runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Christensen (V), 2010-01-14:
Jeg er ikke enig i, at vi har udhulet kulturen.
Vi har fastholdt beløbet på et stabilt niveau, også i årets priser.
Vi har lige fået de seneste nøgletal fra Kulturministeriet her i går, de er helt friske, og jeg har med glæde kunnet konstatere, at vi ligger over niveauet fra 2001 i faste priser.
Per Clausen (EL), 2010-01-14:
Det komplicerer selvfølgelig sagen, at Folketingets medlemmer åbenbart orienteres på lidt forskellige tidspunkter om nye oplysninger fra Kulturministeriet.
Jeg kender ikke de tal, hr. Troels Christensen refererer til, men jeg kan bare sige, at det, kulturministeren sagde, var, at beløbet havde ligget nogenlunde fast i årene under den nuværende regering, når vi ser bort fra det første år eller 2, hvor man skar ned.
Hvis beløbet ligger fast, det vil sige, at man ikke tager højde for pris- og lønstigninger, betyder det altså, at værdien af beløbet falder.
Det ved hr. Troels Christensen udmærket godt, og derfor ved han også godt, at regeringen ikke har prioriteret kulturområdet, fordi man jo i så tilfælde vil have sørget for, at kulturområdet fik andel i den økonomiske vækst, der har været i samfundet.
Det har man undladt at gøre, så man har altså udhulet bevillingerne.
Troels Christensen (V), 2010-01-14:
Det kan blive en mærkelig diskussion at sidde og lytte til hjemme i stuerne, men jeg er bare nødt til at sige endnu en gang, at der ikke har fundet nogen nedskæringer sted.
Der er taget højde for løn- og prisstigninger, og når der er det og man indekserer det, ligger vi højere i dag, end vi gjorde i 2001, uanset hvor meget oppositionen vil prøve at få det til at se ud, som om vi er kulturfjendtlige. Det er vi ikke, vi ligger på et godt niveau, og det er vi rigtig stolte af.
Pernille Frahm (SF), 2010-01-14:
Jeg mærkede mig i spørgsmålet til ordføreren fra Socialdemokratiet, at Dansk Folkeparti var meget optaget af censur og selvcensur, og derfor vil jeg gerne spørge lidt til det.
Det er faktisk et område, der også bekymrer mig en hel del.
Nu er det jo sådan, at en hvilken som helst diktator kan leve med, at folk kritiserer hinanden indbyrdes.
Det virkelige demokrati er jo der, hvor man har ret til at diskutere og kritisere magthaverne.
Og når nu et meget magtfuldt parti som Dansk Folkeparti går ud og fortæller befolkningen, at man ikke synes, det er kunst, når folk laver et eller andet, man ikke forstår, er det så ikke med til at mindske folks lyst til at lave kunst og kultur i det her land?
Er det i virkeligheden ikke også en måde at øve censur på, når man fører sig frem på den måde?
Det er den ene ting.
Det er en forfatter, der ikke tør ytre sig af skræk for at miste sit job og derfor sørger for, at arbejdsgiveren lige kigger det igennem, inden det bliver trykt.
Er det ikke selvcensur, og burde Dansk Folkeparti ikke have været lidt optaget af den sag, hvis man virkelig mener det så alvorligt?
Jesper Langballe (DF), 2010-01-19:
Dansk Flygtningehjælp fungerede som en ren lobbyorganisation i 1983, det var Dansk Flygtningehjælps lobbyarbejde under ledelse af Hans Gammeltoft-Hansen, der simpelt hen førte til den fuldstændig uansvarlige lov om indvandring, vi fik på det tidspunkt.
Det er klart, at den idé, De Radikale fremkom med, og som Socialdemokraterne støttede, jo er meget i slægt med det her ...
Javel, jeg skal gøre mig færdig.
Hvad vil Socialdemokratiet gøre, hvis De Radikale i et kommende regeringssamarbejde stiller som betingelse, at det her bliver gennemført?
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-01-19:
Hr. Søren Krarup har selvfølgelig ret i det indlysende, at en asylansøger ikke er dansk statsborger og derfor ikke er omfattet af de privilegier og muligheder, som det giver at være dansk statsborger.
Men jeg vil også sige, at jeg som lovgiver er dybt optaget af, at vi har en grundlov, som også yder en beskyttelse til mennesker, som kommer her til landet, også i en periode, indtil deres sag er afgjort.
Jeg er også dybt optaget af som lovgiver, at vi i forhold til disse mennesker, som kommer hertil, indtil deres sag er afgjort, lever op til de internationale konventioner, som Danmark har tilsluttet sig.
Der er nogle principper, som jeg som lovgiver vil være med til stå vagt om, når det gælder disse mennesker.
Søren Krarup (DF), 2010-01-19:
Det er jo et principielt spørgsmål.
Vi taler om retssikkerhed, og for danske statsborgere har det med grundloven at gøre.
For asylansøgere, der ikke er danske statsborgere, har retssikkerhed ikke med grundloven at gøre, men har med den lovgivning, som man har lavet bl.a. på asylområdet, at gøre, og hvor vi som sidste instans har indført det, der hedder Flygtningenævnet, som vi kalder et domstolslignende organ, men som jo ikke i grundlovens forstand er en domstol.
Så vil hr. Henrik Dam Kristensen ikke give mig ret i, at det er helt afgørende for grundlovens og for det danske folks skyld at fastholde denne sondring imellem en dansk borger og en asylansøger, og at man, hvis man ikke gør det, egentlig har opgivet den forpligtelse, man skrev under på, da man undertegnede grundloven, og som betød, at man nu var lovgiver for det danske folk og ikke for hele verden?
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-01-19:
Jeg føler mig ikke kun ansvarlig over for det danske folk.
Jeg føler mig bestemt også ansvarlig over for andre borgere i verden.
Derfor deltager jeg i udenrigspolitiske debatter, derfor deltager jeg i EU-debatter og alt muligt andet.
Men jeg er jo som lovgiver omfattet af grundloven, og det vil sige, at en række af de intentioner, rettigheder osv., som grundloven lægger op til, og som jeg som lovgiver skal overholde, skal jeg også være med til at overholde i forhold til de mennesker, der kommer her og banker på vores dør og beder om, at vi undersøger deres sag, så de grundlæggende principper for retssikkerhed, internationale konventioner osv. bliver overholdt for dem.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-19:
Hr. Henrik Dam Kristensen skulle, før han anfægter mine historiske oplysninger om, hvad der skete i 1986, tage at konsultere det store værk, »Et delt folk«, af historikeren Morten Uhrskov Jensen, som handler om dansk flygtningepolitik.
Det kan hr. Henrik Dam Kristensen gå hjem og læse på, og så kan vi tales ved.
Alle forsikringer fra Socialdemokratiets side om, at udlændingepolitikken står fast, er mundsvejr.
Det hele sejler, og Socialdemokratiet er tilsyneladende parat til at følge De Radikale.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-01-19:
Det er den sædvanlige måde at argumentere på fra Dansk Folkepartis side, nemlig at man kommer med en række grove insinuationer om mennesker, der ikke kan forsvare sig.
Det har vi set så tit, men det kan jeg jo ikke gøre noget ved.
Til det konkrete spørgsmål vil jeg sige, at jeg egentlig tror, at jeg var meget præcis i mit ordførerindlæg, da jeg sagde, at Socialdemokratiet var parat til at se på sammensætningen af Flygtningenævnet.
Det har vi faktisk forpligtet os til i den debat, der har været i sensommeren og fremefter, og vi vil komme med konkrete forslag.
Jeg synes faktisk principielt, at det også vil være fair – sådan som det har været, før Dansk Folkeparti fik indflydelse – at der er en bredere sammensætning, sådan som vi i øvrigt kender det fra så mange andre nævn og organisationer, hvor der også på en eller anden måde er repræsenteret ngo'er.
Nu er det sådan, at det er den måde, man meget ofte skal tage debatten med Dansk Folkeparti på.
Hvis man ikke altid er hundrede procent enig med Dansk Folkeparti, sejler alting, og så er det så og så forfærdeligt.
Problemet er, at man aldrig kan blive hundrede procent enig med Dansk Folkeparti, for man kan aldrig nogen sinde tilfredsstille Dansk Folkeparti.
Derfor er vi nogle, som har en anden indgangsvinkel til det her, og vores indgangsvinkel til det er, at det bestemt ikke er ligegyldigt, hvor mange der kommer til Danmark, heller ikke af hensyn til den måde, vi kan få integreret dem på, og derfor har vi givet nogle tilkendegivelser, som jeg ikke kan nå at referere her, men som er meget klare.
Men det betyder jo ikke, at der ikke kan ske forbedringer og være andre måder at gøre tingene på inden for de konstruktioner, som vi har i dag.
Det kan der, for der er alt for meget, som er gennemsyret af Dansk Folkeparti, og derfor har jeg også her tilkendegivet, at lige præcis når det gælder Flygtningenævnet, vil vi gerne kigge på sammensætningen, fordi vi synes, at det er en vigtig debat, der har været om det, og at det i øvrigt følger nogle principper vedrørende ngo'er, som vi kender i så mange andre sammenhænge.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-19:
Så skal jeg til gengæld bruge lidt mindre taletid, for jeg fremfører talen for fru Meta Fuglsang, som desværre ikke kunne være her.
SF er enig med Det Radikale Venstre i, at det er vigtigt at drøfte spørgsmålet om Flygtningenævnet og se på retssikkerheden for asylansøgere.
Manglerne ved den nuværende ordning er iøjnefaldende.
Der mangler dels en sagkundskab vedrørende de lande, nævnet skal forholde sig til, dels omtales nævnet som en domstolslignende instans, selv om det ikke lever op til de karakteristika, som det indebærer.
Flygtningenævnet er en fornuftig instans, da der skal tages stilling til komplicerede afgørelser, hvor et organ med specialviden er en god løsning.
På den anden side mangler vi de garantier, der ligger i domstolene og i domstolslignende organer, og det skal der findes en løsning på. Vi har således meget sympati for det forslag, der er til behandling, og vi indgår gerne i en debat om, hvordan vi kan få de nødvendige forandringer.
Vi mener imidlertid også, at det forslag, der ligger her, ikke umiddelbart kan vedtages, og bemærkningerne her er et tilsagn om at gå konstruktivt ind i arbejdet med at forbedre retssikkerheden på det område.
SF arbejder selv med et forslag, og det kaster vi ind i debatten.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-01-19:
Jeg syntes, at ordføreren sagde en enkelt ting, som var meget interessant – ikke fordi resten ikke var interessant – nemlig at man er villig til at se nærmere på Flygtningenævnets sammensætning.
Den villighed kunne jeg godt tænke mig at få uddybet lidt.
Altså, er der nogen tanker, man har gjort sig fra Venstres eller fra ordførerens side, om noget, man kunne bevæge sig ind på?
Er det det her med den af Integrationsministeriet udpegede medarbejder, eller hvad er det lige præcis, der ligger i den villighed til at diskutere det?
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Nej, det har jeg ikke nogen bemærkninger til.
Men jeg har dog bemærket – og det er jo lidt pudsigt, synes jeg – den nye akse, der er i dansk udlændinge- og integrationspolitik, mellem Enhedslisten og Det Radikale Venstre.
For elementer i det forslag, som Det Radikale Venstre og fru Marianne Jelved fremsætter her, er indeholdt i et beslutningsforslag, som Enhedslisten fremsatte tilbage i 2001, hvor man påpegede nogle af de samme problemstillinger.
Jeg synes, den akse, som har dannet sig der, er pudsig, og det vil vise sig senere, om resten af oppositionen er enig; det vil da i så fald være meget interessant.
I Venstre har vi den opfattelse, at man skal fastholde de to instanser, man har i dag, og som man også mig bekendt har i Storbritannien, og som fungerer udmærket.
Der er en fornuftig sagsbehandlingstid, retssikkerhed for asylansøgeren og en situation, hvor folk ikke skal sidde i asylcentrene i årevis for at få svar på deres ansøgning.
Søren Krarup (DF), 2010-01-19:
Der er nogle beslutningsforslag, som egentlig er utrolig afslørende for dem, der fremsætter dem.
Jeg er faldet over, at det i bemærkningerne til dette forslag hedder, at i henhold til grundlovens § 63, stk. 1, gælder det, at en borger, der er utilfreds med en forvaltningsafgørelse, kan få sin sag prøvet ved domstolene.
Der står »en borger«.
Er hr. Karsten Lauritzen ikke enig med mig i, at der er en helt, helt afgørende forskel på en dansk statsborger, for hvem grundloven gælder ubetinget, og asylansøgere, der ikke er statsborgere?
Dermed er selve det forslag afslørende for forslagsstillernes forståelse af, hvad deres opgave som danske lovgivere i grunden er.
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Jeg er enig i, at der er forskel på en asylansøger og en dansk statsborger.
Som jeg tidligere har udtalt, har jeg dem mistænkt for at fremsætte det, fordi man er utilfreds med, at Flygtningenævnet ikke har villet give flere af de afviste irakiske asylansøgere opholdstilladelse i Danmark, på trods af at der i de sager med irakiske asylansøgere, Flygtningenævnet har behandlet, har været en betydelig omgørelsesprocent – over 50 pct.
Men jeg synes, det udstiller noget af dobbeltmoralen i Det Radikale Venstres politik på flygtninge- og udlændingeområdet.
Søren Krarup (DF), 2010-01-19:
Nu har jeg lyst til at fortsætte tankegangen, for det, at man ikke kan kende forskel på en dansk statsborger og en asylansøger, fører jo videre til spørgsmålet om, hvad en sådan politiker tror at hans opgave er.
Det er klart, at en dansk politikers opgave er at tage vare på det danske folk.
Så hører dertil også, at vi tager vare på dem, der kommer ind i landet og søger asyl.
De får en vis retssikkerhed, men de er ikke stillet som en dansk statsborger.
Det, man må spørge om, er kort sagt: Hvad er en dansk lovgivers opgave?
Er det at tage vare på det danske folk, der lever med en grundlov, eller er det at skulle tage vare på alverdens mennesker i hele verden og henholde sig til det abstrakte, der kaldes menneskerettigheder, og som er væsensforskelligt fra en grundlov?
Jeg lyttede med stor interesse til Socialdemokratiets ordfører, også fordi jeg ville søge et svar på, om Socialdemokratiet ville sige ja eller nej.
Det svar kunne jeg ikke rigtig finde, men jeg vil så søge det på anden vis.
Det er klart, at der er retssikkerhed, på den måde at man ikke bare smider en asylansøger ud.
Man behandler hans sag, men det er ikke ifølge grundloven, for der er forskel på en dansk statsborger og en asylansøger.
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Altså, der har jo været en debat, hvor mange i Folketinget og i offentligheden har sat spørgsmålstegn ved Flygtningenævnets uafhængighed.
Det er min opfattelse, at en hel del af de her spørgsmål er stillet, fordi man ikke er klar over den lovændring, der foregik i 2005, og som i detaljer er beskrevet i Flygtningenævnets årsberetning, som udkommer hvert år.
Men hvis der skulle være konstruktive forslag om, hvordan man øger uafhængigheden, uden at der gås på kompromis med den tid, det tager at behandle en asylsag, og man holder sig inden for den ramme med de to instanser, som vi har i Danmark, og som har fungeret i lang tid baseret på brede flertal i Folketingssalen, er jeg da villig til at indgå i den debat, ligesom vi generelt i Venstre er villige til at tage en debat om udlændinge- og integrationspolitikken og den lovgivning, som ligger til grund herfor.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-01-19:
Uden at lægge yderligere pres på ordføreren for at få et mere konkret svar tror jeg sådan set, at jeg vil kvittere ved at sige, at jeg forstår det derhen, at hvis man virkelig kan finde på gode forslag – det tror jeg godt at man kan – så man kan konkretisere, hvordan vi får øget uafhængigheden, er ordføreren villig til at lytte.
Det er jo lidt interessant, for jeg går ikke ud fra, at det bare betyder, at man er villig til at debattere det.
Det er man vel villig til med hvad som helst, det er jo sådan set arbejdet som politiker her i Folketinget.
Så jeg vælger at tolke det positivt sådan, at man faktisk gerne vil være med til at styrke uafhængigheden.
Man er måske lidt utilfreds med forslagsstillernes forslag, men så kan der måske findes en anden måde, og det vil vi prøve at arbejde med, i hvert fald fra vores side.
Men tak for det.
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Hvis man ikke skal lytte i Folketingssalen, skal man stoppe noget i ørerne eller være døv, så hr. Simon Emil Ammitzbøll har fuldstændig ret i, at det er svært.
Når jeg siger, at vi er villige til at tage en debat, er det jo ikke et løfte om, at vi vil gennemføre et eller andet forslag, som bliver lagt frem; det er bare for at sige, at det da er fornuftigt at diskutere Flygtningenævnets uafhængighed.
Og hvis der skulle komme andre forslag, som øger uafhængigheden, modsat det forslag, vi behandler her i salen i dag, er vi villige til at tage en debat og en diskussion om det, og så ved man jo aldrig, hvad sådan en kan føre til.
Det er jo glæden ved folkestyret.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-01-19:
Der er ingen grund til at skjule, at det er forståeligt, at Det Radikale Venstre kommer med et beslutningsforslag på det her område, for det er jo noget, der har optaget sindene meget, og som også er blevet debatteret meget igennem lang tid.
Derfor vil jeg gerne komme med nogle principielle tilkendegivelser fra Socialdemokratiets side.
Punkt 1: Vi støtter, at der er et flygtningenævn, som har en særlig ekspertise i sagerne.
Punkt 2: Vi er enige i, at Flygtningenævnet kunne have en bredere sammensætning.
Det vil vi gerne være med til at kigge på, for vi synes, at uafhængighed er vigtig.
Punkt 3: Vi er med det her forslag nervøse for, at det kan skabe lange sagsbehandlingstider.
Punkt 4: Vi er også nervøse for, at forslaget, i hvert fald som det ligger her, decideret vil betyde en afskaffelse af Flygtningenævnet.
Det er Det Radikale Venstre også selv inde på i deres bemærkninger til forslaget.
Det ønsker vi qua punkt 1 ikke skal ske. Så vi vil kigge på det i det udvalgsarbejde, der nu går i gang, og jeg vil også gerne tilkendegive, at vi overvejer – i øvrigt i samarbejde med andre partier – om vi kan komme med et forslag, der støtter de to ting, som handler om uafhængighed og sammensætningen af Flygtningenævnet.
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Det er først og fremmest det danske folk, og det danske folk er selvfølgelig folk, der har dansk statsborgerskab, men jeg iregner altså også folk, der har permanent opholdstilladelse i Danmark og er en del af Danmark, selv om de ikke har statsborgerrettigheder, heriblandt folk, som kan stemme til kommunalvalg – som har været i Danmark i 3 år og har permanent opholdstilladelse.
Men først og fremmest folk, der bor i Danmark.
Derudover har vi nogle internationale forpligtelser.
Regeringen har jo skrevet under på og har implementeret i lovgivningen, at man vil overholde den europæiske menneskerettighedskonvention såvel som en lang række andre internationale konventioner.
Men først og fremmest er opgaven selvfølgelig at lovgive om de folk, der opholder sig i Danmark.
Som dansk statsborger har man ret til en beskyttelse.
Det har man også, hvis man er bosiddende i Danmark med permanent opholdstilladelse, og man har også rettigheder, når man er asylansøger.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-19:
Vi ved jo godt alle sammen – hvad enten vi kan lide lobbyen, og hvad enten vi er positive eller negative over for den – at Dansk Flygtningehjælp har en ganske bestemt flygtningepolitisk dagsorden.
Er det ikke mærkeligt?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-01-19:
Det forholder sig sådan, at der er nogle internationale konventioner, som vi har tilsluttet os – og heldigvis for det.
Og det betyder altså også, at hvis en person kommer hertil og er individuelt forfulgt, har vedkommende krav på at få ophold i Danmark.
Så kan vi diskutere, om sagsbehandlingen i Danmark er god nok.
Det mener jeg bestemt ikke at den er, og det er bl.a. det, som det her forslag går ud på at rette op på.
Nu bliver der diskuteret konventioner.
Jeg kan huske, at fru Pia Kjærsgaard for ikke så længe siden udtalte, at hun følte sig fanget i et spind af menneskerettigheder og konventioner.
Det er den samme diskussion, vi har her i dag.
Vi er i en situation, hvor et parti i Folketinget, nemlig Dansk Folkeparti, ikke støtter menneskerettighederne og ikke støtter de internationale konventioner, vi har tilsluttet os.
Det bliver jo sagt lige ud, og det kan vælgerne så forholde sig til.
Jeg er dybt uenig i den politik.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-01-19:
Jeg ved ikke, om ordføreren ikke bed mærke i, at jeg faktisk fremførte den her tale for en person, som ikke kunne være her i dag, så jeg vil bede ordføreren om at rette sine spørgsmål til vores relevante ordfører, fru Meta Fuglsang, når det kan lade sig gøre.
Jeg vil ikke stå her og kommentere et forslag, som vi i SF arbejder med, og hvor jeg endnu ikke ved, hvordan det forslag fuldstændig lander.
Det håber jeg at der er forståelse for.
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Som jeg kan forstå det, er det, FN siger, at systemet med Udlændingeservice og Flygtningenævnet truer retssikkerheden for asylansøgere.
Det må jo så betyde, at man ikke mener, at der er nok retssikkerhed, og det må betyde, at man frygter, at Flygtningenævnet ikke afgør alle disse her sager til asylansøgernes fordel, som de burde.
Og når fru Marianne Jelved siger, at hun er enig med FN, så opfatter jeg det sådan, at hun så også er enig i, at der er noget i vejen med den konstruktion, vi har i dag.
Grunden til, at FN siger, at de ønsker, at konstruktionen skal laves om, er, at der skal være mere retssikkerhed.
Marianne Jelved (RV), 2010-01-19:
Jeg mener ikke, jeg overhovedet har angrebet Venstre i den her sammenhæng.
Jeg prøver faktisk at få en rimelig nøgtern debat omkring de her svære spørgsmål.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi, når vi taler om demokrati og retsstat og retssikkerhed, så hele tiden selv er opmærksomme på, at vi med vores eksempel er med til at vise omverdenen og de mennesker, der i øvrigt kommer til Danmark af forskellige årsager, hvordan en retsstat og et retssikkerhedssystem er.
Og jeg mener, at der er mulighed for forbedring af det system, vi har i dag med Flygtningenævnet, mulighed for større åbenhed og mulighed for i større omfang at have vidneførelse under en sagsbehandling, og at der er en fuldstændig uafhængig instans, uafhængig af ministeriet, altså uafhængig af den udøvende magt, fordi det her er mennesker, som efter konventioner, vi selv har været med til at underskrive, og som gælder i Danmark, har ret til at få en sagsbehandling, som også af omverdenen og dem selv opleves som en sikring af retssikkerheden.
Karsten Lauritzen (V), 2010-01-19:
Tak for det svar.
Det er så forskellen på Det Radikale Venstres politik og Venstres politik.
Vi mener, der er retssikkerhed i det nuværende system, og hvis man kigger på omgørelsesprocenterne i Flygtningenævnet, kan man se, at de såvel i generelle sager som i forbindelse med de afviste irakere jo er ganske høje.
Jeg kan ikke rigtig finde ud af, om fru Marianne Jelved er enig i FN's kobling, nemlig at retssikkerheden er truet, hvilket jo så må betyde, at man ikke får den beskyttelse, som man har krav på som asylansøger, og at der måske er nogle sager, som ikke bliver afgjort til asylansøgernes fordel, som de rent faktisk burde.
Hvis man er enig i den kritik, så er man jo også utilfreds med Flygtningenævnet og den konstruktion, og så er man også utilfreds med det arbejde, som de udfører og den afgørelsesprocent, som de har.
Marianne Jelved (RV), 2010-01-19:
Retssikkerheden måles jo ikke på, hvilke afgørelser der kommer ud af en ansøgning, og derfor er der ikke noget som helst belæg for at mene, at der kommer nogle forkerte beslutninger ud af Flygtningenævnet.
Men jeg har belæg for via den kritik, der er kommet fra FN, at sige, at vores retssikkerhed i Danmark kunne styrkes.
Og til retssikkerhed hører bl.a. gennemskuelighed og åbenhed.
Men det betyder jo ikke nødvendigvis, at afgørelserne bliver anderledes.
Så det er ikke en kritik af Flygtningenævnet, det er et forsøg på at adressere en kritik af Danmark.
Jesper Langballe (DF), 2010-01-19:
Kan fru Marianne Jelved forklare mig, hvordan man styrker objektiviteten i et nævn og skaber holdningsmæssig balance – det er altså de ord, der bruges i beslutningsforslaget – ved, når man har et nævn, der består af en dommer, en advokat og en ministeriel embedsmand, at trække en person ind i nævnet, muligvis som erstatning for den ministerielle embedsmand, som repræsenterer en decideret lobbyorganisation, som har sin egen udlændingepolitiske dagsorden?
Vil fru Marianne Jelved forklare mig, hvordan det styrker objektiviteten?