runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julie Skovsby (S), 2009-11-05:
Hvordan ønsker Dansk Folkeparti så at vores sundhedsområde og de andre områder, som regionerne beskæftiger sig med i dag, skal varetages?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Og hvordan sikrer man det, som der er blevet talt så varmt for, nemlig at det sker så tæt på borgerne som overhovedet muligt?
Er det kommunerne, det handler om, eller hvad forestiller Dansk Folkeparti sig egentlig?
Men indtil Dansk Folkeparti får sin vilje på det område, ønsker Dansk Folkeparti så efterfølgende at være med til at arbejde videre med dele af det her beslutningsforslag i Kommunaludvalget?
Så forstår jeg ikke helt Dansk Folkeparti, når vi taler om de særlige udvalg.
Altså, man kan godt se, at det her med, at der hvert eneste år skal nedsættes nye særlige udvalg, ad hoc-udvalg, i regionerne, er en dårlig idé.
Lad os i stedet for sige 2 år.
Det vil sige, at det udvalg, der arbejder med sygehuse i en region, så efter 2 år skal skrive et nyt kommissorium, have et nyt navn og nye medlemmer osv.
Hvorfor ikke sige, at det skal gælde for hele valgperioden?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Så kan vælgerne jo bedømme, hvordan de har gjort det, og så kan man udskifte alle medlemmerne, hvis det er det, man ønsker.
Det er jo det, vi skal her den 17. november.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-05:
Jeg synes faktisk, at ministeren nogenlunde svarede på det spørgsmål i forhold til regionernes arbejde, også i forbindelse med kommunalfuldmagten.
Vi tror ikke, at regionerne skal agere ved at have faste stående udvalg og have et udvalgsstyre, som vi kender det fra kommunerne og fra Folketinget.
Vi tror, det er bedre, hvis man har de her helt målrettede fokusområder, hvor man går ind og kigger på opgaver og man så har de opgaver 2 år frem i de forskellige udvalg.
Det kunne være akutfunktioner, det kunne være alt muligt andet, specialkirurgi, hvad ved jeg?
Jeg er ikke læge, men der ligger forskellige opgaver inden for sundhedsområdet i den enkelte region.
Derfor er vores allerfornemste ønske og opgave fra Dansk Folkepartis side altså at få taget et opgør med de her regioner i det hele taget og simpelt hen få dem nedlagt, helt i tråd med borgernes ønsker og forventninger.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Det, jeg synes var særlig interessant ved Dansk Folkepartis svar her til min kollega, er det her med, at man da bare kan nedlægge regionerne, og så kan man lade kommunerne overtage mange af opgaverne – altså bortset på sygehusene.
Mener Dansk Folkeparti i ramme alvor, at kommunerne simpelt hen uden videre kan overtage de sociale institutioner og andet, man stadig væk har i regionerne, uden at der sker et fald i faglighed?
Det er jo altså ikke alle kommuner, som har lige mange af den slags personer, der har behov for det her, og så ser man altså, at fagligheden falder, når ikke der er mange om at trække på samme hammel.
Er man ikke bekymret over det?
Det næste er så med hensyn til at statsliggøre sygehusene.
Risikerer vi ikke endnu flere sygehuslukninger?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-05:
Nej, det betyder bestemt ikke sygehuslukninger.
Men jeg vil gerne sige, at i det her forslag, der er til debat her i dag, står jo faktisk, at man vil gøre det sådan, at de enkelte kommuner skal have mulighed for at hjemtage de der kan-institutioner hvert fjerde år.
Er det ikke korrekt, at det er det, der står i forslaget?
Det betyder så også, at forslagsstillerne allerede nu har en klar formodning og en forventning om, at det er den måde, det skal foregå på, for grunden til, at kommunerne ikke i dag har hjemtaget mange af de institutioner, er jo, at der har været et klart fokus på de der kan- eller skal-institutioner, for at få de ting til at køre fuldt ud forsvarligt, og så er man så efterfølgende begyndt at hjemtage nogle af de her kan-institutioner.
Og der tror jeg da på, at alle institutionerne vil være på kommunale hænder inden for ganske få år.
Det er min klare overbevisning, og jeg er fuld af fortrøstning til, at kommunerne sagtens kan håndtere det.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Nu er der nærmest sådan lidt George Orwellsk over sprogbruget, når man siger »hjemtage opgaver«.
De her opgaver har jo aldrig ligget i kommunerne, de har ligget i de tidligere amter.
Det, vi siger, er, at i stedet for at kunne hjemtage hvert eneste år laver vi en periode på 4 år, og så vil vi samtidig nedsætte et udvalg, hvor man kan kigge på, om det er noget, der giver mening at have i regionerne.
For vi kan faktisk se, at fagligheden mange steder er blevet mindre, fordi man skal klare det ude i en lille kommune i stedet for at klare det i en stor region.
Med hensyn til det med sygehuslukninger vil jeg sige, at da vi fik den seneste strukturreform og fik større kommuner, har vi set, at vi i den tid faktisk har fået lukket 138 folkeskoler.
Mange steder er der så i øvrigt kommet en privat friskole, som det offentlige så skal betale til alligevel.
Er Dansk Folkeparti ikke bange for, at det, der simpelt hen sker, hvis man skal sidde her på Slotsholmen og bestemme over sygehusene i Nordjylland, i Vestjylland, i Sønderjylland, på Fyn og andre steder, er, at man simpelt hen ikke har det geografiske overblik, og at et sygehus så simpelt hen bare lukkes, og at de så kan være uden sygehus, hvis ikke der kommer et privat i stedet for?
Er det den udvikling, Dansk Folkeparti gerne vil have?
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
Jamen det er fuldstændig rigtigt forstået, at vi i Venstre går meget ind for frihed og mest mulig fleksibilitet.
Og det er da også korrekt, at der er et vist antal af de nu afgående regionsrådsmedlemmer, som ikke ønsker at være med længere og ikke genopstiller.
Sådan er det; det vil der jo altid være.
Men jeg noterer mig så også med tilfredshed, at der er rigtig mange nye, der stiller op.
Jeg har ikke det eksakte antal, men der er i hvert fald langt flere kandidater – det ved jeg – end der er pladser, der skal besættes.
Så interessen for fortsat at være med i regionsrådet er rimelig tydelig.
Så er det jo meget fleksibelt, som jeg tidligere har svaret, at der efterhånden som udfordringerne dukker op på de opgavefelter, som regionerne skal tage sig af, også kommer forskellige nye udfordringer, og der er der så lige præcis i den her konstruktion lagt den fleksibilitet ind, at man kan lave forskellige udvalg ad hoc.
Men det er også meningen, at man skal blive færdig, så man kan komme videre.
Karen Ellemann (V), 2009-11-05:
Det var en lang række spørgsmål.
Først og fremmest handlede spørgsmålene om en uklarhed i forbindelse med det første svar, jeg gav om de siddende regionsrådspolitikere, som spørgeren selv konkluderer har udtrykt utilfredshed med det at være regionsrådspolitiker, og at det kunne være begrundelsen for, at man så vælger ikke at genopstille.
Jeg vil sige, at hvis man synes, at det er uinteressant at sidde i regionsrådet, fordi man har fået anderledes opgaver som regionsrådspolitiker end som amtsrådspolitiker, mener jeg ikke, at den form for bevæggrunde for ikke at genopstille til et regionsråd skulle være noget, der skulle give mig anledning til stor bekymring.
Det er jo altså helt bevidst, at regionerne med kommunalreformen har fået en anderledes rolle, end de tidligere amtskommuner havde.
Og der er absolut ingen planer om at nedlægge regionerne eller noget som helst, så jeg vil sige klokkeklart: Vi siger ja til regionerne, vi siger nej til alle de forslag.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Så er ministeren simpelt hen nødt til at forklare, hvorfor man har fundet på den sindrige indretning, at når folk sidder i et regionsråd og har valgt at arbejde med et område, har siddet 1 år i sådan et ad hoc-udvalg, har fået sat sig ind i tingene, har fået forstand på det og har fået en ekspertise inden for området, så skal de flytte over til et nyt ad hoc-udvalg, altså, de må ikke have et fast udvalg.
Hvorfor har man den konstruktion?
Hvad mening giver det at tvinge folk, der lige har fået en viden på et område, over til noget andet?
Karen Ellemann (V), 2009-11-05:
Jeg forklarede sådan set, synes jeg, meget tydeligt i min første besvarelse, at det jo ikke er meningen, at regionerne skal være udvalgsstyrede, for hvis der var mulighed for simpelt hen at give et udvalg vederlag i 4 år, jamen så ville der være risiko for, at der ville blive henskudt opgaver til udvalget i strid med regionsrådets og forretningsudvalgets centrale rolle også på driftsområdet.
Der er simpelt hen ikke nogen grund til at lave de her faste udvalg på den måde, det er ikke det, der er hele hensigten med regionsrådene.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Det er en virkelig sindrig konstruktion, kan jeg fornemme, og ministeren er også nødt til at læse svaret op, som ministeren sikkert har fået i forvejen, men hvad er meningen?
Altså, man sidder i et udvalg, og man læser op på nogle ting, man får en ekspertise, og lige så snart man har fået ekspertisen og der er gået 1 år, skal man over i et andet udvalg.
Altså, hvad er det for noget med udvalgsstyre?
Hvis man alligevel skal sidde i et udvalg, hvorfor er det så kun et ad hoc-udvalg, og hvorfor må man kun sidde der 1 år ad gangen?
Det er ministeren da nødt til at forklare i stedet for at sige noget med udvalgsstyre.
Det giver ikke ret meget mening.
Karen Ellemann (V), 2009-11-05:
Jamen der er vel i virkeligheden en diskussion her imellem os om, hvad regionsrådenes opgave er, og det er sådan set den diskussion, jeg synes vi har brugt noget tid på nu.
Og hele diskussionen om, hvad man skal sidde med – forretningsordenen og udvalgsstyre osv. – er da sådan set lidt en petitessediskussion i forhold til spørgsmålet, om det giver mening at være regionsrådspolitiker.
Ja, det gør det da i høj grad.
Der er bare sket en forandring, så man fra at være amtsrådspolitiker og være meget optaget af driften nu skal sidde i en mere visionær rolle.
Og det synes jeg sådan set ikke gør regionsrådsarbejdet mindre interessant; det er der måske nogle der synes, men det gør jo ikke desto mindre regionerne interessante stadig væk.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
Med kommunalreformen fik vi moderniseret danmarkskortet og sat borgerne i centrum; den skabte klarhed i opgavefordelingen og tillagde kommunerne flest mulige opgaver.
Det sikrede nærhed og effektivitet.
Når ansvar for økonomi og daglig drift følges ad og samtidig er fast forankret i lokalsamfundet, bliver opgaverne varetaget på den bedst mulige måde.
Dette afspejler sig tydeligt i flere undersøgelser, der dokumenterer, at der er endog meget stor tilfredshed med velfærden, hvis man spørger brugerne af de offentlige velfærdstilbud.
Regionerne fik tillagt klart definerede opgaver med sygehuse og sundhed som de primære områder, og også her er der stor tilfredshed blandt brugerne.
9 ud af 10 patienter er tilfredse med deres indlæggelse på danske sygehuse; hele 96 pct. af de ambulante patienter mener, at deres besøg i sundhedsvæsenet var godt eller virkelig godt.
Ved kommunalreformen fik regionerne en anden rolle end de tidligere amter.
Regionernes primære opgaver ligger inden for klart definerede rammer, og det skaber klarhed i opgavevaretagelsen, og det sikrer, at banen tydeligt er kridtet op.
Dette beslutningsforslag fra Socialdemokraterne er hverken nødvendigt eller hensigtsmæssigt, og Venstre afviser derfor forslaget.
Julie Skovsby (S), 2009-11-05:
Jeg kunne rigtig godt tænke mig lige at få ordføreren til at forholde sig til det helt konkrete forslag, som fremgår af beslutningsforslaget.
Det, vi debatterede lige før med ministeren, var jo oprettelsen af særlige udvalg, som i dag kun må sidde et år, hvorefter der skal skrives et nyt kommissorium, sættes en ny titel på udvalget og laves en ny sammensætning af medlemmer, før det kan fortsætte.
Det virker jo ufleksibelt, og det forhindrer jo også regionsrådspolitikerne i deres arbejde.
Venstre har jo mange regionsrådsmedlemmer, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre hr. Erling Bonnesen, om det ikke er noget, som man debatterer i Venstre, altså hvordan det egentlig går ude i regionerne.
Hvordan er regionsrådsmedlemmernes arbejdsvilkår?
Er de gode?
Er de dårlige?
Er der steder, hvor de kunne forbedres?
Kunne det, som vi foreslår her, være nogle af de forbedringer, man burde vedtage eller stemme for fra Venstres side?
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
Jamen jeg synes faktisk, at det er meget fleksibelt, som det er nu, hvor regionerne har fået nogle klart afgrænsede opgaver.
Så har man Regionsrådet, som selvfølgelig sidder for hele perioden, og så har man forretningsudvalget, som sidder for hele perioden.
Og så er det jo meget fleksibelt, at man også har givet mulighed for nogle ad hoc-udvalg til at udføre nogle helt klart afgrænsede enkeltopgaver af sådan midlertidig karakter.
Det er vel egentlig meget godt, når der sådan kan dukke forskellige udfordringer op i f.eks. sygehus- og sundhedssektoren, for så har man jo muligheden for at være fleksibel og styre efter det.
Julie Skovsby (S), 2009-11-05:
Jeg forstår ikke lige, hvori fleksibiliteten ligger, når man sidder og arbejder, eksempelvis i det særlige udvalg vedrørende sygehuse, og man så efter et år skal have et nyt kommissorium og kalde udvalget et andet navn, for man skal jo arbejde videre med sygehusområdet.
Det kan man næsten ikke benægte at regionsrådene skal.
Så jeg forstår det ikke helt.
Men jeg vil egentlig gerne høre hr. Erling Bonnesen om den debat, der jo må være i Venstre, med hensyn til det, som vi før talte om, nemlig at ugebrevet Mandag Morgen har beskrevet, hvordan 4 ud af 5 regionsrådspolitikere er dybt utilfredse med de lovmæssige rammer for deres arbejde. Er det virkelig ikke noget, som Venstres kommunalordfører på et tidspunkt under debatten i Venstre er stødt på?
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
Jeg kan da sagtens forstå, at man som regionsrådsmedlem i en af regionerne gerne vil så at sige skrabe flest mulige opgaver til sig.
Det er jo også det, som jeg hører fra Socialdemokraterne, nemlig at man gerne vil fjerne nogle opgaver fra kommunerne og lægge dem over til regionerne.
Det er jeg helt uenig i.
Med hensyn til faste, stående udvalg er meningen jo også, at man netop skal blive færdig med løsningen af de her midlertidige opgaver, sådan at man kan komme videre.
Det er da ikke meningen, at man skal blive stående og køre fast i den samme rille.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-05:
Altså, normalt er det jo sådan, at Venstre gør sig til talsmand for frihed, og man hæver frihedens lysende fakkel, hver eneste gang der er et politisk emne; jo mere frihed, jo bedre.
Men nu er det sådan, at der er nogle regionsrådsmedlemmer, der er meget frustrerede over, at de ikke kan få lov til at have nogle faste udvalg.
Og når man sådan lytter til det, tænker man, at det da må være et problem, der er til at overse; hvis de virkelig ønsker sig at etablere sig med faste udvalg, giver vi dem lov til det.
Men er det korrekt forstået, at Venstres frihedspolitik her simpelt hen er at sige: Nej, lige med hensyn til det der med udvalg er I tvunget til kun at have ad hoc-udvalg?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-11-05:
Det er jo sådan i dag, at et sygehus ikke bare er et sygehus, det er faktisk et hospital.
Det betyder også, at mange af vores hospitaler har forskellige adresser.
Jeg kan give dig et eksempel fra Region Midtjylland, hvor vi har Regionshospital Horsens, som jo også dækker sygehuset i Odder og i Brædstrup.
Sådan har vi jo inddelt mange af vores sygehuse.
Vi har også Lillebælt.
Der er jo ikke en by, der hedder Lillebælt, det dækker både Kolding, Fredericia og Vejle, som har fælles sygehusdrift.
Vi tror selvfølgelig på, at det vil være professionelle folk, som skal sidde og lede de sygehuse, og at de så er under en statslig styring, gør jo ikke, at fagligheden og selve det ledelsesmæssige med personale osv. vil blive forringet overhovedet.
Der vil heller ikke gå ressourcer fra sygehusdriften – tværimod.
Det kan man jo også se i de rapporter, der har været indtil nu, nemlig at man siden 2001 har investeret massivt med milliardbeløb i hele sygehussektoren.
Jeg kan f.eks. nævne for dig, at det kom frem i dag, at der i 2008 blev købt 43 nye kræftscannere, som har betydet, at man nu kan helbrede 13 pct. flere ved sygdomsbehandling.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-11-05:
Nøjagtig på et tidspunkt, hvor vi lige har fået en kommunesammenlægning, vil jeg meget nødig ind i det, for vi er lige nødt til at have det her kaos til at lægge sig.
Men jeg vil da håbe, at det kan blive i Folketingets næste samling.
Julie Skovsby (S), 2009-11-05:
Da ordførerne for De Radikale og Enhedslisten ikke kan være til stede, skal jeg meddele, at de ønsker at støtte beslutningsforslaget.
På Socialdemokraternes vegne vil jeg gerne sige tak for debatten, og jeg vil gerne sige tak for de spørgsmål, der er blevet rejst og er kommet frem i debatten.
Det virker mærkeligt, at man her, mere end et år efter at kommunalreformen har virket og regionsrådsmedlemmerne har været i gang med deres arbejde, ikke sætter sig ned og kigger på de erfaringer, der nu kommer; de meldinger, der kommer fra regionsrådsmedlemmer; de resultater, som forskere i deres forskningsprojekter kommer frem til, om, hvordan det kan være, at arbejdsvilkårene er ufleksible og altså ikke er så fleksible, som især Venstre giver udtryk for, og som ministeren også giver udtryk for.
Hr. Erling Bonnesen siger direkte, at regionsrådsmedlemmer gerne vil skrabe flere opgaver til sig, og at det er det, det handler om.
Og det er også det, det handler om for SF og os Socialdemokrater; det her forslag handler om, at vi skal tage flere opgaver fra kommunerne og flytte over i regionerne.
Det, som vores forslag handler om, er nogle helt klare forbedringer af regionsrådsmedlemmernes arbejdsvilkår.
Det er bl.a. det, som vi har været inde på så mange gange, nemlig at ad hoc-udvalgene får lov til at virke længere end blot i den 1-årige periode, sådan som det er i dag.
Det betyder jo ikke, at de ikke kan fungere i 3 år eller 2 år, men vi siger: Giv regionsrådsmedlemmerne mulighed for at lade et ad hoc-udvalg virke i 4 år, hvis det er det, de skønner er nødvendigt.
På samme måde vil det også være fornuftigt at give regionerne en regionsfuldmagt, ligesom det også vil være meget fornuftigt, som der står i vores forslag, at vi prøver at fjerne noget af bureaukratiet og de ministerbemyndigelser, som der i dag ligger i strukturreformen, og som har vist sig at være utilstrækkelige.
Dansk Folkeparti og De Konservative arbejder jo for at nedlægge regionerne, har vi kunnet høre her i dag, og her er det vigtigt at bide mærke i især Dansk Folkepartis melding, som er, at det, der har at gøre med sygehusdelen, skal over til staten, og resten skal over til kommunerne.
Det vil vi gerne advare imod, for jeg er meget bange for, at det kan føre til flere nedlæggelser af sygehuse, og at vi risikerer, at beslutningerne kommer alt, alt for langt væk fra borgerne.
Til sidst vil jeg lige nævne, at det, som hr. Flemming Bonne siger, altså at der er en risiko for, at regionsrådsmedlemmerne bliver til administratorer, er en advarsel, som jeg fuldt ud deler, og som jeg mener at vi skal være meget opmærksomme på.
Jeg mener, at det her forslag, de her fem forskellige punkter, kræver, at vi sætter os ned i udvalget og diskuterer dem mere nøje igennem, end vi har gjort i dag, og prøver at se, om der ikke kan være dele af det, vi kan nå til enighed om.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
Med kommunalreformen fik vi jo skaffet helt klarhed over, hvilke niveauer der løser de forskellige offentlige opgaver, klart defineret til kommunerne, klart defineret til regionerne, og det var med til at gøre op med det delte ansvar.
Der var netop sådan en præcisering af det, og det står vi selvfølgelig på mål for.
Det var Socialdemokraterne imod dengang og ville egentlig bare have fortsat med det gamle.
Lad nu det ligge.
Man så kan jeg forstå, at med det her forslag, hvor der direkte står noget om nye opgaver, ønsker man – som ordføreren også selv var inde på det i sin redegørelse – nye opgaver over til regionerne.
Jeg spurgte ind til det også før hos SF's ordfører.
Nu havde jeg så ikke flere spørgsmål dér, og så kan jeg jo fortsætte det her, for SF-ordføreren svarede jo, at et eksempel på opgaver, der skulle flyttes over til regionerne, kunne være de meget specialiserede sociale opgaver.
Det har regionerne jo en mulighed for i forvejen.
Så er mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, som jeg kan se selv har været med til at skrive forslaget her
: Hvilke yderligere opgaver er det så, der skal flyttes over til regionerne?
Det er sådan set kernen i det.
Julie Skovsby (S), 2009-11-05:
Det, vi skriver her, er, at vi ønsker, at der bliver indført en regionsfuldmagt i lovgivningen, og det vil jo give regionerne mulighed for at varetage opgaver, der ikke er direkte reguleret i den nuværende lovgivning.
Det, jeg hører ordføreren spørge om, er, om det drejer sig om opgaver, som der direkte står i lovgivningen skal varetages af kommuner, og hvis det er det, ordføreren spørger om, må jeg svare: Nej, vi siger ikke, at f.eks. folkeskoleområdet – for at nævne et helt tilfældigt område – nu skal flyttes over.
Det handler altså om at give en regionsfuldmagt, der kan ligestilles med det, vi kender i dag med kommunalfuldmagten.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-05:
Så er vi ligesom ved at være inde ved kernen af det, for alle procedurespørgsmål omkring fuldmagt osv. osv. er sådan set rammerne, redskaberne.
Det, det handler om, er jo lige præcis: Hvilke nye opgaver er det, regionerne skal tage sig af?
O.k., det var da så et ikkesvar på det.
Men så kunne det være rart at få at vide: Hvad er det for nogle opgaver, man så i hvert fald har overvejet måske at lægge over til regionerne?
For hvis ikke man har gjort sig nogen som helst overvejelser om at flytte opgaver over til regionerne, ud over hvad de allerede har nu, så er det, vi er blevet præsenteret for her i dag, jo helt varm luft.
Så er det så at sige ikke det papir værd, det er skrevet på.
Så hvilke opgaver er det, man har i overvejelse at flytte over til regionerne, som de ikke har mulighed for at løse i dag?
Julie Skovsby (S), 2009-11-05:
Hr. Erling Bonnesen siger det selv: at give regionsrådene en regionsfuldmagt er at give dem et redskab.
Det er lige præcis det, vi har præsenteret her i vores forslag.
Vi har præsenteret nogle fornuftige redskaber, nogle ordentlige arbejdsvilkår for regionsrådsmedlemmerne, bl.a. at man kan få lov til at have et særligt udvalg, som skal arbejde i længere tid end blot 1 år.
I dag er det sådan, at regionsrådsmedlemmerne eksempelvis opretter et særligt udvalg, der skal tage sig af sygehusene, og efter 1 år skal de skrive et nyt kommissorium, de skal finde et nyt navn til udvalget og sammensætte udvalget på ny.
Jeg mener næsten, at jeg kan sige til hr. Erling Bonnesen, at det her forslag fortjener, at det lige bliver læst en gang til, hvor man går ind og ser på de konkrete forslag, tager den derfra og ser på, om det her virkelig ikke er nogle forbedringer af regionsrådsmedlemmernes arbejdsvilkår.
Flemming Møller (V), 2009-11-05:
Nu har jeg jo bemærket, at ordføreren ikke har nogen overvejelser om, hvad det egentlig er for nogle opgaver, man kunne forestille sig.
Det er altså meningen, at det bare skal være sådan en mulighed, man kan udnytte, hvis der skulle være brug for den.
Men det er da alligevel underligt at overveje at lave en sådan mulighed for regionerne, hvis man slet ikke har noget i tankerne, de skulle bruge den fuldmagt til.
Julie Skovsby (S), 2009-11-05:
Det forslag, vi debatterer her i dag, handler om nogle helt konkrete redskaber til regionsrådsmedlemmerne.
Det handler om styreformen; det handler om det bureaukrati, der er, når et regionsråd ønsker at samarbejde med andre regioner og med kommuner; det handler om de institutionstyper, som kommunerne kan hjemtage hvert eneste år uden nogen form for varsling.
Det handler om de procedurer.
Med hensyn til de helt store spørgsmål f.eks. om, hvilke opgaver der skal flyttes, hvis der skulle laves en ny kommunalreform – jeg ved ikke, om det er på den måde, jeg skal forstå det, hr. Flemming Møller spørger ind til – kan jeg sige, at vi Socialdemokrater ikke agter at lave en ny kommunalreform, og det er slet ikke det, forslaget her går ud på.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-05:
Ja, og hvor lang tid er det?