runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Jamen der kan givetvis være noget omkring habilitet og sådan noget.
Det må man jo få styr på, for det har vi også regler for hvordan skal forholde sig.
Hvis der er tale om en overimplementering, er vi helt enige i – og det har vi tilkendegivet flere gange – at vi ikke skal gøre mere end det, vi er forpligtet til.
Det kan godt være, at vi er en lilleput i en EU-sammenhæng, i en global verden.
I hele verdensbilledet er vi måske en lilleput, men med et retligt forbehold er vi ikke en lilleput, for så står vi uden for, og så er vi ingenting.
Det er den forskel, der kan ligge i at være med.
Der er det ikke et spørgsmål om, hvor stor man er, hvor mange kvadratmeter land man har, eller hvor mange borgere man har; der er det et spørgsmål om det førte ord.
Hvis man overbeviser de andre om, at det her kunne være lavet anderledes, så har man muligheden, når man sidder med ved bordet.
Men man har ikke muligheden, hvis man har et retligt forbehold.
Mette Reissmann (S), 2013-10-10:
Tak for det.
Altså, jeg vil sige, at op til debatten i dag havde jeg indtryk af, at Dansk Folkeparti zigzaggede ret meget i forhold til lige præcis det her emne.
Og jeg bliver jo kun bekræftet i det, når jeg hører hr. Hans Kristian Skibbys tale og i øvrigt også hans argumentation over for ordføreren fra Enhedslisten, i forhold til hvor standpunktet er, når det kommer til, hvorvidt man vil være med til at sikre danske arbejdspladser og dansk konkurrenceevne.
Med det som udgangspunkt kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad der så konkret er forskellen mellem sidste gang, Dansk Folkeparti var med til at afgive suverænitet i lige præcis patentspørgsmålet, og så i dag, hvor jeg nu hører, at hr. Hans Kristian Skibby på Dansk Folkepartis vegne ikke vil være med til at stemme for lovforslaget her i dag.
Hvad er det konkret, der gør forskellen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-10-10:
Det er jo altid en fornøjelse, når man skal opleve, at Enhedslisten kerer sig utrolig meget om de små og selvstændige erhvervsvirksomheder i Danmark – det er måske sådan en lidt uvant rolle for Enhedslisten.
Men vi ønsker da partiet held og lykke med den opgave.
Men man kan også vælge at gøre, ligesom Liberal Alliance har gjort.
De har bare skiftet standpunkt uden at få noget for det.
Deres mandater har ikke flyttet noget som helst.
Men i Dansk Folkeparti ønsker vi faktisk at få noget af vores politik gennemført, og vi må bare sige, at med den debat, der har været de sidste 12 måneder om stigende velfærdsturisme, problematikker om dagpengeret og kontanthjælp, SU og alle mulige andre ting, så gør det altså, at vi har nogle store udfordringer.
Og der synes vi samlet set det er helt legitimt at tage de ting ind som værdige emner for diskussion og forhandling her i Folketinget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Jeg er sådan set meget enig i, at EU ikke skal blande sig i det danske velfærdssystem – den kritik deler jeg.
Men er budskabet fra Dansk Folkepartis side virkelig til små og mellemstore danske virksomheder: Ja, vi ved godt, at en dansk tilslutning til EU-patentdomstolen kommer til at gå ud over jer, men vi har solgt os politisk på et helt andet område på Christiansborg, fordi det lige var opportunt for vores partileder at gøre det – så det er synd for jer?
Er det virkelig det budskab, som Dansk Folkeparti sender til små og mellemstore virksomheder her fra Folketingets talerstol i dag?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-10-10:
Er der noget, erfaringen i hvert fald har lært mig, så er det, at man jo også i politik skal prøve at være pragmatiker, man skal også prøve på at søge sin indflydelse der, hvor man har muligheden for at flytte noget.
Der er det jo altså sådan, hvis man kigger på kendsgerningerne, at vi har en regering, som mangler et flertal for at undgå en folkeafstemning.
Og så har vi Dansk Folkeparti, som har en klokkeklar målsætning om, at vi vil have gjort op med den her stigende velfærdsturisme, der kommer, og som giver andre byrder i Danmark i forhold til den danske samfundsøkonomi og vores samfundsorden i det hele taget.
Derfor er det jo sund fornuft, at man prøver på at indgå i en dialog, hvis ellers der var en dialogvilje til stede.
Det er jo derfor, vi har prøvet på at åbne døren til regeringen og til statsministeren, men der har man jo så valgt at sige, at den dør er man ikke interesseret i at åbne.
Så kan man jo så diskutere i lang tid, hvad der er vigtigst
: Er det, at man går på kompromis med en EU-patentdomstol, eller er det, at man får bugt med den stigende velfærdsturisme?
Jeg anerkender blankt, at det kan være en balancegang, og at den kan være meget vanskelig, men det er nu engang den måde, vi har gjort det på i Dansk Folkeparti, og den tror jeg sådan set er ganske fornuftig.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Tak for det.
Jeg er da glad for at høre, at Dansk Folkeparti ikke mener, at vi skal gå med i EU-patentdomstolen.
Man kan jo være lidt i tvivl om, hvad Dansk Folkeparti egentlig mener.
Den bekymring deler jeg fuldt ud, den deler Enhedslisten.
Men hvorfor er Dansk Folkeparti så parat til at handle med små og mellemstore danske virksomheders ve og vel, som man åbenbart er, når det lyder fra formanden for Dansk Folkeparti, at han er til salg for regeringen?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Jeg synes, det var godt at få en bekræftelse fra Venstre om, at det nemlig er sådan, at danske virksomheder vil kunne tegne et enhedspatent, og at forskellen på, om vi går med, i forhold til udgifter for en virksomhed i forbindelse med at tegne patenter, derfor vil være minimal.
Til gengæld er det vel sådan, at patenter kan gå begge veje.
Danske virksomheder kan jo også blive pålagt byrder, hvis Danmark er med.
Har Venstre forholdt sig til det?
Altså, hvilke konsekvenser kan det få?
Mener Venstre ikke, at der kan være negative konsekvenser, hvis danske virksomheder skal betale til patenter, de har tegnet, hvis vi går med i enhedspatentet og EU-patentdomstolen?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-10-10:
Vi ser det som en stor gevinst, at man kan tegne ét patent, der dækker et stort område, at man kan forfølge krænkere af ens patent inden for et stort område uden at skulle gøre det hvert enkelt sted.
Vi ser altså det her som en kæmpe fordel for dansk erhvervsliv, hvilket sidstnævnte er enige med os i.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-10-10:
Hr. Nikolaj Villumsen har fuldstændig ret.
Man kan jo sagtens tegne det her patent, selv om vi ikke er med.
Det er sådan en dummebøde for innovation, kan man kalde det.
Derudover, hvis vi står uden for, har vi altså ikke muligheden for at have et værneting liggende i København.
Man forestiller sig jo altså, at der skal være regionale domstole, herunder en nordisk-baltisk beliggende i Stockholm, som altså kan have en udkørende forretning til København.
Vi går glip af mulighederne for at påvirke regelsættet, og frem for alt sender vi et signal om, at vi ikke ønsker at være med til det her, at vi ønsker at gøre det en lille smule mere besværligt at drive virksomhed i Danmark end i andre lande.
Derudover gør vi det altså nødvendigt for udenlandske virksomheder, der vil sælge deres produkter i Danmark, fortsat at skulle tegne et dansk patent for at komme ind på det danske marked, og derved gør vi det sværere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Tak for det.
Nu fik vi jo sidst et klart svar fra Venstre på, om de ikke kunne bekræfte, at danske virksomheder ville kunne få et enhedspatent, lige meget om Danmark er med i EU-patentdomstolen eller ej.
Jeg kunne selvfølgelig godt tænke mig at høre, om ikke også Socialdemokraterne kan bekræfte det.
Derudover kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan Socialdemokratiet stiller sig til den bekymring, som bl.a. de it-professionelles fagforening, PROSA og SAMDATA/HK her i hovedstaden, har fremført, nemlig at hvis vi går med i EU-patentdomstolen, kan vi risikere, at nogle af de 40.000 softwarepatenter, som EU-patentkontoret har godkendt, også bliver godkendt i Danmark, og dermed kan danske virksomheder blive sagsøgt for noget så banalt som at bruge en betalingsfunktion på en hjemmeside eller have et faneblad i deres browser.
Mette Reissmann (S), 2013-10-10:
Jeg hørte hr. Nikolaj Villumsen stille to spørgsmål i samme spørgsmål, og jeg vælger at besvare det sidste først.
I forhold til lige præcis den bekymring, der har været fremført i den offentlige debat, vedrørende softwarepatenter og om risikoen for, at patentdomstolen vil medføre, at man lige pludselig kunne komme i en situation som den, hr. Nikolaj Villumsen beskrev, kan jeg bare sige, at det nye patentsystem ikke ændrer ved, hvad man kan få patent på.
Patentreformen ændrer ikke ved det eksisterende regelgrundlag for udstedelse af patenter.
Retsgrundlaget for udstedelse af europæiske patenter, herunder også de kommende enhedspatenter, er den europæiske patentkonventionen, som Danmark har tiltrådt.
Det fremgår af den europæiske patentkonvention, at software i sig selv ikke kan patenteres.
Det er klart, at det indgår i forskellige produkter, men retsgrundlaget og retspraksis, som hr. Nikolaj Villumsen og de berørte organisationer henviser til, kommer ikke til at være anderledes i fremtiden med den her europæiske patentreform.
Med hensyn til det første spørgsmål – må jeg svare på det?
Jeg tror, at jeg afstår.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Tak for det.
Det er selvfølgelig bare, om fru Mette Reissmann kan bekræfte Venstres ja til, at danske virksomheder er lige så godt stillet som alle andre virksomheder i hele verden til at søge enhedspatenter, lige meget om vi er med i EU-patentdomstolen eller ej.
Men jeg må sige, at svaret undrer mig lidt.
Men realiteten er jo, og det håber jeg at Socialdemokraterne er bekendt med, at EU's patentkontor har godkendt, at eksempelvis faneblade i en browser, hvor man f.eks. kan trykke på Socialdemokraternes partiafdelinger, er et softwarepatent, der er blevet taget.
Er det ikke bekymrende?
Og når vi har professionelle organisationer, der siger det, bekymrer det så ikke Socialdemokraterne?
Mette Reissmann (S), 2013-10-10:
Jeg vælger nu at besvare spørgsmål nr. 1, som hr. Nikolaj Villumsen stillede, om jeg kan bekræfte det, som Venstres ordfører bl.a. var inde på.
Og jeg vil bare sige, at hvis Danmark står uden for patentdomstolen, vil vi ikke kunne påvirke, hvordan systemet kommer til at fungere, og vi vil heller ikke have danske dommere med i et fælles dommerpanel, og vi vil heller ikke være med i en eventuel regional afdeling, som bl.a. kommer til at være værneting for de danske virksomheder, som må have en tvist med bl.a. krænkere af deres patent.
Det er frivilligt – jeg vil gerne betone, at det er frivilligt – for virksomhederne at gå med i det her nye enhedspatent.
Virksomhederne kan fortsat udtage nationale patenter i de enkelte lande.
De kan gøre, som de plejer, og dermed får de også den øgede omkostning, som de har i dag, men de får ikke de effektiviseringsgevinster, som ligger i patentreformen.
Det vil jo bare være rigtig, rigtig ærgerligt, og særlig når man, som jeg går ud fra at hr. Nikolaj Villumsen er bekendt med, kan læse ud af høringssvarene, at både dansk erhvervsliv og i særdeleshed dansk fagbevægelse bakker op om det her, fordi det faktisk er en besparelse, som vil medvirke til at skabe vækst og dermed danske arbejdspladser.
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Jeg er sådan set enig med hr. Martin Henriksen i, at der er nogle ting, vi skal have set på, og vi skal også se på, om det er blevet overimplementeret, osv.
Men helt principielt er jeg her ved førstebehandlingen nødt til at spørge Dansk Folkeparti: Hvad er alternativet til, at det her lovforslag bliver vedtaget?
Det er jo ikke, at den gamle Dublinforordning så er gældende.
Jo, det er den for så vidt, men så er det kun Danmark, der holder sig til den, og ingen andre lande, og så giver det jo ikke nogen mening.
Alternativet vil vel være, at vi så er uden for Dublinforordningen, og det vil sige, at vi er uden for det samarbejde, hvor man rent faktisk kan sende asylansøgere tilbage til et andet land, der også er med i Dublinforordningen.
Så vi vil ikke længere kunne gøre det, hvis ikke vi er i et fællesskab.
Så hvad er alternativet til at sige ja til forslaget?
Inger Støjberg (V), 2013-10-10:
Dette lovforslag skal implementere den nye udgave af Dublinforordningen i dansk lov.
Dublinforordningen sikrer, at en asylansøgning kun behandles i et enkelt EU-land, så hvis en asylansøger er rejst ind i Danmark fra et andet EU-land, kan asylansøgeren sendes tilbage igen.
I Venstre er vi tilfredse med, at Danmark har indgået en parallelaftale med EU, så vi har kunnet være en del af Dublinforordningen på trods af vores retsforbehold.
Forordningen har nemlig været en succes; f.eks. blev der i 2012 sendt 1.139 asylansøgere tilbage til et andet EU-land fra Danmark på grund af Dublinforordningen, og det er en nødvendighed at have den for at undgå asylshopping, hvor asylansøgere netop shopper rundt fra land til land for at forsøge at få asyl.
I juni blev den nye Dublinforordning så vedtaget i EU.
For at Danmark fortsat skal kunne være en del af forordningen, skal vi implementere den i dansk lovgivning, og det er derfor, vi står her i dag.
Blandt ændringerne er der for det første, at der skal indføres grænser for, hvor lang tid en asylansøger må frihedsberøves ved overførsel til et andet land.
For det andet er det sådan, at klager skal behandles af Flygtningenævnet i stedet for af Justitsministeriet.
Og for det tredje er det sådan, at klager har opsættende virkning, så en asylansøger ikke kan overføres, før klagen er behandlet.
Som sagt støtter vi i Venstre Dublinforordningen.
Vi har også tænkt os at stemme for det her lovforslag, da vi skal implementere de ændrede regler for fortsat at kunne være med, men der er dog ting, som vi er skeptiske over for.
Vi er nemlig ikke tilfredse med, at klager over overførsler nu får opsættende virkning, vi bryder os ganske enkelt ikke om, at asylansøgere, der ellers er blevet bestemt til at skulle overføres til et andet land, nu kan forlænge deres ophold i Danmark ved at klage.
Med et asylansøgerantal, der jo i forvejen er kraftigt stigende, vil det her blot øge presset på asylcentrene, samtidig ved vi, at der kommer flere asylansøgere til Danmark for at begå kriminalitet, og for Venstre er det altså væsentligt, at disse asylansøgere hurtigt kan udvises af Danmark igen.
De får nu mulighed for at blive her længere, mens deres klage bliver behandlet.
Men det er jo altså så også sådan, at vi er kommet i en take it or leave it-situation, kan man sige, vi kan ikke bare plukke de gode elementer ud, og da vi fra Venstres side vurderer, at der er langt flere fordele end ulemper ved at være med i Dublinforordningen, vil vi på trods af vores betænkeligheder støtte lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Tak for det.
Jeg og Dansk Folkeparti er sådan set enige i, at Dublinforordningen er en af de få fornuftige ting, EU har opfundet, og derfor er vi jo altid lidt kede af det, når man så rent faktisk begynder at ødelægge en ganske fornuftig ordning.
Og det er sådan set det, som det her lovforslag lægger op til.
For der er jo ikke nogen tvivl om, at når klager får opsættende virkning, så klager man jo nok.
Jeg har forstået det sådan, at det ikke er et krav, når man implementerer det her i dansk lovgivning, at alle klager skal have opsættende virkning, altså, det er simpelt hen en overimplementering fra Justitsministeriets side, at alle klager får opsættende virkning.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Inger Støjberg, om Venstre har den opfattelse, at det måske var noget, man kunne stille krav om til regeringen – altså at man skal lade være med at overimplementere det, så det ikke er alle klager, der får opsættende virkning – som betingelse for, at Venstre kan støtte lovforslaget.
Inger Støjberg (V), 2013-10-10:
Jeg synes, vi i fællesskab skal bede justitsministeren om at udrede det spørgsmål, for det er et ganske væsentligt spørgsmål, hr. Martin Henriksen stiller.
Og det er bestemt ikke noget, jeg vil afvise at vi kunne være med på.
Jeg tror nok, at det ligger væsentligt uden for lovforslaget, som det ligger her, i og med at det er en diskussion om, hvordan Flygtningenævnet skal sammensættes.
Men den diskussion synes jeg at vi skal tage i udvalget, og det er en diskussion, som jeg også meget gerne vil tage med Dansk Folkeparti.
Men lad mig sige det sådan, at jeg kan se både fordele og ulemper ved det.
Lad os tage diskussionen om det, men jeg synes bare ikke, det nødvendigvis hører hjemme, lige når vi behandler det her lovforslag.
Ole Hækkerup (S), 2013-10-10:
Jeg glæder mig igen over den forrige ordførers positive tilgang til regeringens lovforslag.
Som det allerede er nævnt, gennemføres der med det her lovforslag regler og bestemmelser, som tilhører den reviderede Dublinforordning.
Socialdemokraterne kan støtte det her forslag.
Det handler, som fru Inger Støjberg allerede har nævnt, om, at hvis man søger asyl, skal ansøgningen behandles i et og kun et land.
Hvem der har ansvaret for at behandle asylansøgningen, bliver fastlagt, og hermed forhindrer vi, at man kan gå rundt og søge asyl i flere lande samtidig.
Det er efter Socialdemokraternes mening et godt system.
Når der nu er en fælles ordning om netop det her system, er der selvsagt også en god logik i, at reglerne for, hvordan man skal behandle en ansøgning, og hvordan man skal behandle en asylansøger, også bliver ensrettet, herunder regler for klager, for frister, for frihedsberøvelse osv.
Som det også allerede er nævnt kortvarigt, og som der også står i bemærkningerne til lovforslaget, er det her jo omfattet af retsforbeholdet, og hermed har Danmark indgået en parallelaftale.
Og man kan sige, at når vi vedtager dette lovforslag, tiltræder vi den aftale, som alle de andre EU-lande har indgået.
Så fremgår det i øvrigt også af bemærkningerne, at omlægningen her fører til en mere effektiv sagsbehandling, både fordi klager og selve sagen nu kommer til at ligge i Flygtningenævnet, og fordi der bliver indsat nogle meget mere præcise og kortere frister, og jeg tror, det hjælper til en mere effektiv sagsbehandling.
Og det går vi helt grundlæggende også ind for.
På den baggrund skal jeg selvfølgelig anbefale forslaget til vedtagelse.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Kan hr. Ole Hækkerup ikke se, og tror han ikke, at når nu man siger til en asylansøger: Hvis du kommer til Danmark, du søger om at få asyl, og de danske myndigheder så siger, at du altså har været i et andet EU-land først, så derfor skal du sendes tilbage dertil – og så får asylansøgeren at vide: Du kan klage over den her afgørelse, og du skal vide, at hvis du klager, har det opsættende virkning, så mens klagen bliver behandlet, får du lov til at være i Danmark – at folk så klager og derved trækker tiden ud?
Det vil være glimrende.
Så kunne jeg også godt tænke mig at spørge ind til en anden del af lovforslaget.
Det er jo sådan, at Dansk Flygtningehjælp udpeger repræsentanter til Flygtningenævnet.
Det vil sige, at der vil kunne opstå sager, hvor Dansk Flygtningehjælp – en repræsentant for Dansk Flygtningehjælp – vil være med til at afgøre, hvorvidt de her asylansøgere har ret i deres klage.
Samtidig med at Dansk Flygtningehjælp udpeger repræsentanter til Flygtningenævnet, får de jo i lovforslaget en status, der minder om en forsvarsadvokats – de yder juridisk bistand til asylansøgere, der klager.
Det er jo en dobbeltrolle.
Mener Venstre, at det er hensigtsmæssigt?
Mette Bock (LA), 2013-10-10:
Tak for det.
Vi er i Liberal Alliance generelt positive over for forslagene til ændringer i L 6.
Liberal
Alliance
ønsker vi generelt en udlændingepolitik, der indebærer, at vi kan invitere mennesker til Danmark, som både kan og vil arbejde og forsørge sig selv og dermed bidrage til det danske samfund, og at vi samtidig sikrer, at vi kan lukke dørene for dem, som hverken kan eller vil.
Danmark er et lille land, en lille nation, der historisk set har handlet med andre lande og altid har været afhængig af det, og det har gjort os rigere.
Vi har en lang kystlinje og generationers tradition for selv at rejse ud.
Samtidig har vi også fået opbygget et samfund, som vi alle sammen holder af og skatter.
Derfor ønsker vi i Liberal Alliance kun at åbne døren for udlændinge, som kommer hertil for at arbejde og forsørge sig selv og sine.
Vi vil ikke være naive og åbne over for skatteyderbetalte goder til mennesker, som ikke har boet og arbejdet i Danmark i en længere periode.
Men i forhold til L 6 ser vi det generelt som positivt, at vi justerer visumreglerne, sådan at vi styrker mulighederne for arbejdskraftens bevægelighed og udlændinges mulighed for at komme hertil som turister.
Enkle regler og afbureaukratisering er desuden en hjertesag for Liberal Alliance.
Både udlændinge og virksomheder skal helt enkelt og ukompliceret kunne få indsigt i de gældende regler, så kompleksiteten alene ikke bliver en barriere.
Det vil vi også gøre i denne sag.
Men som sagt støtter vi forslaget, da vi ser det som en afbureaukratisering og forenkling af de gældende regler.
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Lovforslaget her er jo et lovforslag, som vil styrke dansk erhvervsliv.
Det er der slet ingen tvivl om, fordi lovforslaget netop gør det, at der bliver mere fleksibilitet.
Det bliver nemmere, og det bliver hurtigere at sørge for de forretningsforbindelser, man har, kan komme hertil.
Eller hvis der er en medarbejder fra et datterselskab ude i den store verden, der af den ene eller den anden årsag har behov for at komme til Danmark, kan det komme til at gå hurtigere og mere smertefrit.
Man har nemlig mulighed for at gå ind og sige til bestemte virksomheder: Vi har gode erfaringer med, at der i forbindelse med de medarbejdere og de forretningsforbindelser, I får hertil, altid er orden i tingene.
Der har aldrig været problemer, og derfor giver man den virksomhed adgang til, at de kan køre den hurtige og nemme vej.
Det synes vi faktisk fra konservativ side er rigtig godt.
Vi har som andre partier også fra konservativ side lagt pres på, for at vi netop fik et sådant lovforslag, der gør, at det bliver nemmere at drive erhverv i Danmark, specielt i forhold til udenlandske forretningsforbindelser, og hvis man har udenlandske datterselskaber eller afdelinger, hvor der er behov for den hurtige kommunikation og for at besøge hinanden.
Det nytter jo ikke noget, at det tager så lang tid at få visumansøgninger igennem, så det i nogle tilfælde – jeg kender godt gennemsnitstiden – tager så lang tid, at det kursus, man skulle have været på, for længst er forældet.
Man har faktisk været nødt til at komme på et nyt kursus, og så måtte man skulle lave en ny ansøgning.
Der har været for meget bøvl i mange situationer, og derfor synes vi, at det er godt, at regeringen fremsætter forslaget her.
Vi kan fra konservativ side støtte lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2013-10-10:
Vi har nedsat en stor, bred arbejdsgruppe, som har kigget på det her, og som har set på, hvad man kan lære af andre, hvordan man kan placere Danmark, således at vi også via en ændring af vores visumpraksis på de her områder, få områder, der er tale om her, kan stille danske virksomheder mere gunstigt.
Jeg håber, at det står klart for alle, at i tider, hvor vi diskuterer vækst, beskæftigelsesmuligheder for at bringe Danmark fremad, er det klart, at det, der sker uden for landets grænser, er interessant.
Der er folk, der har penge og interesser, og som gerne vil investere i Danmark, og dem kan vi selvfølgelig hjælpe til at få lov til det, og det er også det, det her handler om.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Tak for det.
Jeg vil høre, om ministeren kunne komme lidt ind på, hvad erfaringerne er fra Holland, idet man jo lægger op til at kopiere den hollandske ordning, hvor personer, hvis de er tilknyttet bestemte virksomheder, organisationer og foreninger i udlandet, så får en særlig adgang til Danmark.
Altså: Hvad er de hollandske erfaringer, i forbindelse med at der bliver snydt med de her visumansøgninger, når de søger ind i Holland?
Det var det ene.
Det andet er: Hvilke udenlandske foreninger og organisationer er der tale om?
Morten Bødskov (S), 2013-10-10:
Og der vil blive foretaget stikprøvekontroller i de konkrete sager, og det vil ad den vej selvfølgelig blive tjekket, om der bliver begået misbrug.
Så det – om man vil – regime bliver selvfølgelig fastholdt.
Det skal jo ikke betyde, at vi ikke kan give bedre vilkår for både turisterhvervet og dansk erhvervsliv.