runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2016-02-25:
Jeg kan ikke helt forstå, at den socialdemokratiske ordfører ikke kan huske de ting, der blev sagt på høringen, for det er faktisk ikke så mange dage siden, at netop eksperterne sad til høring i Landstingssalen her på Christiansborg, og at en af eksperterne jo sagde, at effekterne ville være så små de første år, at de simpelt hen ikke kunne måles.
Er det rigtigt forstået, at Socialdemokraterne er akkurat ligeglade med, om dansk landbrug bidrager med så store eksportindtægter?
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Socialdemokraterne er ikke ligeglade med dansk landbrug.
Vi ønsker også at skabe fremgang og vækst for vores fødevareerhverv.
Vi siger bare, at det skal ske i en balance, hvor der også er en fremgang på den grønne side.
Det er jo korrekt, at ordføreren og jeg har siddet i Landdistriktsudvalget sammen, og at vi interesserer os for landdistrikterne.
Hvis man i Venstre interesserer sig for landdistrikterne, burde man interessere sig for det høringssvar, Kommunernes Landsforening har givet, hvori de siger, at det lovforslag, som det blå flertal stemmer igennem lige om lidt, er i strid med EU-direktiverne.
Der foreligger ikke nogen juridisk vurdering, som der står i lovens bemærkninger der skal, før gødningen kan køres ud på markerne.
Det er i strid med EU-direktiverne, hvis ikke sådan noget foreligger.
Det er det, for hvis ikke vi lever op til vores EU-retlige forpligtelser i Danmark, gambler regeringen med det danske landdistriktsprogram på 1,3 mia. kr.
Det vil koste for danske landmænd, og det vil koste for de danske landdistrikter, hvis ikke det kommer igennem.
Socialdemokratiet tager gerne ansvar, det har vi altid gjort, men jeg synes, det er meget at forlange, at Socialdemokratiet skulle tage ansvar for et miljøregnskab, som ikke passer, og som forskerne siger er kreativ bogføring og misinformation af Folketinget.
Det er meget at bede Socialdemokratiet om at tage ansvar for den slags.
Jeg synes i virkeligheden, at sagen er ganske alvorlig.
Den er alvorlig, fordi man tilsidesætter vores vandmiljø i iveren efter at vedtage en gødningslovgivning i dag, og samtidig accepterer man, at Folketinget modtager vildledende oplysninger fra regeringen.
Det er meget at bede Socialdemokratiet om at tage ansvar for den slags, og det gør vi ikke.
Thomas Danielsen (V), 2016-02-25:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om to ting.
Forskerne har ganske rigtigt sagt, at man godt kan sætte nogle regnemodeller op for, hvorledes man kan få en øget udvaskning til vandmiljøet, men jeg kunne godt tænke mig, hvis ordføreren tog gummistøvlerne på og tog ud til et vandløb og målte det, altså ikke ved at lave regnemodeller for det, men ved at måle det.
Ville man så kunne måle en øget udvaskning i vandmiljøet?
Jørgen E. Olesen, som ordføreren selv har henvist til flere gange, siger, at den effekt, som landbrugspakken har på kvælstofudvaskningen, er så lille, at der ikke er nogen, der vil kunne måle den i vandmiljøet.
Derudover er der arbejdspladserne i forbindelse med landbrugspakken.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren, om Socialdemokraterne anerkender LO's beregninger for landbrugspakken, som siger, at det vil resultere i et øget antal arbejdspladser på plus 3.000?
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Jeg tager meget gerne mine gummistøvler på, og jeg stiller mig også gerne ud i et vandløb sammen med Thomas Danielsen.
Men når forskerne bliver bedt om at forholde sig til, om Folketinget har fået rigtige oplysninger i den her sag, og de bliver bedt om at forholde sig til, om miljøregnskabet går i plus i de første 3 år af den her periode, så er der ingen af dem, der direkte adspurgt kan bevæge deres hånd op i luften og markere og sige, at der er et grønt plus i den her aftale, som regeringen jo påstår der er.
I forhold til arbejdspladserne er jeg efterhånden ved at være rigtig spændt på at få regeringens tal for – jeg kan forstå, at ordføreren kommer op lige om lidt – hvor mange slagteriarbejdspladser der kommer ud af den her aftale.
Jeg har et meget godt bud på det: 0.
Thomas Danielsen (V), 2016-02-25:
Jeg fik desværre ikke helt svar på mine spørgsmål, så jeg prøver lige en gang til: Er der nogen, der kan måle en merudvaskning i vores vandmiljø i forlængelse af den her landbrugspakke inden for de første 3 år?
Og anerkender ordføreren, at LO forudser en øget beskæftigelse på plus 3.000 arbejdspladser?
Det er to simple spørgsmål.
Vil ordføreren svare på dem?
Anni Matthiesen (V), 2016-02-25:
Vi sad sammen ved bordet og forhandlede den her pakke.
Socialdemokraterne valgte desværre at gå til sidst, fordi I ikke ville tage ansvar.
I var med til at lave pakken.
I var med til at få ting med i pakken, som I mente var vigtige, og I sagde flere gange – det har I også efterfølgende sagt i offentligheden – at den målrettede miljøregulering er rigtig, rigtig vigtig.
Jeg kan ikke forstå, og det er det, jeg gerne vil have en kommentar fra ordføreren til, hvorfor I er et parti, der ikke vil tage ansvar, også når det gælder om at sikre en målrettet miljøregulering.
Jacob Jensen (V), 2016-02-25:
Det var, fordi jeg i ordførerens indlæg hørte, at man ligesom bruger de her syv eksperter som sandhedsvidner, og så siger man, at den her aftale er kulsort – sådan set med miljøets øjne.
Det oversætter Socialdemokraterne så åbenbart til, at det er kulsort.
Kan ordføreren ikke lige forklare mig den oversættelse af sandhedsvidnets – eksperten Jørgen E. Olesens – udsagn om, at det er effekter, der er så små, at de ikke kan måles, til, at det er kulsort?
Hvordan foregår den oversættelse i Socialdemokraternes verden?
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Tak for det.
Nu kommer jeg også fra et valgområde, hvor landbrug fylder meget, og der går man jo rigtig meget op i at få skabt nogle arbejdspladser.
Det kan jeg også forstå at NNF og mange andre gør.
Der er mange slagteriarbejdere, der siger: Kan vi få lov til at bevare vores job?
Vi ved jo, at produktion af mange grise simpelt hen er flaget ud.
Så hvordan kan det være, at Socialdemokraterne tilsyneladende ikke rigtig bekymrer sig om at få sikret og skabt nogle arbejdspladser i forbindelse med den her pakke?
For det er sådan set det, der er essensen, altså at man både kan få skabt nogle flere arbejdspladser og selvfølgelig også passe på miljøet.
Det gør vi jo i øvrigt også, og det skal jeg nok komme op og redegøre for på vores vegne på et lidt senere tidspunkt.
Hvorfor har Socialdemokraterne helt tabt sigtet på at sikre og skabe arbejdspladser og bakke op om at styrke landdistrikterne?
Det var der ellers mange der talte om i forbindelse med den seneste valgkamp.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Nu får ordføreren jo ordet igen lige om lidt, og så kan han måske oplyse os alle sammen om, hvor mange arbejdspladser regeringen forventer der kommer ud af den her landbrugspakke.
Det kunne være interessant.
For som jeg forstår klimaregnskabet, hvori regeringen skriver, at det er en CO2-neutral pakke, så kommer der ikke et eneste ekstra slagtesvin ud af den her aftale og dermed ikke flere slagteriarbejdspladser.
Men det kan vi jo så høre om.
Socialdemokratiets politik på fødevareområdet går på to ben.
Vi ønsker også at give en fremgang for erhvervet, hvilket skaber beskæftigelse og vækst, men vi siger meget klart, at den skal følges af en fremgang for det grønne.
Det balancehensyn findes ikke i den her landbrugspakke.
Man smykker sig med nogle tal, som forskerne kalder for kreativ bogføring, misinformation, og på den baggrund har man ikke skabt den balance, som vi mener er nødvendig.
Det er derfor, at vi ikke er med i den her aftale.
Erling Bonnesen (V), 2016-02-25:
Der er selvfølgelig hverken sminket, fusket eller fiflet med tingene.
I forhold til antallet af arbejdspladser, er det jo også fremgået af debatten, og jeg kan få et spørgsmål om lidt, og så skal jeg nok redegøre og svare på det tidspunkt, men det er jo helt tydeligt, at erhvervet også selv siger, at der er arbejdspladser i det her.
Det vil styrke rammevilkårene, konkurrencevilkårene.
Det er jo forudsætningen for netop at få skabt noget vækst i landdistrikterne.
Hvorfor er det, at man i Socialdemokraterne helt har tabt på det?
Jeg kan forstå, at det vil ordføreren ikke svare på i det første spørgsmål, og nu har jeg så anden chance, og så vil jeg give ordføreren en chance mere: Hvorfor er det, at Socialdemokraterne helt har tabt det, som vi jo drøftede i valgkampen, nemlig at man skulle have styrket landdistrikterne, skabt noget vækst over hele landet?
Noget af det allerbedste, man kan gøre, er da lige præcis at gøre det gennem en landbrugs- og fødevareaftale, som vi gør her.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Nu går der næsten Krasnik i den, for der blev ikke svaret på spørgsmålet.
Man fik ellers anledning til at sige lidt om, hvor mange arbejdspladser regeringen forventer der kommer ud af den her pakke, men det kan man jo også sige, når man kommer på talerstolen.
Jeg har nemlig ikke set det tal endnu.
Vi går ind for en politik, hvor vi skaber arbejdspladser, men i balance med miljøet og naturen, og den findes ikke.
Jeg er bare nødt til at sige dette, når ordføreren selv fremhæver landdistrikterne.
Det siger Kommunernes Landsforening.
Hvis ikke vi kommer igennem EU med det her, mister danske landmænd og landdistrikterne de penge, der ligger i landdistriktsprogrammet.
Det kan blive en konsekvens af, at man overser det her.
Louise Schack Elholm (V), 2016-02-25:
Nu er det jo sådan set en fødevarepakke, vi taler om.
Det handler om lovforslaget og ikke om hele den proces, der er rundtom.
Jeg vil gerne have fokus på selve lovforslaget.
Se, den her pakke skal jo gerne give nogle flere arbejdspladser, ikke kun i landbrugserhvervet, som jeg godt er klar over at Socialdemokraterne lader til at være fuldstændig ligeglade med, men også industriarbejdspladser, f.eks. på slagterier og i mejerier.
Vi har jo sådan set kunnet høre, at fagforeningen NNF for slagteriarbejderne har råbt på, at man gør noget for at sikre, at der kommer flere arbejdspladser inden for slagteriet.
Hvordan kan Socialdemokraterne sidde det fuldstændig overhørig, når man råber på, at der skal ske nogle fremskridt, så vi kan få nogle flere arbejdspladser i de her sektorer?
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Jeg er glad for, at vi bliver ved med at kredse om det tema, for det er jo lige præcis en ting, som regeringen ikke kan svare os på, nemlig hvor mange arbejdspladser den her pakke skulle kunne give.
Man kan godt svare på, hvor mange penge landbruget får lige om lidt, når der bliver trykket grønt til den her del af pakken.
Så vil danske landmænd få cirka 1,4-1,9 mia. kr. ekstra udbetalt.
Så måske skal man ikke svinge sig alt for meget op på den høje hest omkring det med arbejdspladser, når man ikke selv er i stand til at svare på det.
Jeg kan bare gentage for Socialdemokraternes vedkommende, at vi går ind for en fødevarepolitik og en landbrugspolitik, hvor vi gerne vil hjælpe erhvervene i vores fødevareindustri og vores landbrug, men det skal være i balance med vores grønne side og med en fremgang for det grønne.
Den balance er der ikke i den her landbrugspakke, og det er derfor, at Socialdemokratiet ikke er med.
Louise Schack Elholm (V), 2016-02-25:
Vil man gerne skabe flere slagteriarbejdspladser, eller vil man ikke?
Altså, fordi man ikke kan få et tal, siger man, at så kan man ikke forholde sig til det.
Det er ikke andet end christiansborgfnidder.
Det her skaber flere slagteriarbejdspladser.
Er det noget, som Socialdemokraterne er imod?
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Det er klart, at det giver en effekt i forhold til arbejdspladser, når man – selv om det dog er beskåret – stadig væk viderefører de midler, som den tidligere regering afsatte til investeringer i staldindsatser.
Det er klart, at sådan noget jo giver noget anlægsarbejde.
Men regeringen har bare ikke fremlagt nogen tal – og måske er man efterhånden ved at være bange for at fremlægge nogle tal – for regeringen må da trods alt selv vide, hvor mange arbejdspladser pakken her skaber.
I forhold til det med, om det kan måles i vandmiljøet, er jeg nødt til at citere f.eks. Stiig Markager, som var en af de forskere, der var med på høringen i forgårs, der siger, at 5.000 t mere kvælstof vil give en effekt i havmiljøet.
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Det er jo sådan, og det spørgsmål har man også kunnet få forskernes ord for: Hvad er det, der sker i den her periode?
Hvad er det af kvælstof, vi taler om?
Man prøver altså at lave et billede af, at nu falder himlen ned og grundvandet bliver forurenet, men det kommer jo ikke til at ske.
Det er jo det, der er så ærgerligt.
Og selv om der i en periode ikke er en målrettet regulering, hvor man bl.a. også bruger baselineeffekterne, kommer det her ikke til at være målbart.
Så vi er helt rolige i Dansk Folkeparti, og det kan vandforbrugerne også være.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-25:
Den her landbrugspakke medfører ingen samklang mellem natur og miljø og landbruget, og jeg synes, det er pinligt efter det forløb, vi har været igennem, at ordføreren står her og fremfører det på den måde.
Der er ikke tale om, at vi skulle bruge en lille stjerne for at forstå en tabel, der er tale om, at den tabel var dybt manipuleret.
Den var baseret på kreativ bogføring.
Man havde brugt metoder, som forskerne klokkeklart tog afstand fra og sagde: Det må man ikke, det kan man ikke gøre, havde vi gjort det, var vi blevet slået ihjel.
Det er en bevidst og systematisk vildledning af Folketinget.
Men jeg vil gerne stille spørgsmålet: Kan ordføreren bekræfte, at den her landbrugspakke vil medføre en merudledning af kvælstof de første 4 år på 7.996 t?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Jeg kan bekræfte, at den her landbrugspakke er i samklang med natur og miljø, og jeg er dybt uenig i, at der på nogen måde skulle have været vildledning i forbindelse med de forhandlinger, der har været omkring landbrugspakken.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-25:
Jeg spurgte helt konkret: Medfører den her landbrugspakke en merudledning af kvælstof til vores natur, vores miljø og vores drikkevand på 7.996 t – ja eller nej?
Ida Auken (RV), 2016-02-25:
Nu var det ikke den målrettede regulering, jeg spurgte til, for den er vi alle sammen enige om.
Det er de her 3-4 år, før den er klar, vi ikke er enige om.
Da spørger jeg i den her periode, og det er egentlig et ret simpelt spørgsmål til hr. René Christensen: Skal kommunerne risikere at lade grundvandet blive forurenet i de her 3-4 år, eller skal de udskrive en regning til skatteborgerne i de 3-4 år?
Jeg taler ikke om målrettet regulering, det er den her mellemperiode.
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Prøv nu lige engang at høre her, det er det, jeg også før prøvede at sige: En udfasning af kvælstofreduktionerne inden for rammerne af den foreslåede bemyndigelse i lovforslagets § 1 kan medføre forøget udledning af kvælstoftilførsel.
Den mængde kvælstof skal dog holdes inden for Danmarks EU-retlige forpligtelser.
Det står jo i lovforslaget.
Det kan jo ikke komme bag på nogen, at der sker det i en kort periode.
Så går man også videre: For at sikre overholdelse af de EU-retlige forpligtelser vil forøgelsen af kvælstofnormerne i forhold til det gældende niveau i nødvendigt omfang skulle modsvares af miljøkompenserende foranstaltninger, herunder f.eks. effekterne af baseline.
Det står jo i forslaget.
Det er da ikke en ny viden.
Sådan har det været, da det her var til afstemning første i gang i Folketingssalen.
Sådan var det, da vi havde anden behandling.
Det har været fremlagt hele tiden.
Hvad er det nye?
Til det første spørgsmål vil jeg sige, at det jo er sådan, at der ved målrettet regulering er nødt til at være en ministerbemyndigelse.
Det er sådan, at det blå kort – det har også været diskuteret meget i landbrugskredse og for den sags skyld også her – jo er et dynamisk kort, der kan flytte sig.
Vi går jo netop væk fra, at alt skal være tabeller, hvor man bare regner sig frem.
Nu går vi jo netop ud i miljøet og måler og ser på, hvordan det ser ud derude, hvordan miljøtilstanden er.
Og derfor er der simpelt hen nødt til at være en ministerbemyndigelse her.
Det bliver dynamisk, og vi har selvfølgelig tillid til, at en minister, ligegyldig hvilken farve ministeren har, anerkender og holder fast i, at det her er en grøn pakke, som der også er lagt op til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-25:
Nu ville det jo have været bedst at have haft sådan en høring, lang tid inden man havde en første behandling af et lovforslag, som skal give så stor en bemyndigelse med hensyn til 62 pct. af det danske areal, hvor der nu bliver lagt op til at man kan gøde mere.
Jeg synes, at der er kommet nye tal frem under den her høring.
Det er bl.a. kommet frem, at fosforforureningen vil blive øget, når man hæver normerne for, hvor meget kvælstof der må ledes ud på markerne.
Det er heller ikke belyst, at der kommer til at være en øget forurening med stråforkortere.
Hvad mener ordføreren om, at de to aspekter ikke er belyst i den miljøredegørelse, som forelægges i lovforslaget?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Og det er bl.a. også en af de ting, der kommer til at ske, det er selvfølgelig rigtigt.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Det er jo i dag er kommet frem, at der vil blive stillet et mistillidsvotum til miljø- og fødevareministeren, som et flertal i Folketinget bakker op om.
Ordføreren siger til Berlingske Tidende, at en næse til ministeren er o.k.
Kan ordføreren ikke prøve at sige, hvorfor en næse er o.k.?
René Christensen (DF), 2016-02-25:
Det, der er hele formålet med den målrettede regulering, er jo, at man styrer landmændenes kvælstoftildeling de steder, hvor der er mulighed for det.
Og der står jo ingen steder i den her aftale, at de nitratfølsomme områder ikke skal tages i betragtning.
Selvfølgelig skal de nitratfølsomme områder også tages i betragtning i forhold til den målrettede regulering.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Det er jo fuldstændig rigtigt.
I Socialdemokratiet arbejder vi målrettet på at skabe flere produktionsarbejdspladser, også slagteriarbejdspladser.
Vi siger bare, at det skal være i balance med miljøet og det grønne.
Den balance er der ikke i den her aftale, og så skaber den måske – det ved vi ikke fra regeringens egen side – slet ikke nogen arbejdspladser.
For alle ved, at når der produceres flere svin, får det også en belastning med klimaeffekter.
Peter Juel Jensen (V), 2016-02-25:
Jeg undrer mig lidt, fordi når LO kan komme ud og sige, at det her vil skabe 3.000 ekstra arbejdspladser, hvordan kan en socialdemokratisk ordfører så bare hælde dem fuldstændig ned af brættet og sige: Det er løgn!
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Men indtil videre har regeringen selv skønnet, at man ikke kan sige noget om beskæftigelseseffekten af den her landbrugspakke.
Det kan vi jo så få Venstres ordfører til at forklare på regeringens vegne, nemlig hvor de her arbejdspladser efter regeringens skøn skal komme henne.
Jeg kan huske, at engang talte man altid om Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og LO, som om de var den røde sides regnedrenge, og jeg ved ikke hvad, og nu er det så blevet Venstres halmstrå, man klynger sig til i den her debat, hvor regeringen ikke selv kan sige noget om, hvor mange arbejdspladser der kommer.
Det er da mageløst.
Peter Juel Jensen (V), 2016-02-25:
Jeg vil gerne indrømme, at når en af arbejdsmarkedets parter kommer med et bud på, hvad det her kan få af konsekvenser, er det en oplysning, jeg forholder mig til, og som jeg tager for rimelig gode varer.
Jeg har ikke samme forhold som den socialdemokratiske ordfører til LO.
Jeg regner med, at LO har rent mel i posen, og det mener ordføreren åbenbart ikke.
Så har ordføreren sagt, at de første 3 år vil det her have en lidt skæv miljøpåvirkning.
Kan ordføreren ikke med et ja eller et nej fortælle mig, hvad der så sker efter de 3 år?
Hvis de første 3 år giver en negativ miljøpåvirkning, hvor en af forskerne var ude at sige, at det vil man ikke engang kunne måle, hvordan vil miljøpåvirkningen så være efter de 3 år?
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Kommentaren om LO står for ordførerens egen regning, men jo, vi skal da gerne fortsætte ud af regnestykket i den her landbrugspakke.
Lad os se på landbrugspakken og gå til år 4. Der er også et kæmpe minus, og når ordføreren ser på landbrugspakken isoleret set, er der et stort minus.
Hvis man summerer sammen, hvad der har været af minus i årenes løb, og hvad der måtte komme som et eventuelt plus, hvis, såfremt, ifald den målrettede regulering, som Socialdemokratiet i øvrigt synes er en fin model – den har vi selv foreslået og fået vedtaget, mens vi var i regering –
så vil det lille plus jo slet ikke opveje det store minus, der har været de første 4 år.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-02-25:
Det virker lidt mærkeligt.
Vil den socialdemokratiske ordfører ikke anerkende, at med det her lovforslag, når det bliver vedtaget, så vil det forbedre råvaregrundlaget i dansk landbrugs- og fødevareerhverv – et råvaregrundlag, der er afgørende for, hvor mange arbejdspladser der skabes i fødevareindustrien, hvor mange slagteriarbejdspladser der skabes bl.a. i Tican i Thisted?
Vil den socialdemokratiske ordfører anerkende, at med det her lovforslag øges råvaregrundlaget i dansk landbrugs- og fødevareproduktion med positive effekter på beskæftigelsen til følge?
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Ordføreren siger, at jeg fremfører, at miljøet forringes.
Det er korrekt.
Ordføreren siger, at jeg siger, at der ikke er nogen effekt af det.
For beskæftigelse er det korrekt, der er ikke nogen beskæftigelseseffekt i forhold til ministeriets egne tal.
Så taler ordføreren om råvaregrundlag og grisene.
Jeg er bare nødt til at sige, at vi har jo ikke her i Folketinget modtaget nogen som helst tal fra regeringen, der viser, at der rent faktisk kommer flere slagtesvin ud af den her aftale.
Faktum er jo, at produktion af slagtesvin er gået tilbage over de sidste år, og der er ikke noget, der tyder på, at det vil ændre sig med den her landbrugsaftale.
Det er det, der er kernen i det her, og det kan jeg ikke forstå at man fra Venstres side ikke forholder sig til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-02-25:
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi ikke kan få en klar tilkendegivelse fra Socialdemokratiet – en indrømmelse af, at det her vil betyde et bedre råvaregrundlag, og at nu bliver der leveret noget og ikke bare flotte skåltaler om hensigtserklæringer, og at vi også skal gøre noget for vores landdistrikter, noget for de erhverv, som fylder rigtig, rigtig meget i vores landdistrikter.
De kommuner, hvor fødevareerhvervet fylder mest, er i vores landdistrikter.
Og der er der nu en oplagt mulighed for Socialdemokratiet for at omsætte flosklerne til noget konkret, til noget, der løfter erhvervets indtjening, til noget, der øger råvaregrundlaget, til noget, der kan skabe mere aktivitet, en bedre udvikling for landbruget, for fødevareerhvervet, for vores landdistrikter.
Ved førstgivne lejlighed stemmer Socialdemokratiet imod.
Det er sådan set en klar indrømmelse.
Simon Kollerup (S), 2016-02-25:
Jeg skal nok vende tilbage til landdistrikterne.
Jeg ved ikke, hvem i Venstre, det er, der har mulighed for at fremlægge de tal, der viser, at der kommer flere slagtesvin – at der rent faktisk kommer flere slagtesvin ud af den her aftale.
De tal findes ikke.
Man kan jo ikke have en påstået neutral landbrugsaftale, og så kommer der flere slagtesvin.
Derfor bliver det sådan lidt et slag i luften, at man nu vil gøre slagteriarbejdspladserne til sådan en spydspids i kampen for, at man lige om lidt giver mellem 1,4 og 1,9 mia. kr. til danske landmænd isoleret set.
Når man så snakker landdistrikter højt og flot, apropos skåltaler, står vi med en lov, der i dag strider mod EU-retten, hvis man spørger Kommunernes Landsforening.
Der ligger ikke nogen juridisk vurdering i den her aftale, og hvis ikke det her bliver godkendt i EU, så er det jo lagt åbent frem af regeringen selv, at det danske landdistriktsprogram med 1,3 mia. kr. til vores landdistrikter og landmænd er det, man har lagt på spillepladen og gambler med.