runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-04:
Jeg er sådan set
ikke særlig overrasket over ministerens svar, for det er jo, hvad ministeren tidligere har tilkendegivet.
Vi har været igennem en finanskrise, der helt primært er skabt af spekulation på markedet i værdipapirer, som overhovedet ikke har bidraget til at forøge den almindelige produktion, men som alene er en oppustning af priserne på grund af spekulation, og derfor er spørgsmålet, jeg kan formulere til ministeren og regeringen: Vil regeringen overhovedet ikke gøre noget ved det? Vil den bare sætte sig ned og sige: Juhu, hvor var det godt, og nu venter vi bare på, at det samme sker en gang til, nemlig at vi får en ny prisboble, at det hele går op en gang til?
Og på et eller andet tidspunkt revner prisboblen, priserne falder, og det smitter af på realøkonomien med tvangsauktioner, med arbejdsløshed, med virksomheder, der må lukke.
Er det regeringens holdning til det her, eller gør regeringen sig nogen overvejelser om, hvordan man vil undgå i fremtiden at komme i en finansiel krise skabt af unødvendig spekulation?
Peter Christensen (V), 2011-05-04:
Regeringen har jo taget en række initiativer.
Det er ikke på mit ministerområde, men regeringen har jo været inde at styrke den finansielle regulering, og det er et arbejde, som regeringen bakker op om.
Men en såkaldt Tobinskat eller en skat på finansielle transaktioner vil ikke have de effekter, som hr. Klaus Hækkerup taler om, men vil i sidste ende føre til, at adgangen til kapital vil blive begrænset, og det vil medføre lavere investeringer og i sidste ende dermed også mindre jobskabelse og gøre Danmark og Europa fattigere efter min opfattelse.
Det er i øvrigt også en opfattelse, som Socialdemokratiet har haft tidligere.
I 1999 afskaffede Socialdemokratiet aktieomsætningsafgiften, netop ud fra en argumentation om, at den ville skulle bæres af de realrenteafgiftspligtige og pensionsopsparerne.
Derfor undrer det mig lidt, hvis Socialdemokratiet nu har ændret synspunkt og ikke mener, at den form for transaktionsafgifter eller -skatter, om man vil, har de negative konsekvenser, som man jo indså i 1999.
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-04:
Jeg er lidt overrasket over, at det er forbigået skatteministerens opmærksomhed, at der både i EU-sammenhæng og i forberedelserne af G20-topmødet foregår en ganske kraftig debat om skat på finansielle transaktioner.
Det er selvfølgelig en debat, der også er blevet kvalificeret ved redegørelser, vi har set, bl.a. fra Den Internationale Valutafond.
Her skitseres der nogle muligheder, men selvfølgelig også de problemer, der vil være ved at indføre sådan en skat.
Og det har da også fået os til at genoverveje, om ikke det ville være en hensigtsmæssig måde.
Det er det ene, at der altså i internationale fora nu virkelig arbejdes seriøst med sagen.
Det andet er, at vi har set, at uden en begrænsning af den finansielle spekulation oplever vi krise på krise på krise i samfundet og internationalt.
Det ønsker vi selvfølgelig at undgå, og en af de måder, man kunne undgå det på, var ved at indføre en skat på spekulation eller i det mindste at overveje det.
Det undrer mig bare, at regeringen ikke har noget svar på det.
Ministeren siger, at man har indført finansiel regulering.
Javel, man har stillet nogle eller er i international sammenhæng, EU-sammenhæng, på vej med at stille nogle øgede krav til virksomhederne om egenkapital, men det har jo intet at gøre med at undgå spekulation og den uheldige påvirkning fra spekulationen.
Peter Christensen (V), 2011-05-04:
Altså, jeg vil starte med at sige, at jeg er meget bevidst om de diskussioner, der foregår i EU, og fakta er, at der er mange holdninger til det her og stor politisk uenighed, netop fordi det er nemmere at stille sig op og sige, at man er imod spekulation, end at lave en skat, der skulle forhindre spekulation.
Ja, det kan man ikke skille ad.
Det at gøre det sværere for virksomheder og personer at få adgang til kapital er altså ikke efter min mening Europas svar på at komme ud af en situation, hvor vi ikke kun i Danmark, men i hele Europa er udsat for massiv konkurrence.
Svaret er altså ikke, at vi siger: Vi taber job til Kina, til andre lande, så nu gør vi det sværere at få adgang til kapital i Europa.
Det er den forkerte løsning på problemet.
Jeg har ikke set nogen model endnu, som vil kunne løse de problemer, vi taler om, og det er også derfor, jeg er dybt skeptisk, hvilket jeg heller ikke lægger skjul på i mit svar.
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-04:
Den danske regering læner sig bare tilbage og siger: Fem og syv er lige.
Jeg har også forstået ministerens svar i dag sådan, at regeringen ingen overvejelser gør sig om, hvordan man vil begrænse spekulative bevægelser i fremtiden, spekulative bevægelser til skade for økonomien.
For at svare på det spørgsmål, ministeren jo så indirekte rejser, nemlig hvordan man skal afgrænse det, vil jeg sige, at der, hvor man skal lægge snittet, er, om der er en realøkonomisk baggrund eller ej.
Hvis der er en dansker, der vil eksportere til USA og skal levere om 6 måneder og får sin betaling i dollar, så er der, hvis han afdækker den transaktion, en realøkonomisk transaktion.
Men den aftale, han så laver om at kunne sælge de dollar til en fast kurs om 6 måneder, og det, at den bliver handlet igen og igen og igen – jeg er lige ved at sige måske op til 100 eller flere gange, i hvert fald i gennemsnit – har ikke noget med den eksport, den dansker skal lave, at gøre.
Så har det noget med spekulation, der bare presser priserne opad og opad, at gøre.
Og lige pludselig revner boblen, og så står vi der med kalamiteten, med arbejdsløsheden, med konkurserne, med fallitterne.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-04:
Det kan jeg bekræfte, men for god ordens skyld kan jeg sige til dem, der sidder her i dag, at jeg har været minister i 2 måneder – jeg har ikke været minister i et år.
Det var den tidligere minister, der sendte det her ud.
Jeg skal sådan set også gerne her beklage, at der ikke har været nogen opfølgning på det brev, der blev sendt ud, for det synes jeg heller ikke er tilfredsstillende.
Jeg har så bedt om, at vi diskuterer sagen i Undervisningsministeriet inden sommerferien, og det kan så godt føre til, at vi måske inden sommerferien kan nå at indkalde til en politisk drøftelse.
Men jeg er ikke i stand til helt konkret at redegøre for, hvilke arbejder der har været leveret.
Jeg har bedt om at få en redegørelse for sagen, og den har jeg ikke modtaget endnu.
Men det er klart, at når jeg har den redegørelse, er jeg også bedre klædt på til at tage en drøftelse.
Det, der var tilfældet, var, at meningen sidste år var at fremsætte et lovforslag, og det har så af gode grunde ikke kunnet lade sig gøre; og det er der mange forskellige årsager til.
Jeg valgte jo så også, da jeg blev minister, at pille det her lovforslag af lovprogrammet, fordi jeg ikke så mig i stand til at få en forklaring på, hvorfor behovet var til stede for det, der blev foreslået.
Og det er så lige præcis det, der kommer en politisk drøftelse om, og den vil jeg selvfølgelig også indbyde til – det skylder man som opfølgning på det langvarige forløb, der har været.
Christine Antorini (S), 2011-05-04:
Nu henviste ministeren til et papir, der er sendt til uddannelsesordførerne den 18. juni, hvis jeg forstod det korrekt, og det vil sige, at det næsten er et år siden.
Siden hen har der ikke været taget et eneste initiativ for at tage en drøftelse med uddannelsesordførere, forligspartier eller andre.
Til gengæld ved vi, at der har været drøftelser rundtomkring i institutionsverdenen, og de har ganske svært ved at finde ud af, hvad det egentlig er, ministeriet har i tankerne.
Vi har som
sagt heller ikke modtaget en invitation endnu – der er næsten gået et år, siden det brev kom ud, og der vil først blive indkaldt til drøftelser i efteråret. Det betyder jo, at der sker noget i Undervisningsministeriet.
Og grunden til, at jeg spørger ministeren i samrådet, er at få en orientering om: Hvad er det, der har været af drøftelser det sidste år, og hvad er det, man kan forvente sig?
Kan ministeren bare give nogle retningspile i forhold til de tanker, der måtte være om at etablere nogle stærkere uddannelsescampusmiljøer?
Jeg vil bede ministeren om bare at indikere, i hvilken retning diskussionerne går, for som sagt har der ikke været nogen drøftelse med det politiske niveau siden den 18. juni – og det var ikke en drøftelse, det var bare en orientering via et brev.
Hvorfor mener ministeren, det er et »tåbeligt forslag« at gennemføre et socialt taxameter, så flere unge fra uddannelsesfremmede hjem kan gennemføre en ungdomsuddannelse, og hvilke forslag har ministeren selv som alternativ?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-04:
Det citat stammer vist fra Politiken, sådan som jeg husker det, hvor jeg sagde, at det forslag, som jeg tror at S og SF lancerede i sidste uge, var et tåbeligt forslag.
Så det er sådan set ikke et tåbeligt forslag at lave taxametre baseret på nogle sociale indikatorer, men lige præcis det forslag, som Socialdemokratiet og SF kom med i sidste uge, er jeg uenig i.
Jeg mener, at det ville være stigmatiserende.
Jeg mener ikke, at det ville være særlig fornuftigt.
Det er jo så også sådan – og jeg går ud fra, at det er derfor, fru Christine Antorini spørger – at vi har en aftale om, at vi skal lave et socialt taxameter.
Det er selvfølgelig en aftale, jeg har tænkt mig at holde.
Så er der så spørgsmålet om, hvordan vi har tænkt os at lave det.
Det har jeg af gode grunde tænkt mig at diskutere med de partier, som er i ungeforligskredsen, og det må vi jo så diskutere her i løbet af foråret og gerne, inden vi går på sommerferie.
Det har jeg også tænkt mig at indbyde til forhandlinger om.
Christine Antorini (S), 2011-05-04:
Når jeg har valgt at invitere undervisningsministeren herned i salen om det spørgsmål, er det jo, fordi vi i oppositionen havde ministeren i et samråd for næsten en måned siden om lige præcis den situation, at der er nogle gymnasier, som løfter en rigtig stor uddannelsesmæssig opgave, fordi de er rigtig dygtige til at gennemføre en gymnasial uddannelse for unge, der kommer fra uddannelsesfremmede hjem, og det koster altså lidt ekstra ressourcer.
De unge har brug for lidt ekstra vejledning; de har måske brug for lidt ekstra sprogstøtte, hvis de har anden etnisk baggrund, men hvis de får det, gennemfører de deres gymnasiale uddannelse.
Når vi i oppositionen, S, SF, Radikale og Enhedslisten, i fællesskab har rejst diskussionen, er det, fordi vi egentlig troede, ministeren også var optaget af, at alle unge skulle gennemføre en ungdomsuddannelse, og herunder at give lige præcis den ekstra hjælpende hånd til gymnasier, som er rigtig gode til at løfte nogle af de unge, der ellers har en større risiko for at falde fra.
Og når vi nu ved, at en ekstra håndholdt indsats i starten af deres gymnasiale uddannelse gør, at de rent faktisk gennemfører, ville det være helt naturligt at kigge på det taxametersystem, der er.
Men hvorfor så ikke gå ind og kigge på en form for socialt taxameter, der lige laver en lille omfordeling?
Det er jo ikke en stor omfordeling, vi lægger op til.
Derfor vil jeg godt bede ministeren om en gang til at sige, hvorfor det, at oppositionen gør sig en seriøs overvejelse om, at ved at lave en lille omfordeling på taksterne, sådan at de gymnasier, der reelt har nogle ekstra udgifter, men til gengæld løfter lige præcis de unge, som har svært ved at komme igennem selv, bare skal have prædikatet tåbeligt.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-04:
Det er, fordi jeg ikke er enig i det forslag, der blev lanceret i sidste uge.
Et nyt tilskudssystem synes jeg om muligt bør bero på objektive kriterier, så vi ikke peger fingre af de elever, der har det allersværest.
Det må også være sådan, at når vi skal lave om på fordelingen, skal det ske på baggrund af objektive kriterier og uden at sætte unge i bås, hvor vi så kan kanalisere ressourcer ind til nogle af de institutioner, hvor unge har behov for en ekstra hjælpende hånd.
Det forslag, der blev lanceret i sidste uge, synes jeg sender et signal om, at hvis man har et stort frafald, får man flere penge, og det synes jeg er et forkert signal at sende.
Derudover synes jeg også, det er vigtigt, at man ser på nogle af de kriterier, der kan lægges til grund.
Jeg tror eksempelvis ikke på, at det nødvendigvis forbedrer ens chancer for at gennemføre en erhvervsuddannelse, at ens forældre har en længere uddannelse end f.eks. en erhvervsfaglig uddannelse, og derfor synes jeg, vi bliver nødt til at sætte os ned og diskutere med hinanden, hvordan vi så gør det.
Derfor har jeg selvfølgelig også tænkt mig at komme med et forslag, og det har jeg tænkt mig at gøre inden sommerferien.
Så kan jeg jo komme med mit forslag til, hvordan jeg synes man skal gøre.
Uanset hvor meget jeg anstrenger mig, er jeg bare ikke enig i det forslag, som blev lanceret i sidste uge, og det er jo en politisk uenighed, som man kan have.
Jeg mener ikke, at det er vejen frem.
Jeg mener ikke, at det er det, lige præcis den model, som S-SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten har foreslået, der gør, at vi så sikrer, at der ikke finder et frafald sted.
Jeg tror, man skal se på nogle andre kriterier, og dem har jeg ikke tænkt mig at løfte sløret for i dag, men dem har jeg tænkt mig at løfte sløret for, når jeg indbyder til forhandlinger i den kreds, som står bag den aftale, og som har været enige om, at vi bliver nødt til at se på, hvordan taxametrene kunne se ud i fremtiden.
Christine Antorini (S), 2011-05-04:
Det er vel ikke et helt urimeligt krav at stille, at når ministeren meget kontant kan sige, at det er tåbeligt, hvad oppositionen kommer med, så kunne han i hvert fald have i det mindste en lille idé om, hvad det er, ministeren vil foreslå alternativt, for at gymnasier, som løfter elever fra uddannelsesfremmede hjem, bedre kan løfte den opgave.
Det kan jeg forstå at ministeren ikke vil sige noget om nu.
Ministeren lovede for en måned siden, at forligskredsen ville blive indkaldt, for at vi kunne drøfte det; det er heller ikke sket.
Ministeren sagde i samrådet, at det også skulle ske i forbindelse med drøftelse af ungepakke 2.
Det er altså mig bekendt heller ikke sket.
Jeg vil gerne give ministeren en sidste chance for bl.a. at sige, at vi bliver indkaldt, og at det bliver inden sommerferien – og så vil jeg bare minde om, at Folketinget lukker snart – og at det bliver sat højt på dagsordenen.
Det ville være rart at høre en tilkendegivelse.
Jeg vil give ministeren en chance for bare at indikere, hvad det er, ministeren selv vil gøre ved et meget regulært problem, for hvis ikke der sker noget nu, så har vi bare et år mere, hvor de gymnasier, som løfter en rigtig stor uddannelsesopgave, skal gøre det ud fra deres i forvejen trængte økonomi.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-04:
Jeg håber jo, at det også kan lade sig gøre at have politiske drøftelser efter den 5. juni.
Det kan godt være, at Folketinget stopper med at vedtage love, men det betyder jo ikke, at man ikke kan holde møder efter den 5. juni.
Jeg kan allerede nu sige, at det ikke er sikkert, vi kan nå at holde møde inden den 5. juni, men vi kan nå at holde mødet, inden jeg går på sommerferie, og det gør jeg ikke den 5. juni.
Så til spørgsmålet om, hvorvidt jeg vil leve op til det, jeg har sagt: Ja, det vil jeg.
Det var jo en bred diskussion, vi havde på det samråd.
Jeg har bl.a. været ude at besøge CPH WEST – det var jeg i fredags – for også at diskutere med dem, hvordan de ser på det forslag, som nu er kommet.
De havde en lang række kommentarer.
De syntes, at nogle af tingene, som S og SF foreslog, var fornuftige nok.
Så havde de nogle andre råd til mig, og dem lytter jeg til.
Det gør jeg for at blive klogere på, hvordan og hvorledes man kan lave det her på en intelligent måde.
Og det er bare dér, jeg siger, at jeg ikke synes, det er den mest intelligente måde, som S, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten har lanceret det her forslag på.
Men jeg skylder selvfølgelig at levere et svar, og det gør jeg også, og jeg tror, at vi deler det ønske.
Nu er det jo ikke, fordi vi ikke ser hinanden, skylder jeg at sige.
Det er så til folkeskoleforhandlinger, så vi ses jo ret ofte, men vi skal nok finde tid i kalenderen til det.
Christine Antorini (S), 2011-05-04:
Hvilke overvejelser gør ministeren sig om en ændret institutionsstruktur for ungdomsuddannelserne, herunder bedre muligheder for at etablere campusmiljøer?
Hvilke overvejelser gør ministeren sig om en ændret institutionsstruktur for ungdomsuddannelserne, herunder bedre muligheder for at etablere campusmiljøer?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-04:
Jeg ved jo, at den tidligere minister den 18. juni sendte et brev til uddannelsesordførerne fra stort set alle partier i Folketinget om, hvordan man måske kunne begynde at arbejde med nogle af de udfordringer, som institutionslovgivningen giver.
Det var jo meningen, at det skulle have været omsat i et nyt forslag i den her folketingssamling.
Og det er jo noget, der fandt sted for cirka et års tid siden.
Peter Christensen (V), 2011-05-04:
En sådan skat vil ramme alle transaktioner og vil gøre penge dyrere.
Bottom line
, det, der kommer ud af at lægge skat på finansielle transaktioner, er, at penge bliver dyrere.
Det har i sidste ende samme effekt, som hvis renten steg, og vi ved udmærket i Danmark, hvad en rentestigning betyder.
Stiger renten 1 pct., koster det 30.000 job.
Den samme virkning vil komme af at begynde at lægge skat på finansielle transaktioner, det vil have samme konsekvens.
Det er jo også en erkendelse, som jeg var inde på tidligere, der har været i Socialdemokratiet, siden man afskaffede aktieomsætningsafgiften i 1999, hvilket jeg synes var fornuftigt, for man kan ikke gå ind og definere, hvornår noget er spekulativt.
Altså, spekulation er jo også, når man som investor har troen på, at det, man køber, vil kunne være mere værd dagen efter.
Det ser man inden for bolighandel, og det ser man inden for aktiekøb, men det er jo også måden, hvorpå virksomheder nemt kan rejse kapital til de investeringer, de vil foretage.
Derfor er det sundt for et samfunds økonomi og for væksten i et samfund, at også virksomheder har nemt ved at rejse kapital, også gerne at rejse kapital i andre lande, og en sådan transaktionsskat vil jo være med til at forringe de muligheder.
Jeg er ikke overrasket over, at franskmændene måske har de her tanker – det var vel også der, ideen om en Tobinskat startede i sin tid – men det gør det sådan set ikke mere fornuftigt, at franskmændene flirter med den tanke.
Christine Antorini (S), 2011-05-04:
Ministeren siger, at oppositionens forslag overhovedet ikke bygger på objektive kriterier, og at det vil stigmatisere nogle unge – jeg går ud fra, at ministeren mener, at det ligesom vil udstille dem – men det er jo ikke det, der ligger i det.
Vi har trukket på tal fra Danmarks Statistik, som har lavet en undersøgelse af, hvordan sammenhængen er mellem elever, der kommer fra uddannelsesfremmede hjem, og deres risiko for frafald, og der er en meget klar sammenhæng: Det er større, af nogle forskellige grunde.
Det betyder, at man med nogle helt objektive statistiske data kan gå ind og se, hvor der er nogle gymnasier, hvor man ændrer lidt på taksterne, sådan at de får de ekstra midler til at kunne løfte elever, der kommer fra uddannelsesfremmede hjem.
Så jeg vil gerne bede ministeren om at uddybe, hvorfor ministeren synes det er tåbeligt, når der rent faktisk ikke kommer til at ske en stigmatisering.
Det sker helt automatisk, når man laver taxametermodellerne: Der kommer lidt flere penge ud, f.eks. til nogle af vestegnsgymnasierne.
Det vil slet ikke være noget, som man vil opdage nogen steder.
Man har bare helt objektivt taget stilling til, at de har en lidt større uddannelsesopgave, de skal løfte.
Hvorfor er det tåbeligt at gennemføre et objektivt system?
Thomas Jensen (S), 2011-05-04:
Jeg synes nu ikke, at vi er på vej over i det næste spørgsmål, for sagen er jo den, at vi er tæt på et folketingsvalg, og det har vi været i en længere periode, for det bliver hele tiden udskudt, og jeg synes desværre, at der er en tendens til, at der ikke er en villighed i regeringen til at få undersøgt det her til bunds.
Jeg synes desværre, at man stikker skatteborgerne blår i øjnene ved ikke at sørge for, at de lynende hurtigt får et klart svar på, om de uretmæssigt bliver opkrævet ejendomsskat.
Det er jo faktisk meget simpelt.
Hvis man har kontakt til folk, der arbejder med det her i praksis, så ved man, at de kan fortælle, at der er masser af sager, hvor de med en lommeregner kan komme frem til, at der rent faktisk uretmæssigt bliver opkrævet ejendomsskat i Danmark.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Vil ministeren ikke ganske hurtigt prøve at lave nogle testkørsler på den her bestemmelse, altså stk. 4 og stk. 6, og sørge for at få et klart vidnesbyrd til Folketingets Kommunaludvalg om, hvorvidt administrationen af den her bestemmelse er i overensstemmelse med loven?
Vil ministeren garantere her i dag, at man ganske hurtigt – måske inden for 14 dage – kan gå ud og lave den kørsel, så vi kan få vide, om loven er overholdt?
Bertel Haarder (V), 2011-05-04:
Jeg kunne ikke drømme om at love hr. Thomas Jensen noget som helst, og det er pop at afkræve mig det løfte, ligesom meget andet har været pop i denne sag og i en bestemt avis.
Jeg skal gå frem efter loven og profeterne og grundloven og kammeradvokaten.
Det er min opgave som minister at sørge for, at hvis der er nogen, der har betalt for meget skat, i forhold til hvad der står i loven, at de så får deres penge tilbage.
Og det er det, jeg under det næste spørgsmål vil sige mere klart, end jeg gjorde for en uge siden, hvor jeg fuldstændig uforberedt, og uden at der var varsel om det, skulle udstede garantier.
I dag kan jeg udtale mig betydelig mere klart, men det er som sagt under det næste spørgsmål.
Thomas Jensen (S), 2011-05-04:
Ja, man skal jo lægge øre til noget her i Folketingssalen: Pop.
Det synes jeg nu ikke er særlig poppet, og jeg tror jeg heller ikke, at der er særlig mange af de andelsboligforeninger, almene boligforeninger og almindelige private husejere, der synes, at det er særlig poppet.
Det synes jeg nu nok er en lige lovlig skarp formulering fra ministerens side.
Det helt konkrete spørgsmål går jo på: Hvorfor skal vi ikke lige skynde os at finde ud af, om det er korrekt, at der bliver opkrævet ejendomsskatter uden lovhjemmel?
Det kan man gøre ved at lave testkørsler.
Spørger man folk, der arbejder med systemet i dagligdagen, er svaret klokkeklart og entydigt: Desværre bliver der ikke administreret efter loven.
Jeg kan så høre her i dag, at det vil ministeren ikke følge op på, ministeren vil ikke få det undersøgt til bunds.
Men det kan vi jo så bede om at få via nogle skriftlige spørgsmål om at få lavet nogle testkørsler, sådan at vi hurtigst muligt kan få en vished for, om der bliver opkrævet ejendomsskat, uden at der er lovhjemmel hertil.
Men jeg synes nu, at det ville klæde en minister selv at iværksætte sådan en undersøgelse, så man kunne give borgerne skattetrygheden tilbage.
Bertel Haarder (V), 2011-05-04:
Det er ulidelig let at være i opposition.
Det kan man virkelig høre i dag, ligesom man kunne høre det i sidste uge.
Ja, det er noget, man siger, når man er i opposition.
Når man er minister, er man nødt til at gå frem efter loven og profeterne og grundloven og kammeradvokaten, og det er det, jeg gør så hurtigt som overhovedet muligt.
Hvilket motiv skulle jeg have for at sinke noget som helst?
Spørgeren antyder, at det skulle være, fordi der er nogle, der snakker om valg.
Det gør de jo hele tiden i hans parti, det gør vi ikke hele tiden i mit parti.
Hvad skulle motivet være for ikke at få det her afklaret og pengene udbetalt, før et eventuelt valg kommer til efteråret?
Det har jeg da intet motiv for, tværtimod.
Blår i øjnene?
Hvem er det, der vil stikke blår i øjnene?
Hvad skulle motivet være for det?
Altså, når man fremsætter anklager, er det altid klogt at have en motivanalyse bag, og der er ingen motiver, som kunne ligge bag, at jeg skulle gøre mig skyldig i de ting, som jeg mærkelig nok skal bebrejdes her i salen den ene gang efter den anden i et spørgsmål, der i den grad egner sig til skriftlige svar og ikke til mundtlige svar.