Morten Østergaard (RV), 2014-04-24:
Enhedslisten har den 25. marts 2014 fremsat et privat lovforslag om ophævelse af optjeningsprincippet for børne- og ungeydelse og børnetilskud og indførelse af bopælskrav også for børn omfattet af EF-forordning nr. 883/2004 om koordinering af sociale sikringsordninger.
Lovforslaget har, for så vidt angår indførelsen af et bopælskrav for barnet, samme indhold som beslutningsforslag B 50, som Enhedslisten tidligere har fremsat om målretning af børne- og ungeydelsen, og som netop skulle sikre, at børne- og ungeydelsen som hovedregel ikke udbetales til forsørgere, hvis børn ikke har bopæl i Danmark.
Beslutningsforslaget blev førstebehandlet i Folketinget den 3. april 2014, og ud fra tilkendegivelserne under førstebehandlingen vil dette beslutningsforslag ikke kunne samle flertal i Folketinget.
Men med nærværende lovforslag ønsker Enhedslisten at samle flertal i Folketinget, som skal tvinge regeringen til dels at ophæve optjeningsprincippet, dels at administrere i strid med EU-retten i forhold til udbetaling af børne- og ungeydelser vedrørende børn, der ikke opholder sig her i landet.
Enhedslisten angiver i sit lovforslag udtrykkeligt, at man er opmærksom på, at den ene halvdel af lovforslaget kan stride mod bestemmelserne i den omtalte EF-forordning nr. 883 fra 2004.
Den ene del af lovforslaget går altså som nævnt ud på at ophæve optjeningsprincippet.
Optjeningsprincippet blev indført i 2010 af VK-regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti og Liberal Alliance og med virkning fra den 1. januar 2012.
Optjeningsprincippet gælder fortsat, men en grundig juridisk analyse udarbejdet på baggrund af en henvendelse fra Kommissionen med afsæt i en konkret klage har som bekendt ført til, at administrationen af optjeningsprincippet blev ændret i juli 2013, så perioder i andre EU- og EØS-lande medregnes ved opgørelsen af beskæftigelses- eller bopælsperioder her i landet.
Hvis optjeningsprincippet ophæves som foreslået af Enhedslisten, vil det i praksis primært få betydning i forhold til personer, der kommer til Danmark direkte fra såkaldte tredjelande, fordi EU-borgere i forvejen kan medregne perioder optjent i hjemlandet.
Det skal for god ordens skyld bemærkes, at en eventuel ophævelse af optjeningsprincippet ikke vil være i strid med EU-retten.
Men omvendt er den nuværende danske administration af optjeningsprincippet heller ikke i strid med EU-retten.
Børne- og ungeydelsen er omfattet af den her EF-forordning nr. 883/2004 om at koordinere sociale sikringsordninger.
Efter artikel 67 i forordningen har en person ret til familieydelser i henhold til den kompetente medlemsstats lovgivning, også for de medlemmer, der har bopæl i en anden medlemsstat.
Derfor vil det være i strid med ligebehandlingsprincippet i forordningen at indføre en regel om, at personer, der bor og opholder sig her i landet med familien, har bedre rettigheder end f.eks. EU-borgere, hvis familie delvis bor og arbejder i Danmark, mens andre familiemedlemmer bor i hjemlandet.
Denne del af lovforslaget er således ikke i overensstemmelse med EU-retten.
Regeringen ønsker at gå en anden vej i den her sag og finde en løsning, som kan holde sig inden for EU-retten og samtidig sikre, at vi ikke stiller danske børnefamilier ringere end i dag.
Regeringen har derfor udarbejdet et udkast til lovforslag, som er sendt i høring.
Regeringen er tilhænger af det indre marked i EU, hvor der er fri bevægelighed over grænserne for varer og arbejdskraft.
Danmark har stor fordel af den frie bevægelighed, som skaber vækst og arbejdspladser.
Regeringen støtter, at EU-borgere har ret til at flytte efter arbejde, men ikke, at EU-borgere flytter for at opnå offentlig forsørgelse.
Da Enhedslistens lovforslag vil føre til regler, som ikke vil være i overensstemmelse med EU-retten, kan regeringen ikke støtte lovforslaget.
Regeringen er som nævnt åben over for at diskutere initiativer på området, forudsat at initiativerne er i overensstemmelse med EU-retten og ikke efterlader regningen hos de børnefamilier, der i forvejen har mindst.