runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nanna Westerby (SF), 2011-03-30:
Tak for det.
Det lyder, som om man ikke kan presse meget handling ud af regeringen og ministeren på det her område.
Men så har jeg da et konkret forslag, som jeg gerne vil høre hvad ministeren siger til.
For det er jo sådan, at vi får stadig mere markedsstyring på uddannelsesområdet.
Det er små selvejende institutioner, der konkurrerer om eleverne.
Det er jo så lidt bekymrende, når vi har et taxametersystem, der giver den samme pose penge til alle skoler, uanset om de har elever, som kræver noget ekstra hjælp, eller de ikke har.
Ministeren nævnte selv, at vi har et udkantstaxameter til de små skoler.
Det tager højde for det geografiske problem, men der er jo også det problem, at den sociale sammensætning er forskellig blandt eleverne på forskellige skoler.
Der er nogle elever, som simpelt hen er dyrere end andre.
Så vil ministeren være med til at lave taxametre, der tager højde for det?
Vil han lave taxametre, som tager højde for de sociale forskelle, altså sociale taxametre, der giver ekstra penge til de uddannelsesinstitutioner, der løfter en uforholdsmæssigt stor social opgave og ikke bare en uddannelsesopgave?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Jeg synes, at det er en meget mærkværdig debat.
Det skulle jo gerne være sådan, at man, når man får mulighed for at få en ungdomsuddannelse, så også er parat til at få en ungdomsuddannelse.
Nu forsøger fru Nanna Westerby at få debatten til at handle om, hvorvidt man overhovedet er uddannelsesparat, om man er i stand til at komme ind på en ungdomsuddannelse, og om det så betyder, at vi skal lave særlige tilskud til særlige områder.
Det er jeg vitterlig imod.
Jeg er stor og glødende tilhænger af, at eleverne kan vælge, hvor de gerne vil være.
Jeg synes også, det er en god idé med selvejende institutioner.
SF bekender sig jo til en mere kommunistisk, stalinistisk doktrin om, at man ligesom skal gå tilbage til det, vi har set tidligere, hvor eleverne ikke skal have den store valgfrihed.
Jeg går den anden vej.
Og det er jo lidt trist for eleverne, hvis man skulle følge den model, som fru Nanna Westerby taler om, med, at man overhovedet ikke kan få lov til at vælge det sted, man gerne vil hen.
Nanna Westerby (SF), 2011-03-30:
Jeg tror, at ministeren blander ret mange forskellige ting sammen her, for det er slet ikke det, jeg taler om.
Det, jeg så siger, er: Skulle man ikke også gøre det i områder, hvor der er en ekstra uddannelsesopgave, fordi der er nogle elever, der har nogle forudsætninger, som er svagere end elevers fra hjem, hvor de har en lang tradition for at tage en videregående uddannelse?
Ministeren er da lidt naiv, hvis man ikke tror, at der selvfølgelig er forskel på forudsætningerne for at tage en uddannelse.
Det er rigtigt, at man kan være parat til at starte på gymnasiet, men der er nogle, der skal have meget mere lektiehjælp end andre.
Der er nogle, der kan hente lektiehjælpen hjemme.
Der er nogle, der ikke kan.
De skoler, som har elever, som må hente lektiehjælpen på skolen, de skoler, som har elever, som skal have noget ekstra hjælp, får i dag ikke et ekstra tilskud.
Det synes jeg er ulige konkurrence.
Det synes jeg er meget uliberalt.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Jeg har jo, tror jeg, forsøgt at forklare det og endda også sagt, at det er en god idé med det her særlige udkantstilskud.
Men så var det jo, at jeg sagde: At lave alle mulige andre taxametre, som kobler sig op på sociale forhold eller lignende, det er jeg vitterlig imod.
Jeg er jo glad for, at fru Nanna Westerby har kastet sig over den liberale bog.
Jeg ved så bare ikke, hvilken side fru Nanna Westerby har slået op på, for det er i hvert fald ikke en liberal bog, som jeg bekender mig til.
Jeg bekender mig til, at man skal have mulighed for at have valgfrihed.
Jeg bekender mig også til, at når man starter på en ungdomsuddannelse, skal man være parat til det.
Jeg går ikke ind for, at man ligesom skal lave alle mulige forskellige slags ungdomsuddannelser, som, om man så må sige, tager afsæt i helt forskellige og også problematiske kvalifikationer.
Det er sådan, at når man starter på en ungdomsuddannelse, skal man være parat til at tage den.
Det fordrer bl.a., at vi har en stærk folkeskole, og det er jo også lige præcis det, som regeringen har lagt op til med sit folkeskoleudspil.
Så ærlig talt
, jeg forstår ikke rigtig, at man skal gå den vej, som fru Nanna Westerby vil, med at lave flere knopskydninger med flere forskellige tilskud, som for mig at se ikke giver nogen mening.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-30:
Jeg skal oplyse ministeren om, at det brev, som jeg er i besiddelse af, også er tilgået en hel del af ministerens egne kollegaer i partiet Venstre, og jeg synes jo, det er underligt, at man bruger lejligheden her til at skose.
For når det er sendt til navngivne folk i Venstre, der så ikke har været klar over, hvad det var, de selv har været med til at vedtage, synes jeg da, det er underligt. Jeg synes, det er fint, hvis det er, at agrarøkonomer ikke er oppe på den høje takst.
Det synes jeg er fint, men det fjerner ikke det forhold, at vi er i en situation, hvor vi har brug for, at nogen dygtiggør sig, og det her er jo bare et enkelt eksempel på, at man har lagt en kraftig brugerbetaling på noget.
Man kan sige, at det er noget, som de kommer til at betale for flere gange.
For folk har jo betalt skat, og så kommer man her og siger, at de lige skal have en ekstra brugerbetaling.
Uanset hvor meget eller hvor lidt det er, betyder det for folk, der skal dygtiggøre sig, rigtig meget, at de skal ud at finde nogle flere penge, eventuelt låne nogle, og det kan have betydning for folks valg af uddannelse.
Det er her, det er interessant, og det er derfor, spørgsmålet er, om det, at man i det hele taget lægger brugerbetaling på så mange ting, som man rent faktisk gør, ikke kan være med til at fjerne det, som vi skal leve af i fremtiden.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Jeg bliver nødt til at vende tilbage til spørgsmålet, for det er ikke 10.000 kr., hr. Bjarne Laustsen nævner i det spørgsmål her, det er 100.000 kr., og jeg synes jo nok, der er en noget stor forskel fra de 4.400 kr. og så til at stille et spørgsmål om, hvorvidt man skal betale 100.000 kr. for fire hf-enkeltfag.
Jeg synes, der er milevid forskel.
Men jeg er jo glad for, at jeg så i dag har kunnet oplyse om, hvordan det er.
Jeg vil også sige, at det står Undervisningsministeriet altid parat til at gøre.
Hvis man sender en mail eller giver en telefonopringning, er vi altid til rådighed for det.
Jeg er selvfølgelig også til rådighed for at svare på det i Folketingssalen, og det synes jeg også er fornuftigt.
Men med hensyn til om det er fornuftigt, at reglerne er, som de er, så synes jeg, det er fuldstændig fornuftigt, for det her er jo en del af regeringens genopretningspakke, og jeg synes sådan set, at det er helt på sin plads, at vi i en situation, hvor det danske samfund er presset økonomisk, alle sammen er med til at bidrage til det.
Det er jo lige præcis det, som også er tilfældet her.
Ærgerligt er det så, må man sige, at hr. Bjarne Laustsen har misforstået, hvordan det er, for det er ikke 100.000 kr.
Det vil jeg sådan set sige: Hvis det var 100.000 kr., er jeg enig i, at det var noget af en pris for at tage fire fag.
Men det er det så heldigvis ikke, og derfor kan hr. Bjarne Laustsen jo forlade Folketingssalen opmuntret og i god sindstilstand, fordi han nu er blevet forklaret, hvordan reglerne er.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-30:
I fald det skulle være tilfældet, er jeg ikke den eneste.
Jeg har fået nogle oplysninger, og jeg ved, at det er tal, der har cirkuleret rundt på landbrugsskolerne osv.
Så derfor har jeg jo selvfølgelig troet, at det holdt stik, når de kom og sagde, at det drejede sig om 10.000 kr. for en agrarøkonom.
Det er jo kun godt, at det kun er knap og nap halvdelen.
Men det, jeg gerne vil have ministeren til at forholde sig til, er, at det jo tidligere ikke kostede noget.
Her er der jo en kraftig prisstigning.
Jeg ved ikke, hvorfor ministeren ikke vil forholde sig til, at der her ligger en afgift på at dygtiggøre sig, som tidligere har været betalt af staten, af skatteborgerne, fordi vi netop har vurderet tidligere – det må regeringen jo også have gjort tidligere – at det var fornuftigt, at man dygtiggjorde sig, og derfor var der ikke den brugerbetaling, som regeringen har indført nu.
Nanna Westerby (SF), 2011-03-30:
Hvad vil ministeren gøre for at forhindre systematisk social skævhed imellem gymnasierne, der kan resultere i A- og B-gymnasier?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
En landmand, der har en uddannelse som agrarøkonom, er ikke er omfattet af reglerne om fuld deltagerbetaling.
Det skyldes, at uddannelsen som agrarøkonom er en erhvervsuddannelse og ikke en videregående uddannelse.
En landmand, der har en uddannelse som agrarøkonom, skal derfor betale den almindelige deltagerbetaling for hf-enkeltfag, dvs. 450 kr. for kernefagene og 1.100 kr. pr. tilbudsfag eller maksimalt 4.400 kr. for fire hf-enkeltfag.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-30:
Er ministeren enig i, at det er en kortsigtet besparelse for samfundet, at en landmand, der har en uddannelse som agrarøkonom, skal betale op imod 100.000 kr. for fire hf-enkeltfag?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Det var en meget lang forklaring.
Det, som spørgsmålet er gået på for hr. Bjarne Laustsen, er jo, at hr. Bjarne Laustsen ikke har forstået, hvordan reglerne er.
For der står jo: »Er ministeren enig i, at det er en kortsigtet besparelse for samfundet, at en landmand, der har en uddannelse som agrarøkonom, skal betale op imod 100.000 kr. for fire hf-enkeltfag?
« Det er jo helt forkert.
Jeg synes ikke, at 4.400 kr. er for meget for at kunne dygtiggøre sig.
Det der spørgsmål om, hvorvidt det kom til at koste 100.000 kr., er fuldstændig forkert, fordi man har misforstået, hvad en agrarøkonom er, og hvad det er for en uddannelse.
Forskellen på fru Nanna Westerby og mig er jo nok, at jeg ikke anser alle for at være skyldige.
Det er jo tit den diskussion, vi har.
Ifølge oppositionen er alle skyldige pr. definition.
Jeg er sådan set en person med et lyst sind, og derfor tror jeg sådan set også, at man gerne vil holde sig til reglerne.
Jeg anser ikke det med at forstå reglerne som værende et meget, meget stort problem.
Det er i hvert fald ikke et kæmpe problem, der er blevet rejst over for mig.
Nu har jeg valgt at præcisere, hvordan reglerne er, og det synes jeg har været nødvendigt, og så kan jeg også bare stilfærdigt sige til fru Nanna Westerby, at hvis det så viser sig ikke at være nok, vil jeg ikke sidde på hænderne, for jeg har selvfølgelig også bedt om, at det her område bliver fulgt, og det gør vi jo bl.a. ved at sikre, at vi ikke kommer i en situation, hvor nogle af de her påståede historier om, at man sidder og sorterer, og at det ikke er fordelingsudvalget, der gør det, således som de har bemyndigelse til, viser sig at være rigtige.
Inger Støjberg (V), 2011-03-30:
Jeg synes, der er noget fornuft i, at når man som kommune ligger højt i forhold til antallet af førtidspensionister, også relativt højere, end man egentlig burde, så er det godt, hvis man også som kommunalbestyrelse prøver at kigge på, hvilke muligheder der er, og om der er noget galt i praksis.
Jeg synes også, at det er meget fornuftigt, at man også diskuterer antallet for, hvad man kan forestille sig er det rette antal førtidspensionister i den her kommune.
Derfor er det også meget godt at kigge selvkritisk på tingene, og det er jo så i hvert fald en del af det, der er sket i Svendborg Kommune.
Men som nævnt må vi afvente de endelige tal for 2010, før vi kan se en endelig opgørelse over, hvordan det så ud, og så kan der jo gemme sig en lang række ting bag ved tallene.
Dog vil jeg sige, at vi jo har et glimrende system i Danmark, der gør, at man rent faktisk også har muligheden for at klage, hvis man er utilfreds med den sagsbehandling, man har fået.
Tina Petersen (DF), 2011-03-30:
Jeg kan jo glæde mig over, at jeg ikke er det eneste folkevalgte folketingsmedlem fra Fyn, der nu reagerer på det her, for der er tilsyneladende sket en jordrystelse blandt de fynske folkevalgte folketingsmedlemmer, som tydeligvis kan se, at det her er et kæmpe problem.
Jeg kan sagtens følge ministeren, når hun siger, at man skal nedbringe antallet, og at der selvfølgelig skal være til dem, der har behovet.
Men nu gentager jeg så mig selv: Der er 11 af de her sager, der er afgjort ved nævnet eller i hvert fald returneret fra nævnet til kommunen, og man har bedt om, at de bliver genbehandlet, fordi der er problemer.
Nu havde man diskussionen lokalt i byrådet i går, og det er jeg jo selv en del af.
Det rammer kun tilbage på ministeren selv.
Undskyldninger er der mange af, og jeg mener helt klart, at skylden her kun ligger et sted, og det skyldes, at man er gået det skridt videre.
Ministeren bliver simpelt hen nødt til at kigge på det her problem.
Inger Støjberg (V), 2011-03-30:
Jeg vil allerførst gerne understrege, at jeg bestemt ikke har indtryk af, at fru Tina Petersen ikke har de allerbedste intentioner, for jeg kender jo ordføreren så godt, at jeg ved, at det ligger ordføreren meget på sinde at sætte sig godt ind i sagerne.
Bare for at få det helt på plads.
Det skal være på det rigtige grundlag, at man får førtidspension.
Man skal selvfølgelig ikke have førtidspension, hvis man ikke er berettiget til det.
Når det så er sagt, er det også helt afgørende at sige, at man selvfølgelig skal følge reglerne, og det skal de også i Svendborg Kommune.
Men de tal, der ligger nu fra Ankestyrelsen, er foreløbige tal, så derfor må vi afvente, at de rigtige tal for 2010 kommer frem.
Det er naturligvis min klare forventning, at Svendborg Kommune træffer afgørelser om førtidspension, som er i overensstemmelse med gældende regler.
Tilkendelse af førtidspension sker efter en konkret vurdering i kommunen, og jeg har som beskæftigelsesminister ingen mulighed for at vurdere eller tage stilling til kommunens konkrete afgørelser.
Jeg skal bemærke, at de tal, jeg har for antallet af tilkendelser af førtidspension i 2010 for Svendborg Kommune, er Ankestyrelsens foreløbige tal.
Tallene kan altså vise sig at være højere, når den endelige årsstatistik kommer fra Ankestyrelsen.
Halveringen af tilkendelser fra 2009 til 2010 i Svendborg Kommune skal altså endnu tages med et vist forbehold.
Samtidig tyder det på, at Svendborg Kommunes antal af tilkendelser i en årrække har været meget højt.
En undersøgelse fra Ankestyrelsen viser, at Svendborg Kommune har tilkendt flere førtidspensioner i 2008, end man kunne forvente.
Set i relation til Svendborg Kommunes tidligere høje tilkendelsesniveau er jeg som udgangspunkt glad for, at Svendborg Kommune overvejer, hvordan de kan mindske antallet af nye førtidspensionister.
Det er jo også mit klare mål at reducere det meget høje antal tilkendelser af førtidspension, som vi ser i Danmark.
Men det er også vigtigt at slå fast, at kommunen selvfølgelig skal tilkende førtidspension, hvis det er dokumenteret, at der ikke er andre muligheder.
Der må altså ikke ligge andre overvejelser til grund for et afslag på førtidspension, som f.eks. kommunens økonomi eller opfyldelse af en eller anden kommunal målsætning.
Hvis der er borgere, som er uenige i et afslag på førtidspension, kan de udnytte deres mulighed for at klage over afgørelsen.
Dermed kan en anden instans jo tage stilling til, om Svendborg Kommune har truffet den korrekte afgørelse.
Beskæftigelsesankenævnene og Ankestyrelsen er vores alle sammen sikkerhed for, at tilkendelser af og afslag på førtidspension sker, som de skal, nemlig efter reglerne.
Orla Hav (S), 2011-03-30:
Der er det jo, at jeg har svært ved at få ministeren til at forstå, at ministeren har foræret kommunerne en anden stor opgave, som i meget høj grad er med til at dræne normalområdet for penge.
Hele specialområdet er et tungt område at have med at gøre, det kender ministeren fra sin tid i det regionale arbejde.
Og det er vigtigt, at det løses med kvalitet, det sætter jeg ikke spørgsmålstegn ved.
Men i den situation, hvor to vigtige områder kommer ind og konkurrerer om et uændret indhold i en pose penge, er det jo sådan, at det kommer til at gå ud over den ene af sektorerne.
Nu har jeg nævnt nogle eksempler på, hvor forfærdeligt det kan gå, hvis man ikke give en ordentlig rygsæk med til den indlæring, der skal foregå efterfølgende: en social indlæring, en sproglig indlæring, en motorisk indlæring i forbindelse med at skulle tage imod folkeskolens tilbud.
Muligvis kunne forklaringen på det her jo ligge i, at vi ser, at op til 20 pct. af de unge forlader folkeskolen uden at kunne læse på et tilstrækkelig højt niveau til at kunne komme videre i uddannelsessystemet.
Det er jo den refleksion, jeg gerne vil have ministeren til at foretage, og ministeren bliver blot vred og minder mig om, at der er krise, og jeg ved ikke hvad.
Den har børnene ikke skabt.
Tina Petersen (DF), 2011-03-30:
Som ministeren er bekendt med, stillede jeg allerede spørgsmål om det her den 18. oktober 2010 og bad faktisk ministeren om at undersøge de faktuelle ting i de sager, der foreligger.
Er det slet ikke bekymrende, at 2 dage efter, jeg spurgte, altså 2 dage efter den 18. oktober 2010, tilbageviser man faktisk 11 førtidspensionssager i Svendborg, som skal ombehandles?
Vi taler om en halvering af førtidspensionssager.
Jeg vil sige det sådan, at det jo ikke er for at sætte ministeren i et dårligt lys, tværtimod er jeg bekymret, fordi holdningen lokalt er lidt anderledes, end ministerens holdning, for ministerens lovgivning er sådan set i orden.
Her går man bare lidt mere end lige til kanten, og det er sådan set det, jeg beder ministeren om at undersøge.
For fakta er, at det kun falder tilbage til et sted, og det er til ministeren selv, og det mener jeg er uberettiget.
Derfor håber jeg, at ministeren vil gå lidt dybere, for det er med en vis undren at se, at de laver en halvering af tildelingen af førtidspensioner.
Det kan godt være, at tallet har været højt, men fakta er, at der faktisk ligger dokumentation for, at de her er berettigede til førtidspension.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Men nu bliver jeg desværre nødt til at holde mig til spørgsmålet, for det går jo på, hvorvidt det er 100.000 kr., en agrarøkonom skal betale.
Det er ligesom det, der er hele præmissen for spørgsmålet.
Nu er hr. Bjarne Laustsen så blevet oplyst om, at det er 4.400 kr., og det er jo en lidt anden pris.
Jeg vil sige, at regeringen har lavet en meget målrettet genopretning af dansk økonomi, og der må man sige, at vi står over for det dilemma, der handler om, at regeringen sørger for, at der er styr på dansk økonomi, hvorimod Socialdemokratiet og SF jo så desværre ikke ønsker at påtage sig det ansvar.
For vi har jo set indtil flere udspil, som er underfinansierede, og som så derudover heller ikke tager hånd om holdbarheden i dansk økonomi.
Det er jo lidt ærgerligt, men der får vi i løbet af 2011 så lejlighed til at diskutere med vælgerne, hvordan og hvorledes man får styr på dansk økonomi.
Jeg er i hvert fald tilbøjelig til at sige, at det er afgørende, at man har styr på dansk økonomi, og der må jeg bare sige, at det har S og SF jo så desværre ikke været i stand til at bevise endnu.
Vi håber jo alle sammen på, at vi får større klarhed over den meget store underfinansiering, der er i »En Fair Løsning«, og de mange bud, der er givet på, hvad man gerne vil love danskerne, uden at forklare, hvordan indtægterne kommer ind.
Inger Støjberg (V), 2011-03-30:
Det er sådan, at lægekonsulenternes rolle, som fru Tina Petersen spørger til her, er meget klar.
Lægekonsulenter må ikke tilsidesætte speciallægers henvendelser til kommunen og de lægeerklæringer, der kommer.
Så det er lægekonsulentens rolle i kommunen.
Hvis det er sådan, at man som borger føler, at lægekonsulenten på en eller anden måde har haft en anden rolle, er gået ind i en sag med et andet sigte end det at være en hjælpende hånd, kan man sige, i kommunen til bl.a. at oversætte, så er mit bedste råd sådan set, at man så klager, fordi vi netop har det her glimrende klagesystem i Danmark, og det synes jeg vi skal være meget glade for at vi har, så alle kan få afprøvet deres sag, hvis man føler, at man er blevet dårligt behandlet i det kommunale system.
Nanna Westerby (SF), 2011-03-30:
Hvordan mener ministeren, at det bedst sikres, at ansøgere til gymnasierne fordeles efter rimelige kriterier, som ministeren er citeret for at ville i dagbladet Politiken den 22. marts 2011, og hvordan ser ministeren, at fordelings- og kapacitetsudvalgene kan spille en rolle i en fordeling af ansøgere til gymnasierne efter rimelige kriterier?
Jamen at følge det her betyder jo bare, at man kommer til at sidde på sine hænder og vente på at se, om problemet er lige så slemt eller værre til næste år.
Vi har en oplevelse af, at det sker i stigende grad.
Nu er der jo så også mulighed for, at et gymnasium kan kapacitetsudvide for op til 50 mio. kr., og det betyder altså, at gymnasierne kan udvide på bekostning af hinanden og gå på strandhugst hos hinandens elever.
Det, der er enighed om på gymnasieområdet, er, at de regler, der er på nuværende tidspunkt, er uklare.
Reglerne om fordeling af elever er uklare.
De rektorer, som gerne vil have endnu mere liberalisering på det her område, som vil have endnu mere frit valg for eleverne, som vil have endnu mere konkurrence mellem skolerne, siger, at reglerne er uklare.
Og de rektorer, som er bange for en opdeling i A- og B-skoler, siger også, at der er uklare regler.
Så jeg har da et konkret forslag til ministeren, hvis ministeren er så optaget af at handle, og det er: Hvad med at lave nogle klare regler på det her område, hvad med at lave nogle mere potente fordelingsudvalg?
I dag er det jo rektorerne, som sidder indbyrdes og kives og slås om eleverne i fordelingsudvalg.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Højst sandsynligt har der nok været folketingsvalg, hvis vi står her på samme tid næste år, ellers har vi et problem i forhold til grundloven, men vi har forhåbentlig ikke fået nogen anden regering – det ville jo være skidt, hvis man måtte komme så langt ud.
Jeg tror sådan set, at man kan sige det meget banalt, nemlig at det der scenario, som fru Nanna Westerby maler op om, hvordan og hvorledes tingene er, i hvert fald ikke er et billede, jeg genkender over hele landet.
Men jeg har så også valgt nu at præcisere det, og jeg tror, at fru Nanna Westerby kan være helt tryg ved, at jeg vil følge det her.
Og jeg har sådan set ikke tænkt mig at blive ved med at diskutere det her i Folketingssalen, for er der dokumenterbare problemer, skal der selvfølgelig gøres noget ved dem, og det har jeg også tænkt mig at gøre – så simpelt er det.
Nanna Westerby (SF), 2011-03-30:
Jeg er helt bekendt med, at ministeren ikke har været minister i så lang tid – og velkommen til – men regeringen har jo så trods alt været regering i ret lang tid og har trods alt haft ansvaret for undervisningsområdet i ret lang tid.
Nu har vi jo så set over år, at den her konkurrence er taget til, og vi har set over år, at der er en større og større social sortering, og at der er flere og flere rektorer, som siger, at de oplever, at der kommer A- og B-gymnasier, og at de er meget bekymret over den udvikling.
Men mener ministeren virkelig, at det er nok?
Er ministeren ikke bekymret for, at vi kommer til at stå i præcis den samme situation næste år?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-30:
Nu er det jo nok fru Nanna Westerby bekendt, at jeg ikke har været undervisningsminister i så mange år; det er lige præcis i lidt over 3 uger, jeg har haft fornøjelsen af at være undervisningsminister.
Nu har jeg valgt at sende et brev, men det, som jeg også har sagt offentligt – det tror jeg måske også fru Nanna Westerby kunne have lagt mærke til – er jo, at jeg også vil følge det her område.
Og jeg er da helt enig i, at hvis det her ikke bliver bedre, og hvis der stadig væk kan konstateres ting, der ikke foregår efter reglerne, må det selvfølgelig også betyde, at jeg så må overveje, hvad vi kan gøre for at gå skridtet videre. Så jeg tror sådan set, vi er helt enige om, at det her ikke skal finde sted.