runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2016-03-30:
Det er også et spørgsmål, jeg selv har været optaget af, og som jeg faktisk stillede ved et nævnsmøde.
Nu må man ikke referere, hvad der sker på nævnsmøderne, men jeg har været meget optaget af, at vi skal være hundrede procent sikre på, at de penge ikke forsvinder, men går direkte til de syriske flygtninge.
Og jeg har forstået, at der er en mekanisme via de her projekter, der sørger for, at pengene kommer de syriske flygtninge til gavn, og det må jeg så stole på.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Hvis vi brugte 3 mia. euro, som måske bliver til 6 mia. euro, på at genopbygge de områder i Syrien, som er befriet fra Islamisk Stat, ville hundredtusindvis af flygtninge vende tilbage fra Tyrkiet – og hverken belaste Tyrkiet eller forsøge at komme videre til Europa.
Det er et konkret alternativ.
Man kan ikke bruge pengene to gange.
Hvis man skal vælge, vil vi til hver en tid vælge at genopbygge de befriede områder frem for at kanalisere dem ind i det tyrkiske regime.
Må jeg så ikke godt lige sige: Jo, det er fint med en resolution, men forudsætningen for, at en resolution får virkning, er jo, at man er villig til at følge op med handling.
Christina Egelund (LA), 2016-03-30:
Det er god liberal politik og dermed også god politik for Liberal Alliance at være realistisk i forhold til de udfordringer, som vi står med i Europa.
Som jeg sagde før, er alternativet til at gå ind i forhandlinger med Tyrkiet, bl.a. om medlemskab af Den Europæiske Union, ikke at gøre det.
Det er jo sådan i forhandlinger, at uanset om man kan lide forhandlingspartneren eller ej, så skal man give noget, og man skal tage noget, og det, vi har at forhandle med, er f.eks. optagelse i Den Europæiske Union, hvilket er noget, som den tyrkiske regering rigtig gerne vil.
Det er de kort, vi har at spille med.
Den tyrkiske regering har andre kort at spille med, og sådan er det jo i en forhandling.
Det gør ikke, at jeg synes, at Tyrkiet er et godt regime, og at jeg ikke synes, der er meget store problemer med at overholde menneskerettighederne i Tyrkiet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-30:
For det andet vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard, at det, som er kernen i det her, er, at der er 2,7 millioner syriske flygtninge i Tyrkiet.
Situationen i Tyrkiet er ikke perfekt.
Men EU har jo en fælles forpligtelse til både at forsøge at hjælpe Tyrkiet med at klare den indsats, som de bruger rundt regnet 8 mia. dollars om året på at håndtere, men også at forsøge at hjælpe de mennesker, der er dernede.
Hvad er alternativet til at hjælpe dem med den her flygtningefacilitet?
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Jamen det er jo en skæg opfattelse af det: at fordi man kræver fælleseuropæiske løsninger, skal man gå ind for en hvilken som helst europæisk løsning.
Det gør vi ikke.
Altså, vi erkender helt og fuldt, at der findes europæiske løsninger, også fælleseuropæiske løsninger, vi ikke går ind for, og det her er en af dem.
Må jeg så ikke sige til ordføreren, at jeg synes, det er rigtig godt, at ordføreren deler kritikken af menneskerettighedskrænkelserne i Tyrkiet.
Hvornår kommer Socialdemokratiet med et udspil om, hvad man konkret foreslår at Danmark skal gøre for at hjælpe til i forhold til at understøtte de kræfter, der kæmper for demokrati og menneskerettigheder i Tyrkiet?
Hvornår kommer forslaget?
Jeg ser meget frem til det, og jeg glæder mig til at diskutere det konstruktivt med ordføreren og med Socialdemokratiet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-30:
Tak for det.
Altså, jeg tror, at alle her i Folketingssalen – jeg kan i hvert fald med meget stor sikkerhed sige det for mit eget partis vedkommende – deler hr. Søren Søndergaards bekymring for menneskerettighedssituationen i Tyrkiet; deler hr. Søren Søndergaards bekymring for, hvordan Erdogans styre udvikler sig.
Derfor vil jeg også gerne have lov til at sige tak for, at hr. Søren Søndergaard delte den historie om den tyske ambassadør, der var blevet kaldt til samtale, med os.
For parallellen til det var jo tilbage under Muhammedkrisen, hvor en række forskellige ambassadører – danske ambassadører – sågar var nødt til at flytte fra de lande, de var ambassadører i, fordi de forskellige regimer opfattede, at de havde forbrudt sig og gjort noget, som var stærkt kritisabelt.
Parallellen til det ville være, at Danmark så skulle sige, at man trak støtten til de enkelte lande, at man ikke ville være med til at finansiere f.eks. de flygtningelejre, der var i Irak på det tidspunkt – det, der ville svare til flygtningelejre for syriske flygtninge.
Det, der er min pointe, er, at jeg grundlæggende ikke forstår det.
Enhedslisten er et parti, der i månedsvis har krævet fælleseuropæiske løsninger.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Enhedslisten har en opfattelse af, at hvis der lægges et pres på Tyrkiet, og hvis man lader være med at understøtte den tyrkiske regering, vil mulighederne for, at der meget hurtigt kommer en ændring i Tyrkiet, være gode.
Om det sker på baggrund af en beslutning i morgen, vil jeg nok sætte spørgsmålstegn ved, men det er jo et led i en proces.
Da der var valg i Tyrkiet i november, var det sådan, at EU havde lavet en meget, meget kritisk rapport om Tyrkiet.
Da gik EU's ledelse ind og tilbageholdt den kritiske rapport om Tyrkiet, indtil Erdogan var blevet valgt – indtil Erdogan var blevet valgt!
Det er jo en skandale.
På den måde får man ikke demokrati og menneskerettigheder i Tyrkiet.
På den måde støtter man de autoritære regimer.
Vi skal gøre præcis det modsatte, og det er det her forslag et udtryk for.
Med hensyn til det der med at være de eneste, der har rene hænder, vil jeg sige, at det jo er op til andre lynhurtigt at fjerne den påstand.
Altså, det kan hr. Jan E. Jørgensen gøre med sin afstemning i morgen.
Til selve spørgsmålet vil jeg sige, at det her spørgsmål er et spørgsmål, der diskuteres i alle EU-lande.
Der er ikke et eneste EU-land, hvor den her diskussion ikke foregår.
Vi har så nogle specielle regler omkring Finansudvalget.
Man kan ikke stille et ændringsforslag i Finansudvalget.
Har man et ændringsforslag til aktstykket, er man nødt til at fremsætte et beslutningsforslag om, at aktstykket skal tages tilbage, og at der skal laves et nyt aktstykke osv.
Det er sådan noget særligt parlamentarisk dansk, og det er sådan set derfor, vi står her.
Ellers havde vi jo bare stillet et ændringsforslag i Finansudvalget, naturligvis.
Det er ikke vores skyld.
Det er de parlamentariske regler i Danmark.
Hvis hr. Jan E. Jørgensen vil være med til, at man kan stille ændringsforslag, og at vi skal arbejde for, at man kan stille ændringsforslag i Finansudvalget til aktstykker, der er fremsendt af regeringen, er det fint, så kan vi løse det.
Men den her diskussion, det principielle i det, foregår i alle europæiske lande, og det er godt, at det foregår i alle europæiske lande.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-30:
Nu skal hr. Søren Søndergaard jo ikke tro, at jeg ikke vil parlamentere med ham, og derfor vil jeg gerne spørge ham, om man fra Enhedslistens side har fremsat det her beslutningsforslag sådan for at vise, at nogen skal have rene hænder, eller om det skyldes sådan et oprigtigt, dybfølt håb og en tro på, at vi fra dansk side ville kunne bedre menneskerettighedssituationen i Tyrkiet markant, ved at vi blokerede for de her 286 mio. kr., som vi står for at skulle sende af sted til flygtningelejrene.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Jeg tillader mig at forstå ordførerens udtalelse som et tilsagn om, at vi i fællesskab, når der er gået et stykke tid, kan bede om at få en undersøgelse det relevante sted, i det relevante udvalg, og få en redegørelse for, om det rent faktisk er sket, så vi også i det danske Folketing kan få en evaluering af, hvad der er sket med de danske penge.
Jeg ved godt, at sådan noget altid bliver skubbet ned til EU, ned i den store kasse, og så kan ingen rigtig finde ud af, hvad der skete med de 3 mia. euro, 6 mia. euro eller 9 mia. euro.
Men det er jo altså også 286,1 millioner danske kroner, som vi har et ansvar for.
Derfor tager jeg det som et tilsagn om, at ordføreren vil være med til også i Danmark at kontrollere og kræve kontrol med, hvad de penge rent faktisk er gået til.
Naser Khader (KF), 2016-03-30:
Jeg vil gerne sige, at det lyder som mange penge, og det er det også.
Men hvis vi med de penge kan være med til at reducere flygtningestrømmen, er det faktisk en god investering.
Vi bruger rigtig, rigtig mange penge på folk, der kommer hertil, 240.000 kr. pr. asylansøger om året, så det er rigtig mange penge, vi sparer ved at bidrage med de penge i EU-puljen.
Men jeg mener, at vi skal stå fast ved, at ikke kun de danske penge, men alle de penge, som EU får, går direkte til de syriske flygtninge.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-30:
Så forstår jeg ikke, hvorfor det er sådan, at Enhedslisten stiller lige nøjagtig de her konditioner, når det handler om Tyrkiet, men ikke stiller de samme konditioner, når det handler om Danmarks ulandsbistand til alle mulige andre lande.
For så burde det jo være sådan, når man siger, at Tyrkiet skal opfylde menneskerettighederne, før vi kan udbetale de her penge, at så skal alle de lande, som Danmark har ulandsbistandsaftaler med, da også opfylde menneskerettighederne.
Hvornår er det, vi ser Enhedslisten gøre det?
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Det har der været utallige eksempler på, f.eks. i forhold til Egypten.
Jeg ved ikke, om hr. Kenneth Kristensen Berth kan huske det, men der kom Enhedslisten med et forslag om at stoppe hjælpen til Egypten på grund af overtrædelser af menneskerettighederne.
Det har der været mange eksempler på.
Så det er en konkret vurdering.
Men udgangspunktet for det her er jo, at man starter med at sige, at man har nogle særlige forventninger til folk, man har indgået en aftale med.
Når man laver aftaler med folk, bygger det på en forventning om, at folk overholder de aftaler.
Man kan også lave nogle aftaler med folk, som man ikke har nogen erfaringer med, det er klart, men så kan man blive skuffet, og så kan man drage nogle erfaringer af det.
Men der er en forventning om, at Tyrkiet lever op til deres egne aftaler; det gør de ikke, og derfor skal man selvfølgelig stille nogle krav, før man giver dem flere penge.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-30:
Jeg må jo så forstå på ordføreren, at det, som for ordføreren er vigtigt, er overholdelsen af nogle aftaler, og at det i virkeligheden ikke er menneskerettighederne.
For jeg forstår, at ordføreren siger, at det netop er det forhold, at Tyrkiet har skrevet under på noget i Europarådet, der gør, at Enhedslisten har den opfattelse, at man ikke kan indgå den her aftale.
Jeg må så bare spørge ordføreren, om det virkelig kan have sin rigtighed, at Enhedslistens entusiasme og begejstring for menneskerettighederne kan koges ned til, at det kun er noget, der skal gælde lande, som har underskrevet nogle papirer i Europarådet.
Jeg troede sådan set, at Enhedslisten var et parti, som mente, at menneskerettigheder var noget globalt, noget, som vi skulle kræve af alle lande.
Men ordføreren kan måske forklare mig, om det er sådan, det forholder sig.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-30:
Man kan i hvert fald godt diskutere, om det ville være klogt at træffe en anden beslutning end den, der lægges op til i forhold til de pågældende midler her.
For jeg tror bestemt ikke, at det vil gøre det lettere forhandlingsmæssigt for nogen regering eller for nogen EU-ledere i fremtiden at indgå aftaler med Tyrkiet om at forbedre menneskerettigheder m.m., hvis det er sådan, at der er lande, som ikke lever op til deres forpligtelser.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-30:
Det var meget snak fra de varme lande, vil jeg sige.
Enhedslisten må jo forstå, at hvis det er sådan, at man gerne vil hjælpe i nærområderne; hvis det er sådan, at man gerne vil forhindre flygtninge, asylansøgere i at komme til Europa, skal vi også være parat til rent faktisk at hjælpe i nærområderne.
Det har vi hele tiden sagt fra Dansk Folkepartis side at vi er.
Vi er også parat til at hjælpe økonomisk med at fastholde de der personer i nærområderne.
Det er vi ikke parat til.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-03-30:
Hvor kommer de syriske flygtninge, der er i Tyrkiet lige nu, fra?
De kommer bl.a. fra den kurdiske by Kobane, hvor 400.000 flygtede, da Islamisk Stat angreb.
Hvad gjorde Enhedslisten?
Enhedslisten foreslog, at Danmark skulle støtte det kurdiske forsvar af Kobane, så man undgik en massakre på civile.
Dansk Folkeparti stemte imod.
Da byen så blev befriet, foreslog Enhedslisten, at Danmark skulle lægge pres på den tyrkiske regering, så den tyrkiske regering åbnede grænsen ind til Kobane, sådan at de 200.000 flygtninge, der nu er vendt tilbage til byen, kunne få lov til at genopbygge deres by, hvor 80 pct. er ødelagt.
Hvad gjorde Dansk Folkeparti?
Dansk Folkeparti stemte imod.
Jeg må ærlig talt sige, at det kunne være godt, hvis Dansk Folkeparti for en gangs skyld bare begyndte at sætte handling bag ordene og gjorde noget, når man faktisk taler om at hjælpe i nærområderne.
Man kunne eksempelvis stemme for Enhedslistens forslag den her gang – tredje gang er lykkens gang.
Stem da for, at vi ikke skal være til grin for vores egne penge, en kvart milliard danske skattekroner, over for en regering, der selv skaber flygtninge.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-30:
Nu går pengene jo ikke til den tyrkiske regering.
Pengene går til ngo'er efter ansøgning, og det, man også skal holde sig for øje, hvis man nu lægger det til grund, som Enhedslisten siger, netop at flygtninge ikke kan være i sikkerhed i Tyrkiet, er spørgsmålet: Hvad er så Enhedslistens løsning på det?
Er Enhedslistens løsning på det at importere 2,5 millioner såkaldte flygtninge til Europa?
Hvad er det, hvad man vil stille op med dem?
Det er meget, meget enkelt at komme her og så smide sådan et beslutningsforslag som det aktuelle på bordet uden at anvise nogen som helst form for andre løsninger, men det kommer der jo ikke noget af fra Enhedslistens side, ikke skyggen af det, og jeg kunne godt efterhånden ønske mig, at Enhedslisten fik mandet sig op til at sige det.
Kom med noget ærlig snak, fortæl den danske befolkning, at Enhedslisten går ind for, at 2,5 millioner flygtninge, der befinder sig i Tyrkiet, skal genbosættes i Europa, hvis det er det, Enhedslisten går ind for.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-03-30:
Tak for det.
Jeg synes, der melder sig et interessant spørgsmål.
Der melder sig det interessante spørgsmål, om det virkelig kan være Dansk Folkepartis politik, at vi skal være til grin for vores egne penge.
Det, vi taler om her, er jo at blive til grin for mere end en kvart milliard danske skattekroner.
Altså, vi har at gøre med et land, som skaber flygtninge, som selv jager sine egne borgere på flugt.
Op mod 200.000 af Tyrkiets egne borgere er på nuværende tidspunkt, hvor vi står lige her og taler, jaget på flugt.
Er det virkelig fornuftigt at give over en kvart milliard danske skattekroner til en regering, som jager sine egne borgere på flugt, eller ville det ikke være fornuftigt at kræve af den regering, for at den kan få de her penge, at den bare begyndte at leve op til helt banale ting som eksempelvis at følge dommene fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, sådan at der kan komme lægehjælp frem til civile i de belejrede byer, så de ikke behøver at blive jaget på flugt mod Europa?
Ville det ikke være ganske fornuftigt?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-03-30:
Altså, problemet er jo, at vi har en Amnestyrapport, der f.eks. siger, at det, der sker med syriske flygtninge, er, at de bliver fanget af de tyrkiske myndigheder og tæsket i fængsler, indtil de skriver under på, at det er o.k., at de kan blive sendt tilbage over den syriske grænse.
Så jeg synes da, at der med al rimelighed er grund til at stille krav til Tyrkiet om overholdelse af helt banale menneskerettigheder i forbindelse med flygtninge, men da også i forbindelse med Tyrkiets egen befolkning.
Der vil jeg gerne bede ordføreren forholde sig til det spørgsmål, jeg stillede: Er det virkelig klogt, at vi, når der er tale om et land, som skaber flygtninge, ikke stiller krav til det land om, at de skal holde op med at skabe flygtninge, at de skal begynde at overholde, ja, bare de afgørelser, som de faktisk allerede har forpligtet sig til at følge, nemlig afgørelserne fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-30:
Jamen det er nogle utrolig alvorlige billeder, som hr. Nikolaj Villumsen tegner op, det medgiver jeg gerne.
Men vi må vel også konstatere, at det ikke vil bringe de mange syriske flygtninge, som sidder i Tyrkiet, i en bedre situation, at vi ikke udbetaler pengene.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-03-30:
Okay, så Socialdemokraterne mener ikke, det er relevant at stille krav til, at den tyrkiske regering overholder grundlæggende menneskerettigheder og efterkommer afgørelserne fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det synes jeg er uklogt.
Altså, Tyrkiet er lige nu et land, der skaber flygtninge.
For en måneds tid siden besøgte jeg den kurdiske hovedby i Tyrkiet, Diyarbakir, i den østlige del af landet, og alene i Diyarbakir er over 30.000 civile blevet fordrevet fra deres hjem på grund af de voldsomme kampe, der foregår i byen.
Samlet anslår man, at det er op mod 200.000 civile i de kurdiske byer, som er under militær belejring i den østlige del af landet lige nu, som er blevet jaget på flugt fra deres hus og deres hjem.
Tyrkiet er et land, der skaber flygtninge, og det er ikke bare noget, som jeg bekymrer mig om; det er faktisk sådan, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol den 29. januar i år afsagde en dom, der pålagde Tyrkiet at sikre, at civile i de belejrede byer havde adgang til lægehjælp.
Den dom har Tyrkiet endnu ikke efterkommet.
Er det virkelig klogt ikke at stille krav om overholdelse af domstolsafgørelser fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, når vi har at gøre med et land, der skaber flygtninge?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-30:
Socialdemokratiet synes, at hvis man fulgte den tankegang, ville vi altså stå i en situation, hvor vi ikke kunne tilgå vores forpligtelser i morgen, og det ville stille Danmark i en uhørt dårlig situation.
Det ville være urimeligt, især fordi vi jo altså har sendt en regering af sted med et klart forhandlingsmandat på det her område.
Socialdemokratiet står selvfølgelig ved de aftaler, som vi har indgået, og vi er altså også opmærksomme på, at det her jo i sidste ende ville betyde, at der var syriske flygtninge, som ikke ville kunne få hjælp, og det er vel ikke rimeligt at holde dem som gidsler i sådan en sammenhæng.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Den socialdemokratiske ordfører afviste spørgsmålene fra fru Johanne Schmidt-Nielsen med henvisning til, at de ikke havde noget at gøre med aktstykke 73.
Det er sandheden.
Og virkeligheden er, at det har de måske heller ikke.
Men de har noget at gøre med beslutningsforslag nr. B 107, som er det, vi diskuterer i salen lige nu: »Folketinget pålægger regeringen at trække aktstykke 73 tilbage og fremlægge et nyt, hvoraf det fremgår, at ingen midler stillet til rådighed gennem flygtningefaciliteten for Tyrkiet, kommer til udbetaling .. «
– de kan altså godt bevilges, men de kommer bare ikke til udbetaling –
»før Tyrkiet lever op til grundlæggende menneskerettighedsstandarder og efterlever Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelser vedrørende Tyrkiet.«
Det meget enkle spørgsmål er: Hvad synes Socialdemokratiet om det?
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-30:
Jeg synes, det er en meget underlig måde at fremføre synspunkter på.
Hvis vi skal behandle Enhedslistens forslag på en seriøs måde, må vi altså også bede om en ordentlig tone her i Folketingssalen.
Jeg synes ikke, at det der er en rimelig tone.
Jeg kan godt forstå, hvad det her handler om.
Man har ikke været enig i den beslutning, som et bredt flertal i Folketinget står bag.
Så benytter man sig af den parlamentariske mulighed, man har, for at kunne bede om at få et aktstykke behandlet her i Folketingssalen.
Det er også ret og rimeligt.
Men det, vi taler om, er jo, hvorvidt Danmark skal leve op til en forpligtelse eller ikke leve op til en forpligtelse.
Og jeg synes, det ville være helt uhørt, hvis Danmark i denne situation, hvor det handler om at få penge af sted, som bl.a. skal sikre flygtninge, som står i en alvorlig situation, ikke skulle leve op til det.
Det ville være noget underligt noget.
Så undskyld mig, det er helt i orden, at man bruger alle tilgængelige metoder, men der skal altså også være en rimelighed i debatten.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Den socialdemokratiske ordfører ved angiveligt ikke, hvor han befinder sig, og aner ikke, hvad vi diskuterer.
Vi diskuterer ikke aktstykke 73.
Nej, vi diskuterer Enhedslistens beslutningsforslag, nemlig B 107.
Det er det, vi diskuterer.
Det står der oppe på tavlen.
Det forslag handler om at trække aktstykket tilbage, sende det frem igen og tilføje, at betingelsen for udbetaling er, at humanitære standarder og menneskerettigheder overholdes i forbindelse med udbetaling af pengene.
Det er det, vi beder Socialdemokratiet om at forholde sig til.
Man skulle ikke tro, det var så vanskeligt.
Tænk engang, man udbetaler en masse af skatteydernes penge, og så vil man ikke forholde sig til, om der skal være humanitære betingelser og menneskerettighedsbetingelser tilknyttet.
Det er det, forslaget går ud på.
Så jeg vil lige bede ordføreren om at komme tilbage til salen, komme tilbage til B 107 og forholde sig til det, i stedet for at forholde sig til et aktstykke, som vi ikke diskuterer.
Benny Engelbrecht (S), 2016-03-30:
Det er selvfølgelig altid godt at gøre sig alle mulige overvejelser.
Det gør vi naturligvis også løbende.
Men vi må også sige, at Danmark helt grundlæggende også må kunne leve op til de forpligtelser, som vi vedkender os, og som det brede flertal i Folketinget står bag.
Sådan må det jo være.
Sender vi regeringen i byen med et forhandlingsmandat, og forpligter Danmark sig til at yde støtte, som i det her tilfælde skal gå til flygtninge, som i allerhøjeste grad har hjælp behov, så må vi selvfølgelig også kunne leve op til det.
Jeg synes, det ville være helt uhørt, hvis Danmark som det eneste land ikke skulle kunne vedkende sig de forpligtelser, som vi har vedgået.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Det er jo en interessant diskussion, vi lige har haft her.
Hvis vi nu siger, at vi har 0,25 mia. kr., hvad skal vi så bruge dem til?
Skal vi bruge dem til at give til det tyrkiske islamistiske regime, for at de kan give dem videre til deres egne ngo'er med et tvivlsomt resultat, eller skal vi f.eks. give dem til genopbygning af områder i Syrien, hvor vi ved at flygtningene lever på grænsen med det ene håb at komme tilbage?
Det er jo en meget interessant diskussion, og der er ingen tvivl om, at fra Enhedslistens side ønsker vi, at flygtninge ikke skal komme dertil.
De skal have mulighed for at vende tilbage, og det er derfor, at vi synes, at pengene skal bruges fornuftigt, og sådan bliver de ikke brugt her.
Det, vi gav tilladelse til i går, var jo det principielle, nemlig at man kunne lave sådan et aktstykke.
Vi foreslår bare, at den konkrete udbetaling skal være forbundet med nogle betingelser.
Er det ikke god Dansk Folkeparti-politik, at når man udbetaler skattekroner, er der forbundet nogle betingelser med at udbetale de penge?
Hvad er det for nogle betingelser, Dansk Folkepartis ordfører ønsker at stille, for at vi udbetaler 286,1 mio. kr. af skatteydernes penge?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-30:
Det kan jeg sige meget klart.
Det er, at den strøm af asylansøgere i både, der kommer over Det Ægæiske Hav, ophører.
Det er det, der er Dansk Folkepartis krav.
Ophører den strøm rent faktisk, og skal vi til at kigge på yderligere finansiering, jamen så er vi villige til at kigge på det.
Det, der er vores problem, er den sammenkædning, der er mellem Tyrkiets fremtidige medlemskab af EU og Tyrkiets villighed til at overholde internationale regler, til at overholde den gældende aftale mellem Grækenland og Tyrkiet, altså den mellemstatslige aftale om, at Tyrkiet skal tage imod asylansøgere, der kommer til græsk territorium fra Tyrkiet.
Det er det, som er afgørende i den her sag.