Stine Brix (EL), 2012-04-19:
Da jeg var et forholdsvis lille barn, fik jeg en bog, der hed »Sådan blev du til«, som jeg stadig kan huske.
Det var historien om, hvordan jeg var blevet til i min mors mave.
I dag kan man udvide den bog med adskillige kapitler, for i dag kan man blive til på mange forskellige måder.
Det her lovforslag er, som flere andre har været inde på, fremsat med henblik på at udvide muligheden for, at forældre, som gerne vil have hjælp til at blive gravide, kan vælge mellem at have en anonym eller en ikkeanonym donor.
Jeg tror, at forslaget vil være med til, at flere børn får den rigtige historie om, hvordan de er blevet til, og jeg tror, at det, at man som barn kender historien om sin tilblivelse, er vigtig, for at man kan danne sig sin egen identitet og kan overveje, hvordan menneskeligt liv opstår.
Derfor tror jeg, det er en rigtig god idé at åbne op for, at forældrene kan vælge, om donoren skal være kendt eller ukendt, og at man som donor selv kan vælge, om man vil være kendt eller ukendt.
Som flere har været inde på, handler en anden del af forslaget om at åbne for muligheden for krydsdonation, når det gælder æg.
Baggrunden for forslaget er, at der er stor mangel på æg, og håbet er – og det håb deler jeg – at vi kan få flere æg og dermed tilgodese flere af de mange par, som står på venteliste, med at kunne få hjælp til kunstig befrugtning.
Flere har rejst spørgsmålet om, hvorvidt det er i strid med princippet om lige adgang til sundhed.
Der er det jo et grundlæggende princip, at man ikke skal levere noget for at få adgang til en sundhedsydelse.
Det er klart, at det er et dilemma.
Samtidig synes jeg, at det er værd at bide mærke i, at der er et håb om, at krydsdonation også kan komme nogle af de par, som ikke selv kan få nogen til at donere et æg til en fælles pulje, til gavn.
Men jeg synes, at det er vigtigt at være opmærksom på, at der er en risiko for, at der kan opstå et vist pres på de nærmeste til en kvinde, der har brug for et æg.
Derfor er det vigtigt for os, at vi fra politisk hold er opmærksomme på, at ægdonation skal være en frivillig gerning og ikke noget, der opstår som følge af pres eller et løfte om penge under bordet.
Jeg er enig med fru Liselott Blixt, som sammenligner med organdonation, hvor vi jo også vil kunne sige, at der kan være et vist pres for, at man f.eks. skulle kunne donere en nyre.
Derfor tror jeg, det er vigtigt, at vi har for øje, at i den proces, hvor en kvinde er med til at donere et æg, har lægen eller sundhedspersonen et ansvar for at være opmærksom på, hvorvidt kvinden donerer ad frivillighedens vej.
Lovforslaget handler også om at indrette familielovgivningen sådan, at den passer til de nye muligheder.
Regeringsgrundlaget indeholder et ønske om, at der skal være en mere kønsneutral familielovgivning, og jeg synes, vi stadig mangler en ting, som det her lovforslag ikke råder bod på, nemlig at der er fuld ligestilling mellem heteroseksuelle par og lesbiske par, når det gælder muligheden for, at medmor kan blive set som den juridiske forælder umiddelbart i forbindelse med kunstig befrugtning.
Men jeg kan forstå på ministeriets svar på høringssvaret fra LGBT Danmark, at det er noget, man vil se på, når man kigger samlet på familielovgivningen, og vi ser meget frem til at se en fuld ligestilling på det område.
Til sidst vil jeg sige, at jeg synes, det er en glimrende idé at diskutere sprogbruget på det her område, og jeg kan sagtens støtte, at man skifter ordet kunstig ud med assisteret.
Jeg tror ikke, der er særlig mange børn, som synes, at det er specielt sjovt at være »kunstige« børn, så det synes jeg er ganske fornuftigt, og jeg møder også meget gerne op til en teknisk gennemgang.
Fra Enhedslisten side kan vi støtte forslaget.