runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Det er ikke nogen ulempe for nogen at fjerne lønstatistikker, der ikke er valide i forhold til det tema, man diskuterer.
Og der findes på makroniveau masser af lønstatistikker fra Danmarks Statistik, fra faglige organisationer og andre, hvor man, hvis man ønsker det, kan gå ind og for forskellige faggrupper sammenligne lønningerne for mænd og kvinder i forskellige funktioner.
Vi ønsker bare, at de ligelønsstatistikker – der, hvor vi tvinger virksomhederne til at have samtaler med medarbejderne om ligelønsstatistikker – skal være valide.
Og det er det, vi sikrer.
Når jeg brugte udtrykket belemre, var det knyttet til drøftelser af noget, som ikke var meningsfuldt i forhold til lige løn i den konkrete virksomhed, f.eks. fordi man sammenligner lønnen imellem 17 mandlige elektrikere og 5 kvindelige HK'ere.
Det har intet at gøre med lige løn for lige arbejde-overvejelser.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg er glad for, at ordføreren så klart siger, at der bør findes en ordning, så selvstændige også kan blive omfattet af en barselsordning.
Det er jeg glad for at høre, og det er fair nok, at man så ikke lige har et konkret forslag til det.
Men det, der undrer mig lidt, er, at ordføreren åbenbart har fået indtryk af, at regeringen også arbejder på at finde en anden løsning end den, der bliver lukket ned her.
Kan ordføreren sige noget om, hvad han har at have det i?
Og hvis man gerne vil, hvorfor skulle man så skrotte den tidligere ordning i stedet for lige at klappe hesten lidt og finde en måde at løse finansieringsproblemet på og så se at få lavet en mere holdbar løsning.
Trine Torp (SF), 2016-01-12:
[Lydudfald]
... sådan at belemringen ligger i, at man forpligter virksomhederne til at have en dialog med medarbejderne om lønforskelle.
Yildiz Akdogan (S), 2016-01-12:
Jeg bliver lidt forvirret, for på den ene side vil DF ikke være med til at reparere på et forslag, som kunne blive bedre, og tog på den anden side heller ikke imod tilbuddet om en fælles indsats for at snakke med ministeren.
Det eneste, ordføreren siger at Dansk Folkeparti gerne vil, er at tale videre.
Jeg tænker, at når man siger nej til et lovforslag, må man også have et eller andet konkret initiativ, et alternativ – bare ét eksempel på, hvad man vil gå videre med i forhold til at drøfte, hvordan vi netop kan give mulighed for, at selvstændige også kan få lov til at gå på barsel.
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Jamen altså, det har vi jo sådan set på den måde, at vi taler videre med beskæftigelsesministeren om, hvordan man løser problemet.
For det, at vi fjerner den her lov, gør, at vi løser de problemer, der er for dem, der har en lille indtægt og alligevel betaler til det.
Vi fjerner også det problem, der er for iværksættere, der er nødt til at lukke deres lille virksomhed ned, hvis de skal på barselsorlov.
Det er ikke alle iværksættere, der kan sige: Vi sætter bare en anden til at drive vores virksomhed.
Det kan man ikke i en opstartsfase.
Så Dansk Folkepartis initiativ er, at vi taler videre med beskæftigelsesministeren om, hvordan vi kan finde en løsning for dem, der har behov for barsel.
Yildiz Akdogan (S), 2016-01-12:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren i sin ordførertale, at beskæftigelsesministeren ikke havde nogen optimal løsning med afskaffelsen af den her lov.
Det hører jeg, som om DF er interesseret i, at der skal være en barselsfond for selvstændige, så vi netop kan give bl.a. kvindelige iværksættere mulighed for både at kunne bidrage til vores samfund med børn, men også bidrage i form af deres erhverv.
Jeg vil egentlig gerne høre: Nu, hvor der er sådan en imødekommenhed fra DF's side med hensyn til en barselsfond, hvilke initiativer vil DF så konkret tage for at komme videre med, at vi netop får repareret på det eller etableret et alternativ til det her – nu, hvor DF siger ja til at afskaffe loven?
Har DF et konkret initiativ, bare et enkelt, til, hvordan vi kommer videre herfra?
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Jeg er enig.
Jeg mener absolut, at vi hurtigst muligt skal se på at få fundet en ordning.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Det er klart.
Men det er lidt specielt, at man inviterer – hvis man altså gør det – til kaffe ved simpelt hen at nedlægge det, der er i forvejen, og uden at sige hvorfor, og hvad baggrunden er for det.
Hvad mener hr. Bent Bøgsted om, at vi selvfølgelig i den nærmeste fremtid skal kigge på en ordning?
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Vi har ikke en aftale på skrift, men det er mit indtryk, at ministeren ligesom Socialdemokratiet er interesseret i at finde en løsning, og Dansk Folkeparti er også interesseret i at finde en løsning.
Det her kaffemøde kan også være om et nyt oplæg til en barselsorlov.
Det behøver ikke at være om det her lovforslag.
Jeg går ud fra, at Socialdemokratiet også gerne vil møde op til kaffe for at snakke om nye tiltag, der måske kan hjælpe dem blandt de selvstændige, der har behov for barsel.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Jo, jo, må jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Nu mente hr. Rasmus Horn Langhoff selvfølgelig, at det er i forhold til det her lovforslag, og det er klart, at man så inviterer på kaffe.
Det lyder, som om DF ligesom os andre gerne vil finde en løsning på den her problematik, men det lyder til gengæld også, som om DF er meget fortrøstningsfulde og mener, at det skal regeringen nok klare.
Har DF en eller anden aftale med regeringen om, at der skal findes en løsning på det her specifikke ligestillingsproblem for de selvstændigt erhvervsdrivende?
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Nu ved jeg ikke, om ministeren ikke vil invitere Socialdemokratiet på kaffe og til en snak om det her.
Det kan jo godt være, at ministeren vil det.
Hr. Rasmus Horn Langhoff kan jo afprøve, når ministeren kommer på talerstolen, om der var interesse for det fra ministerens side.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Men det kunne jo være, at vi kunne finde den optimale løsning sammen.
Den bedste måde at finde den på er jo at indgå i en dialog og indgå i en forhandling.
Så derfor vil jeg høre Dansk Folkeparti, om vi så ikke sammen – når nu ministeren ikke inviterer på kaffe for at snakke om det her – skulle invitere ministeren på kaffe og få en dialog om, hvordan vi kan løse de problemer, som jo står uløste hen, når man ruller den her lov tilbage.
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Jamen det her lovforslag fjerner de problemer, der er.
Jeg tror, vi er enige om, at det er uhensigtsmæssigt, at en solcelleejer skal betale til en barselsordning, altså at en pensionist, der har etableret sig som solcellerejer, skal betale til det, eller at en honorarmodtager, der har været ude og holde et foredrag og får 5.000 kr. eller 10.000 kr. – jeg ved ikke, hvad man får for sådan et foredrag; jeg har aldrig selv prøvet det, så jeg har ikke kendskab til, hvor store beløb der kan være i det – skal gøre det.
Det er da urimeligt, at man, hvis man har en lille indtægt, skal betale til noget, man aldrig nogen sinde selv kan få gavn af.
Der er også et problem i det her med iværksættere, altså hvor meget de skal forlade deres lille virksomhed, som de er ved at stable på benene, hvis det er et spørgsmål om barsel.
Der er nogle problemstillinger.
Nu siger vi ja til at fjerne den her lov, og dem, der er i gang, kan få lov at fortsætte.
Men det er da også oplagt fra Dansk Folkepartis side, at vi skal have fundet en løsning, og det skulle vi gerne arbejde videre med her i foråret.
Det er så ikke indstillingen fra regeringens side, at man vil prøve på at finde en løsning inden, men der, hvor der er problemer, vil man få dem fjernet med det her lovforslag. Vi har stadig væk den gruppe tilbage, der gerne vil have barselsorlov.
Vi mener også i Dansk Folkeparti, at vi skal have fundet en løsning, men vi har ikke den optimale løsning på det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-01-12:
Jeg bed mærke i det sidste, ordføreren sagde i sin tale, altså at vi så på en anden måde skal finde en løsning for dem, der gerne vil holde barsel.
Det er jeg sådan set helt enig i, og det var også det, min egen ordfører, hr. Kasper Roug, sagde på talerstolen, nemlig at hvis der er noget, der ikke virker, må man jo enten reparere på det, eller også må man prøve at finde noget andet, man kan få til at virke.
For det, der sandsynligvis kommer til at ske her i dag, hvis jeg kan tælle stemmerne rigtigt, er, at regeringen får mandat til at rydde det her af vejen.
Det løser jo ikke problemet.
Tværtimod er vi så bare tilbage ved status quo.
Hvad gør vi så?
Hvor står Dansk Folkeparti henne?
Fra Socialdemokratiets side har vi sagt tydeligt, at vi er med på at prøve at reparere på den her lov eller sætte os ned i Beskæftigelsesministeriet sammen med Dansk Folkeparti og alle andre, der gerne vil være med til at løse det her, og prøve at finde på andre initiativer, som kunne styrke iværksætteriet blandt kvinder og også kunne sikre bedre barselsforhold hos iværksættere, selvstændige osv.
Er DF med på den?
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Jeg har ikke lige nogen kommentar til, at hr. Finn Sørensen glæder sig til at få ministeren på talerstolen.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Jeg er da relativt glad for det glade budskab.
Og så ser jeg frem til at få ministeren på talerstolen, når det bliver hans tur, og så må vi jo prøve at fritte ham lidt ud om, hvilken retning hans tanker går i.
Bent Bøgsted (DF), 2016-01-12:
Jamen det er jo det, der er blevet talt med beskæftigelsesministeren om under optakten til det her lovforslag.
Og indtrykket er, at beskæftigelsesministeren ikke har opgivet at finde en løsning, men ikke har en optimal løsning på nuværende tidspunkt.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Så er spørgsmålet sådan lidt det med, at vi ikke kan komme hele den her lønforskel til livs, som ordføreren siger.
Det bliver sådan lidt røre og gøre og føle noget, synes jeg godt nok, for så er spørgsmålet, om ligeløn og dermed også ligestilling ikke kan måles ved hjælp af statistik.
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-12:
Jamen jeg synes da, det er udmærket, hvis der er mænd, der har lyst til at sige til deres kvindelige kollegaer, at de skal forlange mere i løn.
Det ville jeg synes var superduper.
Men hvis vi skal den her lønforskel til livs, er det i forhandlingslokalet, at magien skal ske.
Det kommer vi ikke uden om.
Uanset hvor meget vi gør her fra Folketingets side, er det i forhandlingslokalet, at resultaterne skal indfries.
Og hvis der er mandlige chefer, kan de selvfølgelig bidrage på den måde.
Jeg tror, at der er flere kvinder, som ikke er helt så klar over egen værdi, og som måske synes, at det er en lille smule ubehageligt at skulle sige til chefen: Ej, jeg vil altså gerne have mere i løn.
Det kan godt være, vi er uenige om, hvorvidt der findes den forskel på kønnene, men det er mit klare indtryk, at flere kvinder har svært ved det, desværre.
Kasper Roug (S), 2016-01-12:
Jamen det er jo fint, at kvinder skal lære at banke i bordet, og det er også fint, at kvinder åbenbart skal rette ryggen lidt mere.
Men så er spørgsmålet bare, om det kun er kvinder, der skal tage den debat.
Hvad med mændene?
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-12:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, for det har jeg ikke sagt på noget tidspunkt.
I forhold til de 7 pct. citerer ordføreren mig heller ikke korrekt.
Det, jeg sagde, var, at jeg aldrig tror, at vi kommer det hele til livs.
Jeg tror, vi kommer rigtig langt, men jeg anerkender, at der kan være en split tilbage, som bunder i forskellige præferencer, nemlig mere fleksibilitet frem for mere i lønningsposen.
Så sidder du og kigger en person i øjnene og beder om, hvad du synes du er værd i løn, og i det tilfælde er det jo et individuelt ansvar i den konkrete situation.
Trine Torp (SF), 2016-01-12:
Jamen jeg hørte også før ordføreren sige, at ordføreren ikke rigtig troede på, at de der 7 pct. nogen sinde kunne fjernes, og samtidig bliver der også lagt vægt på lige her til sidst i hvert fald, at det tilsyneladende er op til den enkelte kvinde at sørge for ligeløn.
Kan ordføreren bekræfte, at det er det, der er budskabet i det – den enkelte kvinde må selv sørge for ligeløn?
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-12:
Der blev stillet flere forskellige spørgsmål.
Det sidste, som jeg lige bed mærke i, var det her med, hvorfor man skal stilles forskelligt i forhold til information.
Man kan sige, at både en arbejdsgiver og en arbejdstager er bekendt med egen lønsituation.
Den information har man dog tilfælles.
Der er jo muligheder for – det har jeg selv benyttet mig af – at slå op i, hvad der findes af lønstatistik.
Med den uddannelse, jeg har, med den erfaring, jeg har, hvad ligger gennemsnittet så på inden for mit område?
Det behøver jo ikke være centreret lige omkring den enkelte lille arbejdsplads.
Der findes masser af tilgængelig statistik, som man kan slå op i.
Så på den måde mener jeg faktisk godt at du som kvinde kan hente de informationer, som du kan have gavn af.
Trine Torp (SF), 2016-01-12:
Jeg vil lige tage fat i det sidste, ordføreren sagde, nemlig at politikere ikke kan løse alt.
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Men jeg tror så heller ikke på, at den enkelte kvinde kan løse alting selv.
Det er jo bl.a. derfor, vi har en så fantastisk god model i Danmark; det er noget, som arbejdsgivere og lønmodtagerrepræsentanter sætter sig sammen og forhandler om.
Jeg vil bare gerne stille et spørgsmål.
Når nu der er forskellige veje til at skabe ligeløn, hvorfor er det så, at de to parter, nemlig arbejdsgiverne og lønmodtagerne, skal stilles forskelligt i den dialog, der skal være omkring lønforskellene?
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-12:
Jeg tror, at den grundlæggende forskel på ordførerens og mit synspunkt er, at jeg ikke mener, at politikere kan løse alting.
Det her problem bliver primært løst ved, at vi kvinder bliver bedre til at sige til hinanden, at vi skal banke i bordet, hvis vi ikke er tilfredse med det lønudspil, som kommer fra chefen.
Jeg har selv været overrasket, når jeg har talt med mine kvindelige bekendte venner og veninder om, hvor tilbageholdende de er i forhold til løn.
Jeg tror, vi kommer suverænt længst ved, at vi som politikere begynder at italesætte, hvor vigtigt det er, at kvinder tør tage den her kamp.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Det kan jeg sagtens anerkende.
Det er jo et forslag, der helt ensidigt forringer lønmodtagernes rettigheder og lønmodtagernes muligheder for at arbejde sig frem imod ligeløn for samme arbejde – helt entydigt.
Der er jo ikke noget alternativ, det er bare forringelser af de nuværende muligheder for at kæmpe for lige løn for samme arbejde.
Så den eneste byrde, der bliver frataget arbejdsgiverne, er en pligt til at sætte sig ned og drøfte lige løn for samme arbejde med lønmodtagerne.
Det er jo essensen af det her lovforslag.
Det er den byrdefritagelse, som arbejdsgiverne har.
Hvordan skulle det kunne fremme lige løn for samme arbejde?
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-12:
I Det Konservative Folkeparti mener vi bestemt det med ligeløn alvorligt, men jeg synes, at ordføreren bør anerkende, at vi politikere nogle gange kan se forskellige veje til at nå et mål, vi kan være fælles om.
Jeg tror ikke, at vi som politikere gavner hinanden ved at tale uenighederne større op, end de er.
Der er et fælles ønske om lige løn.
I den her konkrete sag har vi fra konservativ side vurderet, at den effekt, der måtte være – for jeg anerkender også, at der kan være en ligelønssag effekt i det her – mener vi ikke står mål med det, som det pålægger virksomhederne.
Og det er jo en vurdering, man må gøre fra sag til sag.
Vi kunne snildt opnå ligeløn i Danmark ved at indføre en meget, meget voldsom lovgivning her fra Folketinget, men vi har jo også en anerkendelse af eksempelvis, at arbejdsgivere og arbejdstagere aftaler ting ude lokalt, så jeg synes egentlig, at man respekterer, at vi har et fælles mål, men at vi har forskellige veje at nå dertil ad.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Og det er jo det, vi diskuterer her i dag, som fru Marianne Jelved så eftertrykkeligt fik slået fast.
Det er jo fint.
Men kan ordføreren ikke godt forstå, at den tvivl opstår, når man ser og hører ordføreren støtte et lovforslag, der betyder en drastisk forringelse af lønmodtagernes muligheder for at forfølge det mål, der hedder lige løn for lige arbejde?
Der er jo en grund til, at den her kønsopdelte lønstatistik er indført, og det må ordføreren jo gå ind for, når det drejer sig om de store virksomheder.
Det er jo, fordi det skal være det redskab, som lønmodtagerne og virksomhederne skal bruge til at komme nærmere det mål, som ordføreren siger ordføreren har.
For den der ligeløn kommer ikke af sig selv.
Det er jo det argument, som også kvinderne skal bruge, når de er ude at forhandle løn på virksomhederne.
Så når ordføreren helt bevidst går ind og forringer de rettigheder, som lønmodtagerne har i dag, er det da ikke underligt, at man kommer i tvivl om, hvorvidt ordføreren egentlig mener det med ligeløn alvorligt.
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-12:
Jeg tror faktisk aldrig, at vi kommer de 7 pct. til livs.
Det mener jeg heller ikke vi skal, forstået på den måde at jeg ikke mener, at man nødvendigvis skal stræbe efter fuldstændig lighed, hvis der er nogle kvinder, der har andre prioriteter.
Så var der et andet spørgsmål om, hvordan det her hjælper dem på vej.
Som jeg nævnte i min ordførertale, tror jeg, at det her handler rigtig meget om, at det er kvinderne, der skal lave den her bevægelse.
Jeg synes, det var et spændende forslag, som fru Marianne Jelved havde oppe tidligere, om uddannelse og træning i lønsamtaler.
Jeg kan godt huske min første samtale.
Med den statistik, vi har til rådighed i dag, kan man jo ikke måle, om en kvinde er gået ind i forhandlingslokalet og har sagt, at ved du hvad, jeg behøver ikke mere i løn, men det ville være megafleksibelt, hvis jeg kunne få lov til at gå tidligt hver torsdag og fredag, for der er det mig, der henter børn, eller hvis jeg kunne få lov til at få en hjemmearbejdsdag om ugen.
Det er et individuelt valg, og det er altså svært at måle i statistikker.
Det er årsagen til, at jeg ikke tror, at vi kommer de hele 7 pct. til livs.
Den rest, der måtte være, må efter min mening være begrundet i det og ikke andet.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Man skal servicere virksomhederne med at tilsende valide lønstatistikker, som de kan bruge i en kvalificeret debat med deres medarbejdere om, hvorvidt der er potentielle ligelønsproblemer i virksomheden, og det er det, vi sikrer med kravet om de sekscifrede DISCO-koder – den virksomhedsstørrelse, som vi har lagt ind i dette lovforslag.
Derfor har vi sikret, at vores lovforslag kan danne grundlag for en videre retlig behandling – eller forhandling, hvis det er det, man måtte ønske.
Det er ikke sikret i den eksisterende lovgivning.
Trine Torp (SF), 2016-01-12:
Jeg skal bare lige prøve at forstå, hvad det var, ministeren sagde.
Er det korrekt forstået, at ministeren sagde, at man ikke skal belemre virksomhederne med at få tilsendt lønstatistikker?
Og hvis det er korrekt, hvorfor har ministeren så det med i lovforslaget, som det foreligger?
Hvorfor har man ikke også pillet det ud af lovforslaget?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Nej, det er ikke for tidligt, for det er ikke validt, og det er en skævvridning af den debat, der bør foregå i en virksomhed, når vi taler om lige løn.
At tvinge virksomheder til at drøfte lønforskellen imellem f.eks. 17 mandlige elektrikere og 5 kvindelige HK'ere i den pågældende virksomhed har ingen mening.
Der er ikke tale om lige arbejde, og derfor skal man ikke på basis af sådan nogle oplysninger tvinge virksomheden til at have sådanne drøftelser.
Yildiz Akdogan (S), 2016-01-12:
Men sådan som jeg læser bl.a. HK's næstformands kommentarer, virker det ikke, som om det er der, hurdlen ligger.
Og det, jeg egentlig hører ministeren sige, er, at det vil man ikke, fordi det vil skabe et eller andet unødvendigt problem, måske nogle ekstra byrder, og at det i øvrigt ikke er gyldigt.
Men kan man i det mindste ikke vente, til der kommer en evaluering, så vi kan se, hvad resultatet er, før man begynder at sige, at det her ikke duer?
Er det ikke lidt for tidligt at sige fra?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Regeringen ønsker, at der skal være lige løn for lige arbejde.
Vi ønsker at arbejde aktivt for det, og vi ser frem til at arbejde videre med det kønsopdelte arbejdsmarked på basis af SFI-redegørelser her i år.
Når vi ikke ønsker at anvende den eksisterende lovgivning, er det, fordi den ikke er valid i forhold til en masse små virksomheder.
Og det er ikke okay at tvinge virksomhederne til at drøfte noget, der statistisk ikke er validt i forhold til lige løn for lige arbejde i den konkrete virksomhed.
Yildiz Akdogan (S), 2016-01-12:
Tak for det.
Næstformanden for HK har været ude at udtrykke sin bekymring over, at man tilbageruller den her lov.
Og et af argumenterne er bl.a., at gennemsigtigheden og den viden, der netop kommer i forbindelse med den, forsvinder med fremsættelsen af sådan et lovforslag, at muligheden for de her statistikker forsvinder.
Jeg vil egentlig høre, hvad ministerens kommentar er til den bekymring, som HK udtrykker.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Det gør man af den grund, at redskabet ikke nødvendigvis er dueligt og ikke nødvendigvis siger noget som helst om potentielle ligelønsproblemer i den pågældende virksomhed.
Det er ikke fair over for små virksomheder, at de skal have tilsendt materiale fra København, som de har pligt til at drøfte med deres medarbejdere, hvis det ingen statistisk validitet har i forhold til ligelønsproblemer.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Tak til ministeren for erkendelsen af, at der nok også er problemer med lige løn for samme arbejde på virksomheder med under 35 ansatte.
Det bekræftes jo også.
Jeg tror, det er Socialforskningsinstituttet, der siger, at forskellen mellem mænd og kvinder i løn er størst på de mindre virksomheder, dvs. den kategori, som ligger under de 35.
Så er det bare, jeg spørger, hvorfor man vil forringe det redskab, der gør det muligt at arbejde og have et samarbejde på den enkelte virksomhed, ved at man svækker kravene til ligelønsstatistik og arbejdet med den, altså svækker lønmodtagernes rettigheder.
Hvis man erkender, at der er et ligestillingsproblem lønmæssigt, hvorfor svækker man så det redskab, der skal bruges til at gøre noget ved det?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Man kan jo se af domspraksis, af klager, at der kan være ligelønsproblemer i alle typer af virksomheder.
Hvis der er en formodning om, at der er ligelønsproblemer i en virksomhed, så bør man selvfølgelig tage det op f.eks. i forhold til Ligebehandlingsnævnet.
Vi ønsker det, og der er krav i lovgivningen om, at der skal gives lige løn for lige arbejde, og det er virksomhedernes ledelser, der har ansvaret for at sikre det.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-12:
Er det ministerens opfattelse, at der ikke er problemer med spørgsmålet om lige løn for samme arbejde på virksomheder med under 35 ansatte?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-01-12:
Det er en lettelse af de administrative byrder på virksomhederne, at ledelserne i en masse små virksomheder ikke skal tage initiativ til at føre samtaler med medarbejderne om noget, der grundlæggende er meningsløst, fordi det ikke nødvendigvis siger noget som helst om potentielle ligelønsproblemer på virksomheden.
Det er i hvert fald én faktor.
En anden er, at vi med den metodiske afgrænsning, der er foretaget i regeringens lovforslag, er sikre på, at det er meget valide oplysninger, der tilgår de virksomheder og de medarbejdere, som får oplysningerne.
Derfor kan de danne grundlag for overvejelser om f.eks. at indbringe sager for domstolene eller for Ligebehandlingsnævnet.
Hvad var det sidste?