runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2011-10-12:
Jeg er jo fuldstændig enig i, at landbruget er et vigtigt erhverv.
Jeg er også enig i, at landbruget er et erhverv, som skaber de job, som vi alle sammen som politikere er vældig optaget af, nemlig job i Udkantsdanmark.
Jeg synes også, det er vigtigt at tage højde for EU's landbrugsreformer – det var egentlig ikke det, spørgsmålet drejede sig om, men det er jo en aktuel sag i dag, så jeg forstår godt, at spørgeren inddrager det.
Jeg synes bare, det er vigtigt at få sagt i den sammenhæng, at det, vi har set i dag, er et udspil fra Kommissionen, og vi forventer jo faktisk forhandlinger over de næste 2 år.
Og med Danmark som formandsland kommer jeg til at sidde for bordenden i første halvår af 2012 i forhandlingerne i EU, og lur mig, om vi ikke får ændret nogle ting i det forslag, der ligger.
Det er i hvert fald min hensigt at sikre, at EU's landbrugsreform kan være med til at hjælpe med til den grønne omstilling af landbruget, som vi er meget optaget af.
Mette Bock (LA), 2011-10-12:
Som ministeren ved, er der jo fra flere sider rejst alvorlig tvivl om det faglige grundlag for bl.a. en række af de elementer, som ligger i »Grøn Vækst«.
Når ministeren siger, at man gerne vil hjælpe til en omstilling til et såkaldt grønt landbrug, kan ministeren så sige lidt mere konkret om, hvad det rent faktisk er, man vil gøre?
Mener ministeren, at det er rimeligt at haste natur- og vandplaner igennem, inden Danmark overtager EU-formandskabet, eller bør man i respekt for de mange høringssvar og dansk landbrugs pressede situation afvente resultatet fra den natur- og landbrugskommission, som regeringen har stillet i udsigt i regeringsgrundlaget?
Det ligger sådan set er i fin forlængelse heraf: Mener ministeren, at det er rimeligt at haste natur- og vandplaner igennem, inden Danmark overtager EU-formandskabet, eller bør man i respekt for de mange høringssvar og dansk landbrugs pressede situation afvente resultatet fra den natur- og landbrugskommission, som regeringen har stillet i udsigt i regeringsgrundlaget?
Mette Gjerskov (S), 2011-10-12:
Det er jo netop derfor, vi har nedsat den natur- og landbrugskommission, som jeg har nævnt.
Jeg kan kun gentage det og sige, at kommissionen jo skal se på de samlede vilkår for landbruget og for naturen, og den skal komme med løsninger på landbrugets udfordringer.
Jeg bliver den første, der kommer til at stille en lang række spørgsmål til den her kommission om, hvor landbrugets fremtid er henne, hvad vi skal gøre, hvad det er for nogle rammebetingelser, vi kan hjælpe landbruget med, om der kan være noget i landbrugsloven, om der kan være noget i ejerforholdene.
Det gælder i det hele taget for landbrugets forhold, nemlig hvad vi kan gøre for at hjælpe med den grønne omstilling.
Vi har i regeringsgrundlaget klart sagt, at vi ønsker, at Danmark fortsat skal være et landbrugsland.
Vi har et ønske om, at landbruget skal være en vigtig og nødvendig del af omstillingen til en grøn økonomi.
Vi kan også konstatere, at landbruget over de sidste 10 år har opbygget en stor gæld, og det er virkelig en barriere for en kommende omstilling.
Det er også en barriere for yngre landmænd, som gerne vil ind i erhvervet.
Derfor vil vi også nedsætte en hurtigtarbejdende naturog landbrugskommission.
Jeg er ikke helt klar over, hvad det er for nogen dyre og konkurrenceforvridende afgifter, spørgeren spørger om, men jeg vil bare sige, at for så vidt angår afgifter, er vi jo indstillet på at fuldføre den tidligere regerings planer om at indføre pesticidafgiften og at forhøje den.
Mette Bock (LA), 2011-10-12:
Jeg spørger lige en gang til: Kan ministeren så sige noget konkret om, hvad man så vil gøre for at sikre, at dette erhverv også bliver økonomisk bæredygtigt?
Mette Gjerskov (S), 2011-10-12:
Vores landbrugspolitik er i langt højere grad en grøn omstilling, og deri ligger naturligvis, at landbruget skal blive mere bæredygtigt, både økonomisk og miljømæssigt.
Det er det, der er helt afgørende for os.
Koordinationen består jo bl.a. i, at jeg rent faktisk har indvilget i at svare på et spørgsmål, som ligger på skatteministerens område, kan jeg sige, om skatter og afgifter.
Selv om det vedrører landbruget, er det jo i høj grad også noget, der sker i Skatteministeriet, og derfor vil der være et meget tæt samarbejde i regeringen om det her.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at vi tror, at landbruget har en grøn fremtid, og det vil vi gerne hjælpe dem med, men vi hjælper dem ikke, hvis vi lader dem fortsætte med at have en produktion, som er ubæredygtig.
Det er ikke bæredygtigt, når giften havner i grundvandet, det er ikke bæredygtigt, når der er for meget kvælstof, der havner i vores fjorde, så derfor vil vi gerne hjælpe landbruget med den omstilling.
Vi nedsætter en natur- og landbrugskommission, vi vil gerne hjælpe landbruget, men det skal være til en grøn omstilling.
Mette Bock (LA), 2011-10-12:
Når der er et regeringsskifte, er det jo samtidig også en mulighed for at tage dårlig arv bort, og hvad angår det samlede afgiftstryk, som man kan læse ud af det nye regeringsgrundlag, vil jeg sige, at det naturligvis ikke er alle afgifter, der hører under ministerens ressortområde.
Men hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at sikre, at der sker den nødvendige koordination mellem ministerierne, så et enkelt erhverv som landbruget ikke kommer i klemme i den samlede byrde, man vil pålægge dette erhverv, når man jo samtidig siger, at man gerne vil sikre, at vi i Danmark fortsat har et stærkt landbrug?
Esben Lunde Larsen (V), 2011-10-12:
Af dagbladet Politiken fremgår det, at Europa-Kommissionen i sit oplæg til fremtidens landbrugsstøtte vil ramme dansk landbrug hårdt, og det kan vi da også ved selvsyn konstatere oven på dagens udspil fra Europa-Kommissionen.
Jens Hansen, der er økonom og professor på Fødevareøkonomisk Institut på Københavns Universitet, vurderer da også, at den langt ringere landbrugsstøtte kan få økonomien til at vælte hos hver tiende danske landmand.
Samtidig ved vi, at en landmand skaber ni arbejdspladser i følgeindustrien, så det er altså et vigtigt erhverv, når det gælder jobskabelse.
Derfor vil jeg da også gerne spørge fødevareministeren, hvorvidt det er tiden nu til, at regeringen vil ramme det danske landbrugserhverv hårdt, når det ser ud til, at Europa-Kommissionens udspil også forringer virkemulighederne, især set i lyset af at vi har brug for jobskabelse i Danmark, ikke mindst i de tyndtbefolkede områder, hvor landbruget spiller en afgørende rolle.
Mette Gjerskov (S), 2011-10-12:
Først vil jeg sige tak for de pæne lykønskninger, og jeg vil da også sige tillykke med valget til ordføreren.
Så går jeg over til besvarelsen.
Der må jeg sige, at vi i regeringsgrundlaget klart har sagt, at det er nødvendigt at skærpe reguleringen af landbrugets brug af sprøjtegift, bl.a. gennem en højere afgift på sprøjtegift.
Men når spørgeren taler om en tilbagerulning af jordskattelettelserne, vil jeg sige, at det faktisk ikke står i regeringsgrundlaget.
Det vil sandsynligvis indgå som en del af skattereformen, men så vidt jeg forstår, er det regeringsgrundlaget, der bliver sat spørgsmålstegn ved. Den tidligere regering havde jo også planer om en forhøjelse af pesticidafgiften med en kompensation via lettelserne af jordskatten.
Desværre skete der jo det, at den tidligere regering kun gav skattelettelserne og ikke indførte afgiften.
Men vi har faktisk tænkt os at gennemføre regeringens oprindelige plan og indføre en afgift på sprøjtegift og fremsætte lovforslaget om det.
Når vi gør det, gennemfører vi ikke kun den tidligere regerings løfte, men naturligvis også vores egne løfter, og når vi gør det, vil vi også fremlægge en klar konsekvensvurdering af forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2011-10-12:
Jeg kan mærke, at man ikke kan komme tættere på det på nuværende tidspunkt, men så kan vi jo sådan runde det her spørgsmål af med at spørge om ministerens holdning og tilgang til det, altså om man vil forsøge at undgå reduktioner lige præcis på landbrugsområdet, som er et særdeles hårdt trængt erhverv i øjeblikket.
Mette Gjerskov (S), 2011-10-12:
Jamen der vil komme reduktioner på 2 mia. kr. Der skal omprioriteres, og derfor kan jeg jo ikke på nuværende tidspunkt sige præcist, hvor det sker, og dermed selvfølgelig heller ikke sige, hvilken andel der vil ligge på landbruget.
Der er en meget klar udmelding om, at vi vil evaluere og sanere, og det er også klart meldt ud, at omprioriteringen skal ske på baggrund af en grundig analyse af den samlede erhvervsstøtte.
Før analysen er foretaget, kan vi jo ikke melde ud på enkeltområder.
Erling Bonnesen (V), 2011-10-12:
Man kunne også sige, at gid det var så vel.
For en omlægning kan jo godt give mening, hvis man får det fokuseret rigtigt.
Det, som det her specifikt går på, og som jeg vil bede ministeren forholde sig lidt mere præcist til, er jo, at man selv i sit eget regeringsgrundlag netop har været ret konkret på det her felt og lige præcis skrevet, at man agter at reducere erhvervsstøtten.
Og vi ved jo alle sammen, at erhvervene og i særdeleshed landbrugserhvervet er under pres på grund af den store internationale finanskrise.
Så jeg vil godt sådan holde fokus en lille smule skarpt på det og spørge, om man kunne komme det bare lidt tættere, eller om man kan garantere, at der ikke kommer nogen reduktioner på landbrugsområdet.
Mette Gjerskov (S), 2011-10-12:
Som nævnt er der jo tale om en evaluering og sanering af erhvervsstøtteordningerne, og som det fremgår af regeringsgrundlaget, sigter øvelsen jo imod at målrette erhvervsstøtten mod produktivitet og innovation.
Det gælder også på landbrugsområdet.
Men på den baggrund er det jo på ingen måde givet, at det vil have en negativ effekt på erhvervet, for erfaringer har vist, at det at være innovativ og fremsynet oftest viser sig at give en konkurrencefordel på den lange bane.
Erling Bonnesen (V), 2011-10-12:
Når det ligesom er, at vi får sat fokus på det, er det, fordi regeringen også selv i sit regeringsgrundlag skriver direkte reduktion, og så må man have gjort sig nogle overvejelser over, hvor man så i givet fald vil foretage den reduktion.
Så det er det, vi gerne vil høre lidt nærmere om.
Spørgsmålet er altså, om man vil tage nogle af de reduktioner hos landbruget Det må man have gjort sig nogle overvejelser over.
Mette Gjerskov (S), 2011-10-12:
Jeg mener sådan set, det er vigtigt at holde fast i, at vi i vores regeringsgrundlag både har en meget klar melding om en skattereform, en meget klar melding om en grøn omstilling for landbruget og en meget klar melding om en natur- og landbrugskommission.
Vi er på vej, og vi hjælper landbruget det, vi kan, men vi vil også sikre, at landbruget bliver bæredygtigt både økonomisk og miljømæssigt.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, skal omprioriteringen ske på baggrund af en grundig analyse af den samlede erhvervsstøtte.
Før den analyse er foretaget, kan jeg jo ikke sige noget om, hvor stor en del af reduktionen der vil komme fra landbruget.
Regeringens analyse vil jo se på alle ministerområderne.
Erling Bonnesen (V), 2011-10-12:
Hvor stor en andel af regeringens bebudede reduktion af erhvervsstøtten mener ministeren, der skal tages fra landbruget, hvor mener ministeren specifikt det skal tages, og hvilke konsekvenser forventer ministeren det vil få for eksport og beskæftigelse?
Mette Gjerskov (S), 2011-10-12:
Det, vi er optaget af, er jo at fokusere erhvervsstøtten, og den vil vi gerne fokusere på en måde, sådan at vi kigger på alle ministerområder.
Det er jo ikke kun mit ministerium, der skal kigges på, men det er alle ministerområder.
Men hvordan reduktionen præcis vil blive, kan jeg ikke sige, før vi har lavet analysen.
Erling Bonnesen (V), 2011-10-12:
Hvor stor en del af regeringens bebudede skattestigninger skal opkræves hos landbruget i form af skatter, grundskyld og afgifter, og hvilke konsekvenser vil det efter ministerens vurdering få for eksport og beskæftigelse?
Esben Lunde Larsen (V), 2011-10-12:
Først og fremmest tillykke med udnævnelsen til fødevareministeren, som jeg ser frem til at skulle arbejde sammen med.
Dernæst går jeg over til selve spørgsmålet: Hvordan bidrager en tilbagerulning af jordskattelettelserne og en forhøjelse af pesticidafgiften efter ministerens opfattelse til at stabilisere landbrugets økonomi, jævnfør at det af regeringsgrundlaget fremgår, at landbrugets økonomi skal stabiliseres?
Hvordan bidrager en tilbagerulning af jordskattelettelserne og en forhøjelse af pesticidafgiften efter ministerens opfattelse til at stabilisere landbrugets økonomi, jf. at det af regeringsgrundlaget fremgår, at landbrugets økonomi skal stabiliseres?
Mette Gjerskov (S), 2011-10-12:
Nu er jeg jo sikker på, at hverken fedtafgiften eller afgiften på sprøjtegift er noget, der kommer bag på en ordfører for Venstre, som jo netop selv har været med til at love de to afgifter og været med til at indføre dem.
Så der tror jeg faktisk at ordføreren er helt klar over de konsekvenser, der er.
Når vi taler om en skattereform, er der jo netop tale om en reform, og når regeringen går ind i et reformarbejde, vil vi gerne lave en samlet løsning, og derfor kan jeg ikke på nuværende tidspunkt komme med nogen konsekvensberegninger.
Men jeg kan i hvert fald sige, at når vi fremsætter lovforslag i Folketinget, vil der være konsekvensberegninger.
Erling Bonnesen (V), 2011-10-12:
Jeg synes, det er fint, at vi begynder sådan at få pirket en lille smule i det, og det var sådan set også det, der var hensigten med spørgsmålet.
Hvis vi prøver at se lidt på sammenhængen i regeringsgrundlaget, starter man jo også fint med at skrive, at man fortsat ønsker et landbrugs- og fødevareerhverv, og at det skal være en af grundpillerne fremover, og det er også fint nok, men så er det bare, når man længere omme i regeringsgrundlaget skriver, at man faktisk ønsker at stille en række kraftige krav og netop lige præcis vil pålægge erhvervet skatter og afgifter, at jeg vil spørge: Hvordan er så ministerens vurdering af sammenhængen i det her, altså at man gerne vil nogle ting, men så samtidig ligesom bremser dem?
Det synes ikke lige at hænge helt sammen.
Mette Gjerskov (S), 2011-10-12:
Jeg er jo godt klar over, at spørgeren meget gerne vil have, at jeg her skal stå og redegøre for detaljer i det analysearbejde og reformarbejde, som regeringen agter at iværksætte.
Men jeg synes også, at man skal have respekt for, at jeg nu har været minister i en uge, og det analysearbejde og reformarbejde, vi vil iværksætte, er ikke gjort færdig på en uge.
Skattereformen kommer til næste år, den skal være fuldt finansieret, og den skal nedsætte skatten på arbejde markant.
Men vi ønsker også en grøn omstilling, og det vil sige, at landbruget jo får en positiv rolle i den grønne omstilling.
Det er jeg helt overbevist om.
Derudover er der nogle helt konkrete afgifter, og vi har meldt fuldstændig klart ud, at det f.eks. gælder usunde fødevarer og i høj grad det område, som også er mit, nemlig sprøjtegift.
Vi vil ikke have gift i drikkevandet, og derfor er vi parate med en afgift på sprøjtegift.
Men derfra og til at komme med hele konklusionen på hele reformarbejdet er der et stykke vej, og det kan jeg ikke gøre i dag.
Erling Bonnesen (V), 2011-10-12:
Men også på dette spørgsmål svarer ministeren, at man vil tage hensyn til den kommende skattereform og skal have det analyseret.
Det er også fair nok, at man skal have det analyseret, men alene det forhold, at man henviser til, at man agter at sætte gang i en skattereform, viser jo, at der fortsat er nogle overvejelser, for lige præcis på det her felt har man været ret præcis i regeringsgrundlaget, og så må man også have gjort sig nogle overvejelser om, hvorvidt man vil følge det, som regeringspartierne tidligere har meldt ud, nemlig at man vil henlægge en del af beskatningen, herunder også jordskatterne, til landbrugserhvervet og foretage en forhøjelse af dem.
Så jeg vil godt lidt tættere på, om man agter at følge op på det, man tidligere har sagt, om at der skal pålægges landbrugserhvervet øgede skatter og byrder.
Mette Gjerskov (S), 2011-10-12:
I regeringsgrundlaget har vi klart tilkendegivet, at vi vil gennemføre en fuldt finansieret skattereform, som markant skal nedsætte skatten på arbejde.
Skattereformen skal også ses i lyset af regeringens ønske om en grøn omstilling.
Jeg kan ikke foregribe resultatet af skattereformarbejdet og konsekvenserne heraf, men regeringens positive syn på landbrugets rolle i omstillingen af samfundet i en grøn retning vil jo være et væsentligt pejlemærke i regeringens politik.
Herudover har regeringen planer om at hæve afgifterne på usunde fødevarer og indføre en afgift på sprøjtegift.
Jeg er bekendt med, at den tidligere regering har arbejdet med noget lignende.
Jeg er ikke bekendt med det endelige forslag nu, men når vi fremsætter forslaget, vil vi, som man nu skal, redegøre for konsekvenserne af forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2011-10-12:
Hvor stor andel af regeringens bebudede skattestigninger skal opkræves hos landbruget i form af skatter, grundskyld og afgifter, og hvilke konsekvenser vil det efter ministerens vurdering få for eksport og beskæftigelse?
Astrid Krag (S), 2011-10-12:
Og mit udgangspunkt er også, at de fælles sundhedskroner, vi har, ikke er ubegrænsede.
De fælles sundhedskroner, vi har, skal ikke gå til, at nogle får bedre adgang.
Folk skal behandles, alt efter hvor syge de er, og ikke efter, hvor godt økonomisk stillet de er.
Det er det, der er det politiske udgangspunkt.
Hvis vi så kigger på, hvem det er, der nyder godt af det her, må vi jo sige, at det gør vores pensionister ikke, det gør vores studerende ikke, det gør vores arbejdsløse ikke.
Og hvis vi kigger på arbejdsmarkedet overordnet, så er der jo meget få offentligt ansatte, der nyder godt af det her – det var derfor, jeg nævnte SOSU-assistenten i min tale – mens de privatansatte i højere grad nyder godt af det.
Så helt grundlæggende er det asocialt at sige, at vi alle sammen skal være med til at betale for, at nogle kan få skattefradrag for deres sundhedsforsikringer, og det er grundlæggende noget, der er med til at opdele vores borgere i A- og B-hold, når det kommer til sundhed, og det strider mod min grundlæggende forståelse af, hvad der har gjort det danske sundhedsvæsen så stærkt.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-10-12:
Men reglerne er jo sådan skruet sammen, at når en arbejdsgiver vil give sine ansatte en sundhedsforsikring, skal han give den til alle på sin virksomhed.
Det er altså både direktøren, der får en, og det er arbejdsmanden, der får en.
Så at afskaffe fradraget vil da alt andet lige betyde, at uligheden på arbejdspladserne stiger og ikke falder.
Astrid Krag (S), 2011-10-12:
Igen tak for lykønskningerne, og jeg ser også meget frem til samarbejdet med ordføreren for Liberal Alliance.
Jeg vil indledningsvis nævne for spørgeren, at alle borgere jo har ret til at blive behandlet på et privathospital, som regionen har indgået aftale med, hvis det offentlige sygehus ikke kan tilbyde behandling inden for sundhedslovens tidsfrist.
Fri og lige adgang til sundhed er en af grundpillerne i det danske velfærdssamfund, og det er en tradition, som desværre er blevet delvis ødelagt af den tidligere regering, bl.a. som konsekvens af den her skattefritagelse for sundhedsforsikringer.
Skattefritagelsen for sundhedsforsikringer skaber nemlig et A- og et B-hold, når det kommer til adgangen til sundhedsydelser, og det er helt grundlæggende et forkert spor, hvis ikke vi behandler patienter efter, hvor syge de er, men efter, om de har en sundhedsforsikring eller ej.
Danskere, som ikke har en sundhedsforsikring, kommer ikke bare bagest i køen til behandling, men de skal også betale en højere skat, for at andre kan få skattefritagelsen.
Knap 90 pct. af alle sundhedsforsikringer er arbejdsgiverbetalte, mens de resterende 10 pct. er individuelt tegnede.
Skattefritagelsen medfører skattefordele for nogle erhvervsaktive, men de erhvervsaktive er langt fra repræsentative for hele arbejdsstyrken.
En rapport fra maj i år udarbejdet af Syddansk Universitet konkluderer, at dem, der har private sundhedsforsikringer, i forvejen er bedre stillet end dem uden sundhedsforsikring, både med hensyn til uddannelse og med hensyn til indkomst.
De sundhedsforsikrede har nemlig en væsentlig højere gennemsnitlig årsløn end personer uden sundhedsforsikring.
Så spørgerens bekymring for dem, der ikke selv har råd til at betale for private forsikringer, er mildest talt hul snak.
Dem, der har dårligst råd, har aldrig fået tilbuddet om skattefritaget sundhedsforsikring.
Regeringen ønsker ikke, at SOSU-assistenten, at rengøringsdamen, og at alle dem, der står uden for arbejdsmarkedet, skal være med til at betale for, at de velstillede kan få en hurtigere behandling end personer uden sundhedsforsikring.
Det er asocialt.
Regeringen ønsker, at der skal være fri og lige adgang til sundhed.
Det er en af grundpillerne i vores velfærdssamfund, og det er jo sådan set den politiske bevæggrund for at ville afskaffe skattefritagelsen for sundhedsforsikringer.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-10-12:
Tusind tak, og tillykke til ministeren.
Kan ministeren forklare, hvorfor regeringen vil afskaffe fradraget for private sundhedsforsikringer, når de velstillede fortsat vil købe forsikringerne, mens de, der som en direkte konsekvens ikke længere selv kan betale, vil miste muligheden for at blive behandlet på et privathospital?
Kan ministeren forklare, hvorfor regeringen vil afskaffe fradraget for private sundhedsforsikringer, når de velstillede fortsat vil købe forsikringerne, mens de, der som en direkte konsekvens ikke længere selv kan betale, vil miste muligheden for at blive behandlet på et privathospital?
Astrid Krag (S), 2011-10-12:
Mit udgangspunkt har hele vejen igennem den her sag i den tid, hvor jeg har været minister, været, at det ikke duer, at patienterne bliver ladt i stikken, og at patienterne selvfølgelig skal have den behandling.
Det er klart, at der er nogle helt særlige kompetencer på Filadelfia, og det er rigtig vigtigt at fastholde det.
Derfor er det jo så også godt at se, at parterne har kunne nå en aftale, og at man er glad for den, både fra regionens side – og det er en region, der har skullet forhandle det her på vegne af alle regionerne – og fra hospitalets side.
Det må jeg jo henholde mig til.
Liselott Blixt (DF), 2011-10-12:
Jeg tror også, ministeren ved, hvordan det er, når man forhandler.
På et tidspunkt bliver man måske nødt til at tage det bedste, man kan få ud fra de principper, der er.
Når jeg står her, er det også for at høre ministerens holdning til, hvad man mener man skal gøre ved et specialiseret område.
Vi står med et specialiseret område, som er det eneste, vi har i Danmark, og man lukker nu to afdelinger.
Patienterne er sendt hjem.
Det er børn, det er små børn, det er teenagere, der er blevet sendt hjem, uden at de kan få behandlingen et andet sted.
Det er et problem, der skal løses nu.
Jeg vil så sige, at ministeren behøver ikke at svare på det.
Jeg har kaldt ministeren i samråd, hvor jeg så håber vi får en mere uddybende dialog om det her og nogle klare signaler om, hvad man fra ministerens side vil.
Astrid Krag (S), 2011-10-12:
Jeg kan ikke sige andet end det, jeg allerede har sagt, nemlig at med den her driftsoverenskomst er der skabt en enighed om både forståelsen af, hvad der skal leveres inden for frit valgs-rammen, hvad man har lavet af konkrete samarbejdsaftaler omkring de patienter, som jo reelt er plejepatienter og ikke er patienter i aktiv sygehusbehandling, og af, hvilke muligheder Filadelfia har i forhold til det frie sygehusvalg og behandlingsgarantien.
Derudover ligger der så den aftale om de 10 mio. kr.
Jeg kan konstatere, at såvel formanden for hospitalets bestyrelse som regionsrådsformanden er glade for den aftale, man har indgået, og at den konflikt og uoverensstemmelse, der dermed har rumsteret også i længere tid, og hvor min forgænger også har været inde og sidde med til et møde for at se, om parterne kunne nå hinanden, har man nu så selv nået til enighed omkring.