat man skal betale; om det skal være tilladt at sige, at en religiøs skikkelse er dum; blasfemilovene; hvor meget man skal have udbetalt i kontanthjælp; hvor stort underskuddet må være på de offentlige finanser; om man skal i fængsel eller man kan nøjes med bøde, hvis man har kørt 120 km/t. et sted, hvor der kun må køres 60 km/t.
Alle sådan nogle ting vil man nu give folk ret til at bestemme over, folk, som man har fradømt retten til at bestemme over deres eget liv.
Der er jo en grundlæggende misforståelse af demokratiets væsen her.
Man kender jo ikke forudsætningerne for demokratiet, når man fremsætter sådan et beslutningsforslag, nemlig at man tiltror folk, at de er i stand til at styre deres eget liv, og derfor tiltror man dem, at de er i stand til at vælge deres eget styre.
Men så siger man sikkert: Ahr, men det er lige meget, det er bare 200 mennesker, det betyder ikke noget.
Hvis tilgangen er den, at man bare gerne vil give de der 200 mennesker en god oplevelse den dag, på valgdagen – og det er jo sympatisk – men at man tænker, at det er ligegyldigt for det samlede resultat, og at vi derfor godt kan tillade os det, så tager man ikke demokratiet alvorligt. Så er det her jo bare sådan et klovneforslag, hvor man ikke er sig bevidst, hvad man har med at gøre
Så jeg synes, det er et meget dårligt forslag, og vi vil stemme imod det.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Det mener vi ikke.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-05-27:
Jeg skal bare høre, om ikke de argumenter, Enhedslisten fremførte, for ikke at give børnehavebørn stemmeret, nemlig at man skal have et minimum af forudsætninger for at kunne stemme, er de samme argumenter, der gør sig gældende, når en person bliver gjort umyndig.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Ja, det synes vi.
For her har man en situation, hvor det er muligt at give de mennesker den fornødne hjælp, der skal til, for at de kan udøve deres demokratiske ret – det påpeges jo også af f.eks. den udtalelse, vi har fra Institut for Menneskerettigheder – ligesom vi gør det på en række andre områder, hvor en gruppe borgere måske ikke har de samme forudsætninger for umiddelbart at kunne udøve deres demokratiske ret, som det store flertal har.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-27:
I et samfund kan man altså godt have, at en gruppe borgere ikke har stemmeret, uden at det er udemokratisk.
Det mener Enhedslisten – tak for det.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Det synes vi ikke.
Her i Folketinget er der mange gode diskussioner om valgretsalderen, og jeg tror, at hr. Ole Birk Olesen er bekendt med, at Enhedslisten går ind for, at den bliver sat ned til 16 år.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-27:
Hr. Finn Sørensen siger, at det er udemokratisk, hvis en gruppe borgere ikke har adgang til at stemme.
Jeg vil høre: Synes Enhedslisten, at det også er udemokratisk, at f.eks. 5-årige børnehavebørn ikke har ret til at stemme i Danmark?
Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Hvor svært kan det være!
Enhedslisten er helt enig med forslagsstillerne i både ordlyd og begrundelse.
Det er da uholdbart og udemokratisk, at vi på den måde fratager en gruppe borgere deres mulighed for at benytte sig af deres demokratiske ret til at stemme.
Vi forstår ikke justitsministerens afvisning af at ændre loven og dermed jo heller ikke økonomi- og indenrigsministeren, så vi håber, at det er muligt at overbevise økonomi- og indenrigsministeren om noget andet, men det håb er så blegnet en lille smule, bortset fra – og det vil jeg gerne kvittere for – at det jo ikke er nogen principiel afvisning, vi har fra økonomi- og indenrigsministerens side.
Jeg synes bare, at det er en masse – hvad skal vi sige – unødige forviklinger og problematiseringer, som jo kan opklares, hvis man vedtager det her og går i gang med lovforslaget, fordi så vil man jo få opklaret og løst de ting, der kan løses.
Så jeg synes, at det heller ikke er overbevisende, når justitsministeren henviser til, at udtalelser fra FN's handicapkomité ikke er bindende, og at man på den baggrund ikke ser nogen grund til at ændre værgemålsloven.
Der er jo ikke noget, der forhindrer os i at lytte til udtalelsen fra handicapkomiteen og forholde os til indholdet i, hvad de siger.
Så da Justitsministeriet jo selv slår fast, at forslaget kan gennemføres uden grundlovsændringer, er det jo bare om at komme i gang.
Så vi støtter varmt det her beslutningsforslag fra Socialistisk Folkeparti.
Morten Marinus (DF), 2014-05-27:
Tak for det.
Med beslutningsforslaget fra SF ønsker man at give mulighed for, at omkring 200 borgere, der er under den strengeste form for værgemål i dag, får stemmeret til lokalvalgene.
Det er et forslag, som Dansk Folkeparti støtter og bakker op om, og vi er også blevet beroliget af det svar, vi har fået fra Justitsministeriet, som jo har erklæret, at der for så vidt ikke er noget juridisk til hinder for, at man giver personer under den her form for værgemål stemmeret til kommunal-, regions- og EU-valg.
Derfor bakker vi op om forslaget.
Ministeren kom i sin indledning vidt omkring og kom også ind på dem, der i dag har stemmeret, og det kommunalvalg, vi havde for et halvt års tid siden.
Der kom man ud til vælgerne og lavede stemmesteder mange forskellige nye steder, f.eks. valgbusser og aktivitetscentre.
Jeg tror også, jeg læste et sted, at man havde søgt om at få et valgsted på en McDonald's-restaurant.
Jeg ved ikke, om det blev gennemført.
Men man kom i hvert fald ud til vælgerne nogle utraditionelle steder, og vi kunne da også godt se, at valgdeltagelsen til kommunalvalget var stigende.
Men jeg må indrømme, at jeg ikke helt forstod, hvorfor det skulle blandes ind i den debat, vi har her i dag.
Jeg synes, man skal opdrage folk i et demokrati til at komme til valgstedet på valgdagen eller gå hen på sit lokale rådhus og brevstemme.
Der har vi også set en stigning ved de senere valg, så det er der faktisk øget interesse for.
Jeg synes, at det andet også er at gøre folk en tjeneste, som de måske slet ikke har brug for.
Men det var bare en bemærkning til det, når nu ministeren også kom ind på det her område.
Men jeg synes i hvert fald, at B 97, som SF har fremsat, er et godt forslag, og det støtter Dansk Folkeparti.
Peder Christensen (S), 2014-05-27:
Tak for det.
Der er i dag omkring 200 danskere, som er underlagt den strammeste form for værgemål, det såkaldte § 6-værgemål, der betyder, at man bliver frataget sin stemmeret.
Forslaget fra SF går ud på at give disse borgere ret til at stemme ved valg til kommunalbestyrelsen og regionsrådet og ved europaparlamentsvalg.
Folketingsvalg er stadig væk undtaget, da det ikke er muligt ifølge grundloven.
Lad mig starte med at slå fast, at Socialdemokraterne har stor forståelse for forslaget fra SF.
Vi Socialdemokrater ønsker nemlig også et stærkt og velfungerende demokrati, hvor flest mulige bliver inddraget.
Vi har derfor også taget en række initiativer for at nå det mål, og det skal jeg senere komme ind på.
I forhold til det konkrete forslag fremsat af SF er Socialdemokraterne dog af den opfattelse, at det kræver en nærmere undersøgelse, så vi kan få belyst konsekvenserne og omfanget af forslaget, inden vi kan tage endelig stilling.
Vi finder det også vigtigt, at der skabes den bredest mulige opbakning til forslaget, hvis vi skal have forslaget fremmet via en undersøgelse.
Socialdemokraterne er derfor principielt positive over for forslaget, men må afvise det på nuværende tidspunkt, indtil vi får det undersøgt nærmere.
Som sagt deler Socialdemokraterne intentionen i forslaget om at styrke og udvikle vores demokrati.
Af samme årsag har vi, som ministeren har været inde på, også siden der blev dannet regering i 2011, gjort en række tiltag, der har sikret øget tilgængelighed, så flere får lettere og bedre adgang til at afgive deres stemme.
Vi har bl.a. forbedret mulighederne for at stemme for personer med handicap og nedsat førlighed, så denne gruppe bliver ligestillet med resten af befolkningen.
Vi har også sikret større fleksibilitet og længere tid til at afgive sin stemme for vælgere, der på grund af sygdom eller manglende førlighed afgiver deres stemme i hjemmet.
Vi indførte i loven, at enhver vælger kan brevstemme, uden at der stilles krav om, at vælgerne skal være forhindret i at møde frem på selve afstemningsdagen, og at man kan afgive sin brevstemme i enhver kommune i landet.
Vi har også gjort det muligt at indsamle vælgererklæringer for nye partier digitalt
, og det forenkler processen, så man ikke skal bruge tre-fire frimærker, hver gang der skal en gyldig vælgererklæring i hus.
Regeringen har derfor taget en række initiativer, som er med til at udvikle og styrke vores demokrati.
Så vi vil også gerne være med til at undersøge mulighederne for tildeling af stemmeret til borgere under værgemål, men vi vil så kende konsekvenserne og omfanget først.
Socialdemokraterne kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget på nuværende tidspunkt, og jeg skal sige, at talen her også holdes på vegne af De Radikale, som heller ikke kan støtte forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-05-27:
Det var som sagt ikke en sammenligning, jeg kom med, og jeg synes, at det ikke rigtig gav mening at foretage den her sammenligning.
Jeg er helt sikker på, at man stadig væk om 30 eller 50 år vil mene, at eksempelvis personer med en meget svær hjerneskade eller personer, der er dybt senile eller demente og ikke engang kan kende deres egne børn, ikke skal have stemmeret.
Det vil altså ikke give ret meget mening at mene, at de skulle have stemmeret.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-27:
Nej, og det ved fru Pernille Vigsø Bagge udmærket godt.
Når fru Pernille Vigsø Bagge siger, at det lyder, som om Liberal Alliance vil fratage mennesker på overførselsindkomst stemmeretten, så ved hun godt, at det ikke passer, og hun ved også godt, at det ikke lyder sådan.
Så det var bare en usandhed, der kom dernedefra, og heldigvis udløb fru Pernille Vigsø Bagges taletid, så hun ikke kunne sige mere sludder fra sin plads.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-27:
Ordføreren kan vel bekræfte det, som fru Pernille Vigsø Bagge sagde, om, at det er en overfortolkning at sige, at en domstol har bestemt, at disse mennesker ikke kan tage vare på deres eget liv, men at en gruppe af de her mennesker i hvert fald er blevet umyndiggjort i forhold til deres økonomi.
Og så kan ordføreren vel bekræfte, at selv om man ikke lige kan styre sin økonomi – det er der jo mange eksempler på at mennesker måske ikke kan – så kan man jo godt være i stand til at forholde sig til politiske spørgsmål og deltage i en demokratisk afstemning.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-27:
Jeg gentager: Der er rigtig mange demente borgere i det her land, der stemmer til folketingsvalg, til kommunalvalg, til regionsvalg og til EP-valg.
Det var der også i søndags.
Der er hver gang to hjælpere; det tilskriver reglerne.
Jeg er helt overbevist om, at hr. Ole Birk Olesen lige har afsløret, at han ikke aner en disse om, hvordan demokratiske valg foregår i praksis ude på valgstederne, men jeg er så glad for at kunne oplyse om det i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-05-27:
Nu var der ikke i tusindvis af umyndiggjorte personer, der stemte, da vi sidst gik til valg, for det er ikke tilladt i Danmark.
Derfor spørger jeg igen: Når en meget svært dement – en 90-årig mand – skal stemme, og når han får lagt stemmesedlen foran sig, kan han ikke huske, hvad det er, han har foran sig, og han kan ikke huske, hvad partierne hedder, han kan ikke læse navnene på dem, han kan ingenting, hvordan er det så, at krydset skal sættes, uden at det på en eller anden måde bliver med ført hånd af den person, der hjælper?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-05-27:
Fuldstændig på samme måde som i tusindvis af borgere blev hjulpet til at stemme i søndags ved søndagens europaparlamentsvalg.
Jeg var selv valgtilforordnet i Løgstørhallerne, uden at det i øvrigt har interesse for den her debat, hvor jeg hjalp adskillige multihandicappede, psykisk syge og psykisk udviklingshæmmede til at stemme, som man fuldstændig på almindelig vis gør det, hver eneste gang der er valg – selvfølgelig.
Hvad havde hr. Ole Birk Olesen forestillet sig? At handicappede mennesker i det her land og mennesker med funktionsnedsættelse ikke møder op til valghandlingen?
Det har de gjort i mange, mange år, og det vil være fuldstændig det samme med borgere under værgemål.
I det omfang, man har brug for hjælp til at fuldføre valghandlingen, får man den hjælp – og gud ske tak og lov for det.