runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-12-14:
Fru Mette Gjerskov efterlyser viden og værktøj.
Det er faktisk noget, vi har kendt til i flere tusind år, altså hvordan man afleder vand, og jeg mener, at det hører med til basisuddannelsen af en ingeniør at finde ud af, hvor store kloakrør der skal være, og at vand løber nedad.
Det handler kun om at bygge diger og aflede vand.
Så vil jeg lige gøre opmærksom på, at det, fru Mette Gjerskov efterlyser, nemlig en model, allerede er udført af Kort- og Matrikelstyrelsen, og den hedder Danmarks Højdemodel.
Der kan man altså gå ind at se, at når vandstanden stiger så meget, sker der så meget med hensyn til oversvømmelser.
Mette Gjerskov (S), 2010-12-14:
Det, vi gerne vil sikre os med de her planer, er, at vi får nogle kloge og moderne løsninger, der er så billige som muligt.
Nej, det gør man ved at finde kloge løsninger.
Det er kloge løsninger, som handler om at holde vandet uden for byerne.
Det handler om at lave oversvømmelser uden for byerne i stedet for inde i byerne.
Det handler ikke bare om at dimensionere kloakkerne lidt mere.
Det handler om kloge løsninger: grønne tage og alle de ting, vi gerne vil have, og om at få huslejerne til at sørge for at få mere nedstrømning af vand på deres egen grund osv. osv.
Dem vil vi faktisk gerne hjælpe kommunerne med, men det vil regeringen ikke, og det kan jeg jo bare beklage.
Per Dalgaard (DF), 2010-12-14:
Nu tror jeg nok, det er et alt for lille element, og jeg har heller ikke set teksten.
Jeg har hørt den læst op, men jeg kan næppe forestille mig den vending.
Nu anser jeg socialisterne for i almindelighed at være nogle rimelig fornuftige mennesker, som derfor kan forholde sig til nogle fakta.
Når det nu handler om, at CO2 er årsagen til alle vores fortrædeligheder, havde jeg nær sagt, og vores elendige klima,
vil jeg spørge hr. Per Clausen, hvordan man egentlig skal forholde sig til det faktum, at hele EU udleder 14 pct. af drivhusgasserne, mens resten altså kommer fra resten af verden.
Hvordan skal man så egentlig agere i EU?
Skal vi lukke butikken, og hvilken effekt vil det så have på klimaet?
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-12-14:
Jeg blev faktisk først i dag – desværre – opmærksom på, at der eksisterer disse planer.
Jeg har desværre ikke set dem.
Nu vil jeg jo meget gerne se dem, og jeg synes også, det er vigtigt, at man kender hinandens planer.
Ida Auken (SF), 2010-12-14:
Jeg kunne forstå, at det var et »måske«, men jeg holder utrolig meget af De Konservatives klima- og energiordfører, fordi han faktisk virkelig diskuterer på et sagligt niveau, og det vil jeg gerne kvittere for eller sige tak for.
En enkelt ting: Ordføreren argumenterer for, at Energistyrelsens undersøgelse fra maj i år viser, at kommunerne er godt i gang.
Må jeg ikke anbefale ordføreren lige at sætte sig ned med planerne fra de 31 kommuner, som klima- og energiministerens siger har lavet færdige planer, og bare lige kigge de planer igennem?
For hvis man går de 31 planer igennem, vil man se, at f.eks. to af dem bare består af en enkelt sætning i et worddokument, hvor der står, at det vil de vistnok gøre på et tidspunkt.
Så når nu ordføreren faktisk plejer at holde den saglige linje, må jeg så ikke lige, inden man går for langt frem med det her budskab om, hvor godt i gang kommunerne er – bygget på Energistyrelsens undersøgelse – bede om, at man så lige kigger på det indhold, der ligger bag konklusionerne i undersøgelsen?
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2010-12-14:
Altså, det her er jo ikke svært, for vi har på visse områder en national strategi, og det kan godt være, den skal forstærkes og ses efter i sømmene.
Det er jo ikke således, at digerne ved Vestkysten ikke er et nationalt anliggende.
Vi har også lige givet en pulje på 5 mio. kr. til forstærkning af digerne på de små øer, fordi vi godt ved, at de ikke kan klare det selv.
Det bliver altså også et nationalt anliggende.
Men hvis det omvendt er et spørgsmål – hvad vi også ser bare det lille sted, jeg kommer fra – om, at en by cirka hvert tiende år har været oversvømmet, at det har den været, lige så længe man har haft beskrivelser af byen, og at man åbenbart ikke har tænkt sig gøre noget ved det endnu, så er og bliver det et kommunalt anliggende at få det dige sat op, som gør, at den by ikke bliver oversvømmet hvert tiende år.
Så jeg vil sige, at der er visse ting, som er et nationalt anliggende – det er hele den der modellering, hele den der udvikling, hele den der vidensindsamling, ja – men der er også en stor del af udførelsen, der altså er et kommunalt anliggende.
Dimensioneringen af rør: Det er kommunens ansvar.
Ida Auken (SF), 2010-12-14:
Ja, nu har vi jo indtil videre kunnet høre både Venstres og Dansk Folkepartis klima- og energiordførere stå og undsige, hvad deres miljøordførere sagde i august måned, og så kunne man jo prøve De Konservative af også, for De Konservatives miljøordfører, hr. Tage Leegaard, var i august måned ude at efterlyse en national strategi mod oversvømmelser.
Er De Konservative med på den her bølge af klima- og energiordførere, der mener det stik modsatte af deres miljøordførere, eller vil man være med til en national strategi mod oversvømmelser?
Mette Gjerskov (S), 2010-12-14:
Jamen, vil jeg sige til hr. Per Dalgaard, det må have undergået en meget stor hemmelig transformation på vejen fra Mexico til Danmark.
Hele verden er blevet enig om at gøre noget.
Det var jo det, der skete i Mexico fredag i sidste uge: Det var jo netop, at verden besluttede at gøre noget, og det var også, at verden anerkender, at der er en sammenhæng mellem CO2-udledning og klimaforandringer; at verden anerkender, at vi ikke skal højere op end 2 grader i det her århundrede, før det går rivende galt.
Alt det er åbenbart undsluppet opmærksomheden hos Dansk Folkeparti.
Det kan jeg kun beklage.
Jeg skal jo tage det forbehold, at saudiaraberne har meget svært ved at forstå det, bolivianerne har meget svært ved at forstå det, men resten af verden – eksperter, politikere, embedsmænd, alle, der var samlet i Mexico – var enige om, at vi her står med et globalt problem, og at vi også skal løse det globalt.
Henriette Kjær (KF), 2010-12-14:
I Det Konservative Folkeparti kan vi støtte det her forslag.
Vi synes som det første, at det er godt med lempelsen, hvor man ser lidt mere nuanceret på den gæld, der måtte være til det offentlige.
Vi synes også, at det, der står i den anden del af lovforslaget, er en rigtig god ordning, nemlig at man kan gå ind og tjekke de synshaller, som man som bilejer vil bruge.
Jeg er ikke nødvendigvis enig med Socialdemokraterne i, at det vil være en god idé at opsætte rapporten eller karaktergivningen på selve værkstedet.
Jeg tror, man prøver at finde den synshal, man vil benytte, inden man kører hjemmefra, og derfor synes jeg, det er rigtig godt med Trafikstyrelsens hjemmeside.
Forbrugerrådet anbefaler en god ting, som jeg vil bede ministeren overveje at forfølge, nemlig at der i det brev, der sendes til de bilejere, der skal have deres bil til syn, kan skrives, at der nu er kommet den her hjemmeside, hvor man kan gå ind og se, hvordan standarden af den synshal, man ønsker at benytte, er.
På den måde kan man så orientere sig i god tid, inden man tager hjemmefra.
Der er muligvis nogle, der ikke er på internettet endnu, men vi har altså offentlige folkebiblioteker, hvor alle kan gå ned og bruge en computer, så det er jeg overbevist om at man får fundet ud af, eller også at man kan ringe til et familiemedlem og bede vedkommende gå ind og se, om den synshal, man har tænkt sig at bruge, har et godt skudsmål.
Vi synes, det er et godt og tilfredsstillende lovforslag, der her er blevet fremsat.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-14:
Jeg er glad for, at ministeren sluttede der, hvor hun gjorde, for det giver mig mulighed for at bringe debatten tilbage til et af de ændringsforslag, som ministeren har stillet, og som vi jo drøfter her ved andenbehandlingen, og det er forslaget om at udvide bemyndigelsen, således at ministeren har friere hænder til at sammensætte den liste af uddannelser, som udløser den høje refusion.
Når det er relevant i forhold til det her med, hvad der er i kommunernes interesse, er det jo, fordi det, man kan frygte, er, at de ledige, der er længst væk fra arbejdsmarkedet, og som har de svageste kvalifikationer, er dem, for hvem kommunerne ikke rigtig kan se den økonomiske sammenhæng i at investere i en hel masse, hvis ikke det udløser den høje refusion.
Og derfor vil jeg gerne spørge konkret, nemlig om ministeren så i dag kan bekræfte, at ud over forberedende voksenundervisning, som det af svar på spørgsmål 15 fremgår at ministeren påtænker at involvere på den nye liste, vil også ordblindeundervisning, specialundervisning for voksne og danskundervisning for voksne udlændinge blive omfattet af den høje refusion.
Inger Støjberg (V), 2010-12-14:
Jeg bliver nødt til at skuffe hr. Leif Lahn Jensen.
Det bliver altså ikke til en eller anden dybt psykologisk analyse af hr. Leif Lahn Jensens sind i dag.
Det er det simpelt hen for kompliceret til.
Man har jo nemlig stadig væk alle muligheder for f.eks. at lave forforløb.
Jeg kan høre, at det er det, hr. Leif Lahn Jensen efterspørger.
Der er jo intet til hinder for, at en kommune f.eks. laver et forforløb, inden man så netop finder en virksomhedsrettet aktiveringsform for den ledige.
Så det kan man jo stadig væk gøre.
Man skulle da være en særlig ufiks kommune, hvis man ikke netop greb den her mulighed, hvis man nu kan se, at det faktisk er det, der bringer den ledige tilbage på arbejdsmarkedet.
Så er det lidt ligegyldigt, om refusionen er høj eller lav, for det er jo altid sådan, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen, at det bedst kan betale sig for en kommune at få de ledige tilbage i job, for man sparer på overførselsindkomsten, og man vinder penge, idet man får penge ind på skattebilletten.
Så derfor vil det da altid kunne betale sig for en kommune netop at tage udgangspunkt i den enkelte ledige og så få skruet et forløb sammen.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-12-14:
Det var fantastisk.
Så kom ministeren alligevel lidt ind på mit sind.
Det havde også skuffet mig, hvis ministeren ikke havde gjort det.
Men jeg vil da sige, at det, jeg og andre i oppositionen sagde, og som ministeren jo også har lyttet til, men så bare ikke har gjort det rigtige ved, netop var, at de kurser, som ikke virkede, skulle man gøre noget ved.
Det var ikke alle.
Så ser ministeren på dem, som ikke virker, og vupti, så laver man lige en lov, så alle kurser og uddannelser bliver ramt.
Det er jo forskel på det og det, vi sagde dengang.
Men også med hensyn til kommunerne vil jeg sige, at der også er en del kommuner, der virkelig kommer til at tabe på det her.
Især dem i udkantsområder, bl.a. i Djursland, hvor jeg selv kommer fra, kommer til at tabe på det, fordi de har rigtig mange ledige, og ikke kun ledige, som kan sendes ud i virksomhedspraktik, men også ledige, som er så hårdt ramt, at de er nødt til at komme på et eller andet opkvalificeringskursus eller noget andet, fordi de har andet at slås med end bare ledighed.
Hvad med dem?
Hvad med alle de kommuner, som virkelig har de her problemer?
De kan ikke bare vælge at sende ledige i virksomhedspraktik, for det kan disse ledige ikke.
De kommer til at tabe, og det må ministeren indrømme.
Inger Støjberg (V), 2010-12-14:
Hr. Leif Lahn Jensen er simpelt hen gået helt fejl af det her.
Det er rigtigt, at nogle kommuner taber lidt, og at nogle kommuner vinder lidt, men så har vi lagt en kompensationsordning ind, og det er i øvrigt – og det er meget vigtigt – med det udgangspunkt og ud fra de tal, der ligger her, at kommunerne ikke ændrer adfærd.
Så man har jo som kommune alle muligheder for netop at lægge sin aktivering om til den form for aktivering, der virker bedst, og som også er billigst, nemlig virksomhedsrettet aktivering.
Så kan det jo godt komme lidt bag på mange her i dag, tror jeg egentlig, at lige nøjagtig hr. Leif Lahn Jensen nu står og hylder kurserne, i og med at hr. Leif Lahn Jensen da i hvert fald ikke har holdt sig tilbage, kan man sige, igennem det sidste halve års tid, med hensyn til at sidde og skælde ud over de kurser, som pågik.
Nu ligger lovforslaget her så, og så er det modsat.
Altså, man kan jo ikke just sige, at det er at spille med eller at være konstruktiv.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-12-14:
Inden jeg får at vide, at jeg måske er meget negativ og ikke er munter, vil jeg lige skynde mig at sige, at jeg generelt har et meget positivt syn på tingene, faktisk så positivt, at jeg også godt ved, at det ikke er alle opkvalificeringskurser og uddannelser, der virker rigtig dårligt.
Det er ikke alle kurser og uddannelser, hvor man sidder og famler lidt med skumfiduser, og hvor man skal finde sin indre fugl.
Der er også mange, der virker godt.
Så er det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren: Hvorfor laver man så en model, hvor alle de her kurser og uddannelser bliver ramt?
Vi kan nævne 6 ugers selvvalgt uddannelse, vi kan nævne de her AMU-kurser.
Og hvorfor laver man en model, hvor de kommuner, som i forvejen har en rigtig høj ledighed, også bliver ramt?
Inger Støjberg (V), 2010-12-14:
Jeg har som sagt aldrig nogen sinde haft hr. Eigil Andersen mistænkt for at være en naturens muntre sønner
, men når man hører ham i dag, er det da i hvert fald fuldt bekræftet.
Det er jo ikke mig, der siger, at virksomhedsaktivering er en rigtig god form for aktivering og er den bedste form for aktivering i langt, langt de fleste tilfælde.
Nej, det siger al forskning og erfaring jo.
Det er også sådan, at hr. Eigil Andersen efterlyser, at jobcentrene har mulighed for at tage individuelle hensyn.
Det er jo det, der ligger som baggrund for hele loven.
Så jeg har meget svært ved at se, hvad det er, hr. Eigil Andersen egentlig efterspørger.
Men igen, man kunne jo klandre regeringen for ikke at ændre på systemet her, men jeg synes, at det er meget svært at klandre regeringen for netop at ændre på systemet, så vi ved, at det bliver både bedre og billigere.
Eigil Andersen (SF), 2010-12-14:
Jeg må sige, at de forhold, som arbejdsløse i Danmark bliver udsat for og vil blive udsat for med det her, ikke giver mig anledning til optimisme.
Men det, som jeg ellers vil sige, er, at problemet med det her er den firkantethed, der ligger i det.
Det er i virkeligheden udtryk for en centralisme.
Det er meget underligt, at et såkaldt liberalt parti mener, at man bedst ved, hvilken form for aktivering af arbejdsløse som passer bedst, nemlig virksomhedspraktik.
Det, man burde gøre, var jo, at man burde sige, at sagsbehandlerne ude i jobcentrene skal have mulighed for at til tage stilling til individuelt over for den enkelte ledige, hvad vedkommende har behov for for at blive bedre placeret på arbejdsmarkedet.
Det kunne godt være virksomhedspraktik, det kunne være løntilskud, men det kunne også være efteruddannelse eller måske direkte omskoling, som regeringen nu skærer voldsomt ned på og forringer mulighederne for.
Ja, det kunne såmænd også være et ordentligt jobsøgningskursus, men giv da jobcentrene friheden til at finde ud af, hvad der passer bedst, og lad være med at presse på med de her elendige kassetænkningssystemer, som giver groteske virkninger.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-14:
Jamen jeg tillader mig alligevel at prøve at presse ministeren til at gå lidt videre end det, for det er jo helt afgørende, at det for de ledige, der eksempelvis er ordblinde eller har brug for specialundervisning, også udløser den høje refusion.
For hvis ikke det gør det, er det jo meget vanskeligere for kommunerne at få det regnestykke til at gå op, der handler om, at man, hvis man betaler for en masse uddannelse nu, om et godt stykke tid kan være så heldige, at man får den ledige i arbejde.
Det kan jo fint kombineres med virksomhedspraktik – det ved jeg selvfølgelig at ministeren også vil pege på – og det kan være udmærket.
Og der vil jeg bare mindeligt opfordre til, at man altså i første omgang ikke indsnævrer gruppen for meget, for man risikerer at efterlade ordblinde ledige, ledige med behov for specialundervisning eller udlændinge, som er ledige, og som har behov for danskundervisning, på perronen, fordi der for kommunerne vil være et meget ringe incitament til at gøre en indsats over for den gruppe.
Inger Støjberg (V), 2010-12-14:
Jeg synes, det er overordentlig positivt, at Det Radikale Venstre reelt ønsker at diskutere reelle indholdsmæssige ting i det her lovforslag, og som sagt kommer vi til det, når vi kommer lidt længere hen.
Men jeg vil blot erindre om, at der jo ikke er noget, der forhindrer kommunen i at skrue et forløb sammen med de ting, som hr. Morten Østergaard efterlyser; det, der kan være diskussion om, er, hvorvidt det er på høj eller lav refusion.
Jamen jeg tror da, vi helt grundlæggende har behov for at få en lidt større diskussion om det her, for det står jo helt klart nu, at fru Line Barfod slet ikke har kendskab til de regler, der er på det her område.
Der er jo netop faste regler og rammer for, hvornår man må tage en arbejdsløs ind i virksomhedspraktik; der er jo krav til merbeskæftigelse, og at tillidsrepræsentanten skal ind over.
Der er i det hele taget en række krav med hensyn til, hvordan man må tage ledige ind på det her område.
Jeg kan da godt forstå, hvis det er på grund af den her manglende viden, at fru Line Barfod stiller sig spørgende over for det her område, og jeg vil hjertens gerne beredvilligt stille mig til rådighed for at tage en diskussion med fru Line Barfod om det og prøve at beskrive de regler, der er gældende i dag, for det fremgår da tydeligt, at dem er fru Line Barfod slet ikke bekendt med, og så er det jo klart nok, at debatten vil være afsporet.
Sådan må det jo være.
Line Barfod (EL), 2010-12-14:
Jeg glæder mig til, at ministeren til udvalget vil fremsende noget om, hvad det så er for nogle forskningsrapporter, ministeren henviser til, som skulle vise, at det, der får en plejehjemsassistent i arbejde, når hun lige er blevet fyret, er, at man sender hende hen at arbejde gratis på et andet plejehjem.
Jeg har altså meget svært ved at tro, at der skulle findes forskning, der viser, at man så kommer i arbejde.
Tværtimod er erfaringen de fleste steder jo, at når den periode, hvor man kan det, udløber, ja, så ryger man ud af det job igen; man bliver ikke fastansat med løn.
Og det er det samme med de tømrere, der bliver sendt ud at arbejde gratis i det firma, de lige er blevet fyret fra; de bliver heller ikke ansat i det samme firma igen med løn.
Problemet er jo, at der ikke er opgaver nok til dem.
Så jeg er meget spændt på at se ministerens forskningsresultater, for det, som de forskningsresultater, ministeren hidtil har fremlagt, peger på, er, at for mennesker, som har været væk fra arbejdsmarkedet i lang tid, og som har andre problemer end arbejdsløshed, kan der være en fornuftig effekt ved, at de kommer ud i en virksomhed, samtidig med at man gør en række andre tiltag for dem, men de andre tiltag bliver jo langt sværere med de mange andre nedskæringer, som ministeren laver.
Derfor mangler vi altså stadig væk svar på, hvordan ministeren tror det her skal kunne hjælpe.
Inger Støjberg (V), 2010-12-14:
Først vil jeg sige, at jeg synes, det altid er nogle interessante kommentarer, fru Line Barfod kommer med.
Jeg er altid meget spændt, vældig spændt, vil jeg sige, på fru Line Barfods verdensbillede også for lige at prøve at blive sat ind i, hvordan man egentlig tænker, hvis man er fra Enhedslisten.
Og jeg kan sige nu, at vi da har en ting tilfælles – og det er jo ellers sjældent, vi ligesom finder en fællesnævner – og det er, at jeg bestemt er enig med fru Line Barfod i, at ledige er mennesker og mennesker, der gerne vil i arbejde.
Det er jo sådan set fint; så er vi da nået så langt i debatten.
Men så må man også sige, at kæden så helt generelt hopper af i forståelsen for hinanden og for hinandens politik.
Nu er det jo ikke kun de to forskere, der er nævnt i Information i dag, som mener og peger på, at virksomhedsrettet aktivering er den bedste form for aktivering; det er der jo langt flere der har gjort.
Og så må jeg i øvrigt sige, at jeg endnu ikke har læst artiklen i Information fra i dag, men jeg ved godt, hvilke forskere der er tale om, i og med at jeg har læst artiklen flygtigt igennem.
Men fru Line Barfod tager helt fejl, hvis hun mener, at det blot er to forskere, vi baserer de her ting på.
Line Barfod (EL), 2010-12-14:
Ministeren efterlyser en konstruktiv debat.
Det har vi forsøgt at få mange gange, men det kræver jo, at man starter med at forsøge at få det samme udgangspunkt for, hvad det er, man skal diskutere.
Og jeg tillader mig altså at have det udgangspunkt, at arbejdsløse er mennesker, der gerne vil i arbejde, at de skal behandles som mennesker, der gerne vil i arbejde, og at man derfor konkret skal se på: Hvad skal der til for at skaffe job til den enkelte?
Og det er altså et fuldstændig andet udgangspunkt, end hvis det, man ønsker, er at støtte private aktører mest muligt, eller det, man ønsker, er at få så mange som muligt ud at arbejde for ingen penge, eller hvad det nu ellers kan være.
Så vi vil meget gerne have en konstruktiv debat, men så tror jeg, vi skal bruge noget tid på at sætte os ned og snakke sammen om forudsætningerne for debatten.
Så sagde ministeren gentagne gange, at forskning viser, at virksomhedspraktik er det mest effektive.
I Information i dag kan vi læse, at forskerne bag de to rapporter, som ministeren henviser til, er uenige.
De siger, at de gode resultater, der har været, har været dér, hvor man har gjort en masse andre ting ud over virksomhedspraktikken, og hvor man har kunnet lave en håndholdt indsats for den enkelte.
Hvordan kan ministeren så blive ved med at påstå, at det, hun laver nu, er godt?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-12-14:
Nogenlunde sådan har ministeren udtalt sig om den lovgivning, som hun og regeringen sammen med Dansk Folkeparti selv har ansvaret for.
Og alvorligt syge skal ikke længere chikaneres af kommunale medarbejdere, der blot gør det, som ministeren har bedt dem om, nemlig at holde tæt kontakt til de syge og indkalde til møder og samtaler, uanset hvor syge de er.
Jeg havde jo håbet, at der på det samråd, der blev afholdt i sidste uge, om evaluering af forsøget med »Aktive – hurtigere tilbage« ville være kommet nogle indrømmelser fra ministeren, der kunne ligge til grund for ændringer af det lovforslag, som vi behandler.
For hvorfor skal de alvorligt syge stadig kontaktes og indkaldes efter den 1. januar, når loven er trådt i kraft?
Det giver absolut ingen mening.
Ministeren har i svaret på spørgsmål nr. 4 til L 67 redegjort for, at det er kommunen – læs: sagsbehandleren – der afgør, hvilken indsats der skal sættes i gang, og at loven i øvrigt klart beskriver, hvordan det skal foregå.
Men hvis det system ikke virker nu, hvordan kan det så virke efter den 1. januar?
Og hvorfor skal de alvorligt syge så vente til den 1. maj med at få en lovgivning og en positivliste, der måske kan give dem fred?
Og hvilke sygdomme kommer så på den positivliste?
Er det ikke bare endnu en gang bureaukrati, som regeringen er ved at indføre, hvor der stadig ikke er sikkerhed for, at de syge får den behandling af systemet, som de skal have?
Jeg kan allerede høre ministeren sige, at der ikke er noget problem.
Det er jo standardsvaret.
Men der bliver jo reelt ikke ændret en tøddel ved den måde, som cirkusset omkring aktivering af de syge er skruet sammen på.
Nu hedder mantraet blot: virksomhedsrettet aktivitet.
Det eneste, man gør, er at ændre retning; der bliver intet ændret ved den måde, man gør tingene på.
Hvor bliver det individuelle hensyn af?
Hvor bliver tilskyndelsen til kommunerne af?
Hvor bliver resultaterne af?
Det er jo påvist i rapporten »Aktive – hurtigere tilbage«, at der ikke er noget af det, man har gjort, bortset fra delvis raskmelding, der har virket.
Det, som regeringen og Dansk Folkeparti har gang i, er dybt uansvarligt.
Det, man gør nu, er blot at erstatte én uduelig politik med en anden.