Pernille Skipper (EL), 2016-03-01:
Der er mellem 2.000 og 3.000 mennesker i Danmark, der er frataget deres retlige handleevne, og i dag mister de automatisk også deres stemmeret.
Det er urimeligt.
Man er stadig medborger, selvfølgelig, selv om man har et handicap, en psykisk diagnose, og har svært ved at styre sin økonomi.
At have stemmeret og det at sætte et kryds på valgdagen er en universel rettighed i et demokrati.
Det er ikke noget, man skal gøre sig fortjent til, eller noget, der er forbeholdt de velstillede eller mændene eller de raske.
Den form for tankegang hører fortiden til.
Det betyder ikke, at de ikke har politiske holdninger eller er mindre værd, og deres evne til at vide, hvad det er for samfund, de ønsker at bo og leve i og være borger i, er ikke væk.
Tværtimod.
Den lovbestemmelse burde være ændret for 100 år siden.
Danmark er også blevet kritiseret af FN i 2014 netop for det her, fordi det er i strid med handicapkonventionen, som meget klart siger, at man skal have adgang til at stemme og modtage valg som borger med handicap.
Det er også i strid med grundlæggende menneskerettigheder, som de er blevet vedtaget i FN's verdenserklæring og konventionen om borgerlige og politiske rettigheder.
Det her handler grundlæggende om ligeværd, om lige rettigheder, og der er alt for mange fordomme og for meget eksklusion af mennesker med handicap i vores samfund generelt set.
Det viser sig rigtig tydeligt, når vi kigger på en lovgivning som den her, når man på den måde ikke har vilje til at give lige ret til at deltage i demokratiet.
Sådan en udelukkelse og eksklusion er der efter Enhedslistens opfattelse ingen saglige grunde til at have.
Derfor er det klart, at vi støtter både lovforslaget og beslutningsforslaget.
Lovforslaget er, som det er blevet sagt, mindre omfattende end beslutningsforslaget.
Lovforslaget indebærer, at man får lov til at stemme til regionalvalg, kommunalvalg og europaparlamentsvalg, men ikke folkeafstemninger og folketingsvalg.
Årsagen skulle så være, at grundloven forhindrer det, fordi grundlovens bestemmelse i § 29 siger, at mennesker, der er umyndiggjort, ikke har valgret.
Så er det jo så en juridisk fortolkning, om man kan ligestille ordet umyndiggjort med det at være underlagt værgemål, på trods af at ordet umyndiggjort ikke har fandtes i dansk lovgivning siden 1995.
Det er for mig at se en meget snæver juridisk fortolkning, som Justitsministeriet har lagt for dagen her.
Jeg tror sådan set, at man sagtens med en nutidig fortolkning kunne nå til en anden konklusion.
Man skal i øvrigt huske, at der er mange ting i vores grundlov, som hele tiden er underlagt fortolkning.
F.eks. står der også, at vi har ret til en bolig, og der er alligevel rundt regnet 6.000 mennesker i Danmark, som ikke har noget sted at bo.
Der er så en gruppe borgere, som har anlagt sag ved domstolene, og det er vanvittig vigtigt, for de kan få lov til at udfordre Justitsministeriets fortolkning af grundloven, og vi kan få afklaret, om domstolene er enige i, at man skal forstå grundloven så snævert, som Justitsministeriet gør det.
Det håber jeg ikke.
Hvis det ikke sker, er det Enhedslistens klare holdning, at så er det grundloven, der er noget galt med.
Det er ikke sådan, at vores samfund er bedst, hvis det forbliver statisk.
Nogle gange skal man rykke lidt på fundamentet, især når fundamentet er så gammelt og fundamentet udelukker en gruppe borgere, som helt tydeligt bliver udelukket af både usaglige og gammeldags grunde.
Vi synes, det er rigtig, rigtig godt, at I har fremsat det igen.
Vi håber, at I vil blive ved, og vi vil gerne hjælpe jer med at fremsætte det igen og igen, indtil vi får det vedtaget, fordi det er sindssyg vigtigt.
Vi har også nogle andre forslag til, hvordan man kan gøre mere for, at mennesker, som har et handicap, kan deltage mere i demokratiet.
Ved sidste folketingsvalg lavede vi for første gang valgmateriale til mennesker med synshandicap og alle mulige andre former for handicap.
Det synes vi bør være obligatorisk for alle partier, så retten til information bliver udfoldet bedre.
Vi synes også, at alle valgsteder skal være fysisk tilgængelige og man skal have lov til at have hemmelig afstemning, så man selv vælger, hvem man vil have med sig ind i stemmeboksen til et valg.
Jeg kan i øvrigt forstå, at vi kan rose regeringen for at være i gang med at udforme det lovforslag, så det er trods alt også en glædelig nyhed.
Men som sagt synes vi måske nok, at hvis man gemmer sig bag grundloven i det her tilfælde, på trods af at det lyder til, at alle er enige om, at vi kommer til en dårlig konklusion, så er det bare rigtig ærgerligt.