runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-05-30:
Da Socialdemokraternes ordfører, hr. Thomas Adelskov, desværre er forhindret i at være her i dag, skal jeg læse hans ordførertale op.
Socialdemokraterne har stor forståelse og sympati for Enhedslistens forslag.
Vi læser forslaget sådan, at Enhedslisten ønsker at beskytte udenlandske lønmodtagere mod kynisk udnyttelse af umoralske arbejdsgivere.
Siden EU's udvidelse har Socialdemokraterne været optaget af at undgå udnyttelse og misbrug af de mange nye lønmodtagere, der efter EU's østudvidelse fik adgang til det danske arbejdsmarked.
Socialdemokraternes grundholdning har været, at Danmark skal byde de nye østeuropæiske lønmodtagere velkommen, men vi skal naturligvis gøre, hvad vi kan for at sikre, at de ikke bliver udnyttet, ligesom vi også ønsker at undgå løndumping.
Derfor indgik vi også østaftalen med regeringen, De Radikale og SF for at skabe en tilvænning på arbejdsmarkedet til de nye vilkår og for at afdække huller og misbrug.
Selv om fantasien hos enkelte arbejdsgivere har været stor for at omgå reglerne og udnytte den østeuropæiske arbejdskraft, mener Socialdemokratiet, at østaftalen har været en succes.
Det er ikke, fordi vi har undgået plat og svindel, men fordi vi hele tiden har lukket hullerne, forbedret myndighedernes og fagbevægelsens muligheder for at skride ind, tegne overenskomster og sikre ordentlige forhold.
Senest har vi gennemført tredje revision af østaftalen, hvor vi har forbedret myndigheders og fagbevægelsens muligheder for at finde, kontrollere og rejse overenskomstkrav over for udstationerende virksomheder.
Det helt specielle ved den tredje revision af østaftalen er også, at vi bad arbejdsmarkedets parter om at være med til at sætte rammerne for aftalen og de videre initiativer.
Endelig har vi fået oprettet en ansøgningspulje, hvor bl.a. fagbevægelsen kan søge om tilskud til oplysningsaktiviteter over for østeuropæiske lønmodtagere - et forslag, som går igen i Enhedslistens beslutningsforslag.
Socialdemokratiet kan ikke støtte Enhedslistens forslag, fordi vi for det første er bundet af vores aftale med regeringen, De Radikale og SF, og fordi forslaget for det andet indeholder en række forslag omkring konfliktretten - forslag, som vi har tiltro til vil blive dækket ind af det trepartsudvalg, Michael Christiansen-udvalget, som netop nu sidder og lægger sidste hånd på anbefalinger til Folketinget.
Dette arbejde ønsker vi ikke at forstyrre.
Selv om Socialdemokratiet ikke kan støtte Enhedslistens forslag, vil vi gerne give et klart tilsagn om at være på pletten igen, hvis vi opdager, at de nyeste og seneste initiativer i østaftalen ikke er nok.
Vi lytter gerne til gode og nye forslag fra fagbevægelsen eller myndighederne, hvis de mangler redskaber eller lovgivning.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-30:
Ja, det er jo sådan set det, vi i østforligskredsen har arbejdet for, altså at man arbejder på danske overenskomstmæssige vilkår, og hvis ikke der er overenskomst, så på sammenlignelige vilkår.
Det er sådan set det, der har været ledestjernen for vores arbejde hele tiden.
Vi har ikke villet acceptere, at der udviklede sig et A-hold og et B-hold på arbejdsmarkedet.
Så jeg kan bekræfte, at vi fuldt ud deler den ambition.
Line Barfod (EL), 2008-05-30:
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at ministeren ikke mener, at man har mulighed for at stille krav til EU om at leve op til at skabe den retstilstand, som ministeren og resten af regeringen troede var retstilstanden, indtil dommen kom i EU-systemet.
Det synes jeg lyder højst besynderligt, og det er da en fuldstændig ny udmelding, i forhold til hvad vi tidligere har hørt fra regeringen om, at man lige skulle finde ud af, hvad konsekvenserne af dommen var, før man ville tage stilling til, hvad man kunne gøre.
Men jeg kan forstå, at ministeren nu mener, at det er helt udelukket at rejse krav over for EU om at skabe den retstilstand, som regeringen troede der var.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Der er en lang række punkter, som vi har peget på, for at kunne sikre, at man skal være i Danmark på lige vilkår.
Jeg vil bare høre, om ministeren er enig i det overordnede princip om, at hvis vi skal sikre, at folk ikke bliver udnyttet, når de kommer hertil, og hvis vi skal sikre det danske arbejdsmarkeds gode vilkår, skal vi sikre, at alle dem, der kommer hertil, også får mulighed for at være her på lige vilkår.
Line Barfod (EL), 2008-05-30:
Og heldigvis er der mange af disse unge mennesker, som man ikke kan sige om, at det er varigt, at de ikke kan komme på arbejdsmarkedet.
Jeg troede sådan set også, at den tidligere debat her gik ud på, at vi ikke skal parkere folk på førtidspension, men tværtimod prøve at se, om de kan få det så godt, at de kan komme på arbejdsmarkedet.
Og det er netop det, jeg har snakket om, nemlig at for langt de fleste mennesker er det bedst at kunne komme ud og deltage i fællesskabet på en arbejdsplads.
Og for langt de fleste vil det også kunne betyde, at de får det bedre.
Men når man skal fra at være i kaos og akut sygdom, hvor man har det forfærdeligt, og til at komme ind i et arbejde, hjælper det altså, at man har ro omkring sin økonomi.
Jeg har oplevet, at adskillige af mine klienter begyndte at få et overskud og at få det bedre - og på et tidspunkt faktisk blev i stand til at få et arbejde - i det øjeblik de fik tilkendt førtidspension og dermed fik ro omkring deres økonomi, fordi de lige pludselig var sikre på, at de havde penge nok til husleje og mad.
Sophie Løhde (V), 2008-05-30:
Ordføreren er jo nok også bekendt med, at dem, der slet ikke er i stand til at arbejde eller tage en uddannelse, har mulighed for at få tilkendt førtidspension.
Jeg vil bare spørge ordføreren for Enhedslisten, om man slet ikke mener, at det at have et arbejde rent faktisk kan have en positiv effekt med henblik på at komme sig over sin psykiske lidelse.
Kan det slet ikke have nogen positiv indvirkning, at man i en periode af sin sygdom - det kan være med hjælp fra en støtteperson - kan være i arbejde, mens man måske stadig er under medicinering, for dér man kan jo også sagtens have gode perioder?
Men kan det ikke være en fordel, at man har en eller anden tilknytning til arbejdsmarkedet?
Line Barfod (EL), 2008-05-30:
Jeg kan godt anerkende, at heldigvis langt de fleste unge mennesker er i stand til at komme i gang med en uddannelse og få SU.
Det er fuldstændig korrekt, og det er der ikke noget mærkværdigt ved.
Det, vi snakker om her, er ikke alle de mange, som har ressourcerne, som ikke er syge, og som godt kan komme i gang med en uddannede.
Det, jeg snakker om, er dem, der ikke er i stand til at gå i gang med en uddannelse, og dem, der ikke er i stand til at få et arbejde.
Jeg mener, at vi skal have et ordentligt socialt sikkerhedsnet i Danmark.
Jeg mener, at man skal sikre, at folk har penge til at kunne betale deres husleje og købe mad hele måneden.
Sophie Løhde (V), 2008-05-30:
Jeg synes, at Enhedslistens ordfører har en meget fantasifuld opfattelse af, hvad bl.a. Venstre mener, men jeg takker for fortolkningen; den må så stå for ordførerens egen regning.
Jeg vil blot høre, om Enhedslistens ordfører kan bekræfte, at der er flere personer på den lave introduktionsydelse end på den høje introduktionsydelse, der er blevet selvforsørgende eller kommet i uddannelse, altså at cirka halvdelen af modtagerne på lav introduktionsydelse efter ca. 5 år er blevet selvforsørgende eller modtagere af SU.
For personer, der modtager den høje ydelse, er det kun ca. 40 pct.
Det hænger ikke sammen med Enhedslistens ordførers tale her i dag, og derfor vil jeg bare høre, om ordføreren kan anerkende den undersøgelse.
Ja eller nej?
Bent Bøgsted (DF), 2008-05-30:
Jeg må sige, at i det her beslutningsforslag, som Enhedslisten er kommet med, er der mange gode tiltag, som Dansk Folkeparti også er enige i, bl.a. vedrørende konfliktretten.
Det er jo også en opfølgning på den debat, vi havde vedrørende Lissabontraktaten, hvor der var snak om en protokol, der skulle sikre den danske model.
Det samme gælder nogle af de tiltag vedrørende oplysningspligt og skiltning.
Der er rigtig mange gode tiltag, som Dansk Folkeparti fuldt ud kan støtte, men der er trods alt også noget, som gør, at vi ikke er så glade for forslaget.
Der er bl.a. opstramningerne på arbejdsmiljøområdet med at hæve bødestørrelsen, som Dansk Folkeparti ikke er interesseret i, og der er det her med anerkendelsesdirektivet, som jo er gennemført.
Det er vi med i, og vi har gennemført en sikring af, at dem med en udenlandsk uddannelse bliver stillet over for de samme krav som dem, der er uddannet her i Danmark.
Men jeg synes, at det er et positivt forslag, som viser, at der er behov for at gøre noget for at sikre, at vi kan beholde den danske model, trods det at der er mange, der prøver på at undergrave den nede i EU.
Så det er et positivt forslag, men på grund af, at der er et par dele deri, som vi ikke lige synes om, er det sådan et både-og-forslag med rigtig mange positive ting i, som vi fuldt ud kan bakke op om, men forslaget som helhed kan vi desværre ikke bakke op.
Knud Kristensen (KF), 2008-05-30:
Jeg kan kun sige, at man uanset hvad skal opfylde en række betingelser, når man færdes på en byggeplads.
Karsten Hønge (SF), 2008-05-30:
Er hr. Knud Kristensen ikke opmærksom på, at en byggeplads i henhold til dansk lovgivning faktisk bliver opfattet som en privat ejendom, og at en fagforeningsrepræsentant ikke har krav på at komme ind, og at vi oven i købet har eksempler på, at fagforeningsrepræsentanter er blevet domfældet for at gå ind på arbejdspladser, hvor de ikke har haft adgang?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Man kunne jo forestille sig, at besøget blev anmeldt på forhånd, og når man går ind for at kontrollere, om der skulle være illegale arbejdere, eller om der skulle være arbejdere, der i øvrigt ikke lever op til vilkårene, hvor stor sandsynlighed mener hr. Knud Kristensen der så er for at de er til stede, den dag fagforeningerne kommer, hvis de får det at vide 3-4 dage i forvejen?
Knud Kristensen (KF), 2008-05-30:
Der står ingen steder i den danske lovgivning, at fagbevægelsen ikke har mulighed for at komme på den enkelte arbejdsplads.
Det ligger bare sådan, at fagbevægelsen anmelder deres ankomst på byggepladsen, og det gør man af hensyn til den sikkerhed og af hensyn til det arbejdsmiljø, der er.
De skal vide, hvem der kommer på arbejdspladsen, de skal vide, hvornår man kommer, de skal vide, hvornår man går, og det skal man meddele til arbejdslederen på den pågældende arbejdsplads.
Sådan er det danske system, og det skal vi selvfølgelig støtte.
Med hensyn til politiet vil jeg sige, at det er et spørgsmål om en anmeldelse, og så må politiet gribe ind og så løse den opgave, hvor der er den slags forhold, som fru Line Barfod beskriver.
Knud Kristensen (KF), 2008-05-30:
Jeg kan næsten ikke blive mere enig med fru Line Barfod.
Den måde at have arbejdskraft i Danmark på, den form for boforhold - vi har set nogle ganske få eksempler på det - vil vi ikke acceptere, det kan ikke diskuteres.
Men det er en politiopgave, og det løser politiet.
Line Barfod (EL), 2008-05-30:
Det er jo lidt sjovt det her med, at hvis hovedparten opfører sig godt, så mener De Konservative, kan jeg forstå, at vi ikke skal diskutere de problemer, der er.
Vi ville slippe for ganske meget diskussion på det retspolitiske område og på mange andre områder, vil jeg sige, hvis vi kun skulle forholde os til, at det var en minoritet, der skabte problemer.
Jeg enig i, at der er rigtig mange firmaer i Danmark, der opfører sig godt, men der er altså også nogle, der absolut ikke opfører sig godt.
Når vi f.eks. hører om folk, der bliver totalt underbetalt, som arbejder under elendige arbejdsvilkår, og som så oven i købet bliver indkvarteret under elendige boforhold, går jeg ud fra, at hr. Knud Kristensen og De Konservative mener, at der skal gøres noget ved det.
Knud Kristensen (KF), 2008-05-30:
Nu hørte vi lige den sidste ordfører, og jeg kan jo ikke gøre for, at hr. Karsten Hønge stiller sig op her en fredag eftermiddag i Folketingssalen, og at han så har fået sin majtale med.
Men det er nu fint nok, for det blev heldigvis afsluttet rigtig godt.
Jeg mener, at den situation, som Danmark rent faktisk har været i, er en situation, hvor der har været brug for arbejdskraft.
Der er blevet lavet en østaftale.
Vi har fået mange, jeg tænker, at det måske er omkring 40.000 udenlandske arbejdstagere til landet, som netop udfører de mange opgaver, som er nødvendige at udføre, for at danske virksomheder har kunnet efterkomme den efterspørgsel, der er på arbejde.
I meget af det, der er blevet sagt, og som hr. Karsten Hønge også nævnte i sin tale, synes jeg, der var mange ting, som godt kunne have været langt, langt bedre, for vi har jo et helt unikt og fantastisk system i Danmark.
Vi leverer nogle fantastisk gode resultater.
Vi har et fantastisk arbejdsmarked for virksomheder og for arbejdstagere.
Vi har så mange ting, vi kan være stolte af.
Derfor er det i en sådan sag som den her lidt uheldigt, at man egentlig får det til at overskygge alt det, som vi og Danmark egentlig skal være stolte af.
Men lad nu det ligge, for vi har her et beslutningsforslag, som Det Konservative Folkeparti på ingen måde kan støtte.
Jeg vil understrege, at det at arbejde i Danmark sker under danske vilkår.
Det kan der overhovedet ikke sættes det mindste spørgsmålstegn ved.
Og det er jo langt størstedelen af virksomhederne, der udfører netop denne handling.
Dansk Arbejdsgiverforening, Dansk Byggeri, Dansk Industri, fagbevægelsen m.v. har jo i samarbejde dannet et godt fundament under netop det arbejdsmarked, som vi har, også for de østeuropæiske arbejdstagere, der kommer hertil.
Med hensyn til det spørgsmål, som fru Line Barfod netop stillede før det kan så blive stillet om et øjeblik igen - vil jeg bare sige, at organiserede virksomheder, som har underentreprenører, netop har ansvaret for, at de er organiserede, og at arbejdet foregår under ordnede forhold.
Sådan er det, og det er muligt, at man også har den ordning i Tyskland, men sådan virker det i Danmark.
Det Konservative Folkeparti støtter ikke forslaget.
Line Barfod (EL), 2008-05-30:
Det kan vi tage en lang debat om.
Jeg er klar over, at hr. Karsten Hønge hele tiden er gået ind for det og også har skrevet under på den underskriftindsamling, der var blandt faglige tillidsfolk.
Men lad os tage det på et andet tidspunkt.
Jeg synes, det er godt, hvis SF støtter, at vi får lavet en solidaransvarkonstruktion.
Jeg har tjekket med Beskæftigelsesministeriet, og der skulle ikke være noget problem i forhold til EU-retten.
Der ligger faktisk en dom på det her område.
Så jeg vil høre, om SF vil være med til at arbejde for, at vi rent faktisk konkret kunne få det indført i Danmark.
Det ville hvert fald
løse nogle af problemerne med, at folk i den grad bliver snydt for den løn, de har krav på.
Karsten Hønge (SF), 2008-05-30:
I forhold til solidaransvar må vi sige, at vi er positive over for konstruktionen, hvis den i øvrigt er gennemførlig.
Det var en konkret stillingtagen, vi lavede, til en ratifikation af Lissabontraktaten, at vi ikke mente, at man i den situation skulle arbejde for det, men vi har hele tiden fra SF's side ubetinget arbejdet for, at der skulle findes en bindende europæisk løsning, sådan at vi ikke får en aftale, som EF-Domstolen bagefter kan skalte og valte med.
Line Barfod (EL), 2008-05-30:
Det glæder mig jo meget, at SF nu går ind for, at vi skal have en bindende erklæring i EU, der sikrer konfliktretten.
Det er også ærgerligt, at man ikke kom på det, før man sagde ja til Lissabontraktaten, men det er fint, at SF nu er med på det, og det ser ud, som om det faktisk kan lykkes at skabe flertal i Folketinget for det med den seneste udmelding fra Socialdemokraterne.
Nu gennemgik ordføreren mange punkter - og jeg ved, der er mange punkter i vores forslag - men jeg vil gerne høre SF's holdning til vores forslag om at indføre solidaransvar, altså det, man har i Tyskland, hvor hovedentreprenøren hæfter for underentreprenørerne, når de ikke sørger for at betale deres medarbejdere den løn, de faktisk har krav på.
Er det noget, som SF vil være positivt indstillet over for?
Det er meget muligt, at hr. Knud Kristensen mener, det er en politiopgave, men i dag er det altså fagbevægelsen, der løfter den opgave.
Og det er ikke kun et eller to tilfælde, der er altså rigtig mange tilfælde, hvor fagbevægelsen støder på sådanne vilkår.
I den forbindelse vil jeg bare høre, om hr. Knud Kristensen mener, at man skal gå ind og sikre, at der ikke foregår den slags ulovligheder.
De Konservative er jo ellers et lov- og ordenparti, der, når det drejer sig om andre dele af det danske samfund, har en nultolerancepolitik.
Mener hr. Knud Kristensen så ikke også, at vi på det her område skal sikre, at der faktisk er mulighed for at undersøge, om loven bliver overholdt, og hvis den ikke gør, så sætte ind over for det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-05-30:
Jeg har sådan set fuld klarhed over, hvad det er for nogle særlige forhold, der gør sig gældende.
Det, jeg spørger om, er, hvad Venstres ordførers mening er, eller hvad det er for nogle særlige forhold, der kan være, siden man er imod, at de her mennesker bliver behandlet på lige fod med andre.
Line Barfod (EL), 2008-05-30:
Der var en gang for efterhånden en del år siden, da en komiker i Danmark sagde: Hvis arbejde er så sundt, hvorfor giver man det så ikke til de syge?
Jeg tror bare ikke rigtigt, det stemmer med den viden, som man ellers har.
Det er rigtig godt at få mulighed for at arbejde.
Det rigtig godt at have kolleger, og det er rigtig godt at være med i et fællesskab, hvis man overhovedet har muligheden for det.
Det skal vi gøre alt for.
Men der er altså nogle situationer i livet, nogle typer af sygdomme og nogle perioder af en sygdom, hvor man ikke er i stand til at arbejde.
Der er nogle situationer, hvor der er så meget kaos, at man slet ikke er i stand til overhovedet at rumme, at man skal noget som helst, og derfor ikke kan have et arbejde.
Jeg kan heller ikke forestille mig, at hr. Knud Kristensen som arbejdsgiver ville have lyst til at have et sådan menneske på sin arbejdsplads, fordi man tydeligt ville kunne se, at det menneske havde så store problemer, at der var behov for behandling og anden hjælp - behandling fra professionelle og behandling fra folk, der virkelig ved, hvad de skal gøre.
Jeg mener, at vi i Danmark også må leve op til, at syge mennesker kan få den behandling, som de har behov for.
Men for at kunne tage imod behandling, og for at behandlingen har mulighed for at virke, nytter det altså ikke, at man tror, at et menneske er løsrevet fra de fysiske behov, og tror, at et sygt menneske ikke har behov for at have et sted at bo eller ikke har brug for mad.
For det har syge mennesker altså også.
Syge mennesker, især psykisk syge, men også fysisk syge, har behov for ro og for grundlæggende at vide, at man har et sted at bo, og at man har penge til at købe mad hele måneden.
Det betyder altså rigtig meget.
Jeg kan godt forstå, at ordføreren og ministeren snakker udenom, hver gang de bliver spurgt.
Men det betyder altså noget.
Og jeg synes, man skulle prøve at snakke med nogle af de mennesker, som enten selv har stået i det, eller som arbejder meget tæt med mennesker, der står i det, og prøve at høre om forskellen mellem at have mulighed for at hjælpe mennesker, for at snakke med dem og for at give dem behandling, hvis de har ro i deres liv, og hvis de får mad hver dag og helst mere end en gang om dagen - og så hvis de står midt i kaos.
Hvis man ser på nogle af de mange mennesker, der er hjemløse i dag, kan vi se, at der er mange af dem, der faktisk havde en del ressourcer, da de mistede deres hjem, men som bliver så ødelagte af at være hjemløse, at de ret hurtigt får meget, meget svært ved nogen sinde at få så stort et overskud, at de kan få sig et normalt liv igen og kan deltage på arbejdsmarkedet osv.
Knud Kristensen (KF), 2008-05-30:
Jeg kan ikke gå ind i detaljerne omkring det.
Og når man har et job, har man også muligheder for at sikre netop de ting, som fru Line Barfod spørger om.
Så det vil jeg henholde mig til.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-30:
Bare jeg kunne tro ordføreren, men det er så en anden diskussion.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre ordføreren: To mennesker, som begge har skizofreni, er indlagt på den samme afdeling og får samme behandling, går til samme terapi og har samme alder.
Den ene hedder Anders, den anden hedder Ahmet.
Anders kan godt få hjælp, hvis han er under 25 år, med den her lovgivning, men det kan Ahmet ikke.
Hvad er den logiske forklaring?
Jeg har også spurgt de andre, men jeg kan simpelt hen ikke få forklaringen.
Det kunne bare være interessant at høre, og det kunne godt være, Dansk Folkeparti ligesom havde forklaringen.
Hvad er den logiske forklaring på, at Ahmet, som har den samme diagnose, får den samme behandling, er indlagt på samme afdeling, har den samme alder, skal piskes til at blive rask og ikke kan benytte sig af den her lovgivning?
Må jeg ikke lige høre, hvad den logiske forklaring er?
Bent Bøgsted (DF), 2008-05-30:
Nej, det var det ikke.
For kontanthjælpsmodtagere - dem, der har været her i Danmark i så lang tid, at de har ret til kontanthjælp - med de psykiske problemer, som har været nævnt her, skizofreni eller borderline, og som er under 25 år og udeboende, kan få den højere ydelse, uanset hvor de kommer fra.
Det gælder, uanset om man kommer fra Danmark eller fra Irak; hvis man har fået opholdstilladelse i Danmark og har optjent ret til kontanthjælp, kan man få den højere ydelse, selv om man er under 25, så der er ikke tale om nogen diskrimination.
Det er simpelt hen, fordi vi siger, at starthjælp er noget, man får, når man kommer hertil; kontanthjælp er noget, man optjener rettigheden til.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-30:
Nu kender jeg jo godt Dansk Folkepartis holdning til udlændinge.
Jeg synes, det kunne være rigtig interessant lige at høre, om grunden til, at Dansk Folkeparti i sin tid har lavet den her afgrænsning, kunne tænkes at have noget at gøre med, at dem, der er på starthjælp, er udlændinge - selv om nogle af dem er skizofrene og faktisk kunne få gavn af at få den her håndsrækning ligesom vores danske borgere.
Kunne det tænkes, at det var det, der var grunden til, at Dansk Folkeparti ikke ville give dem den håndsrækning?
Bent Bøgsted (DF), 2008-05-30:
Nu skal jeg først sige, at jeg ikke ved, hvor mange af de her 32 med psykiske lidelser, der er udeboende; det er jeg ikke klar over og har ikke nogen tal på, så det kan jeg ikke tage stilling til.
For det gælder kun for udeboende kontanthjælpsmodtagere, der fik den høje ydelse; det gælder ikke for dem, der bor hjemme.
Så jeg har ikke mulighed for at tage stilling til, hvor mange det drejer sig om i dette tilfælde.
Vedrørende diskussion: Jo, der var en diskussion, for betingelsen for, at Dansk Folkeparti gik med til det, var, at det kun drejede sig om dem, der var på kontanthjælp, og i det tilfælde var der ikke nogen, der talte om diskrimination.
Det fremgik også dengang, at det gælder, uanset hvad man hedder og hvor man kommer fra.
Så der er ikke nogen diskrimination i den forbindelse.
Vedrørende argumenter for det: Jeg kan ikke huske mine ordførertaler nøjagtigt tilbage til den tid.
Når man laver en ordførertale, er det ikke altid, man får det hele med og bruger de samme argumenter for, hvorfor det nu er sådan.
Men kontanthjælp er nu engang noget, man optjener ret til.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-30:
Jeg fik ikke lige den der bekræftelse af, at vi rent faktisk havde diskussionen også under førstebehandlingen af L 91.
Men da vore partier i fællesskab lavede beslutningsforslaget om tillægget til kontanthjælp til den lave ydelse - for unge psykisk syge, var argumenterne jo lidt nogle andre, end at man havde optjent ret til det.
Da var argumenterne jo, at det var af hensyn til de unges behandlingsforløb, og at det kunne forebygge, at den unges psykiske lidelser udviklede sig til en mere permanent tilstand.
Så vil jeg bare sige: Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti ikke ønsker for de der 32 unge psykisk syge på starthjælp, det drejer sig om, at deres lidelser skal udvikle sig til en permanent tilstand.