runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Men forslaget er i hvert fald, at folk skal have en ydelse, og det skal de i hvert fald i princippet kunne have til evig tid.
Ellers opstår problemet jo bare lidt senere.
Altså, jeg har lidt svært ved at forstå SF's forslag, for hvis det stopper på et tidspunkt, opstår det samme problem jo bare lidt senere.
Så har SF udskudt problemet.
Og det løser vel ikke problemet?
Det, der løser problemet, er, at folk kommer i arbejde.
Jeg vil gerne høre hr. Jonas Dahl, om han har set de beregninger fra Finansministeriet, som viser, at hvis vi effektiviserer den offentlige sektor med 10 pct. og bruger pengene på at lette topskatten og hæve beskæftigelsesfradraget, vil den samlede beskæftigelse i Danmark stige med 34.000 personer.
Derimod vil der med SF's og regeringens planer om at udvide det offentlige forbrug bare ske det med beskæftigelsen, at der bliver ansat 7.000 flere i den offentlige sektor, og så forsvinder der 7.000 i den private sektor.
Jonas Dahl (SF), 2014-09-09:
Jamen jeg er helt med på, at man kan have mange sådan kasinoforslag hos Liberal Alliance.
Altså, vi kan også sænke skatten på Fyn, sådan som jeg kan huske der var forslag om fra Liberal Alliance.
Så jeg tror, man skal passe på med den her fikumdikøkonomi, som man roder sig ud i.
Men bare for at vende tilbage til det, der var spørgsmålet, vil jeg sige, at jeg svarede ret klart på det indledningsvis, men jeg skal gerne gentage det, for at forståelsen går helt igennem også til Liberal Alliance: Det, vi foreslår, er, at man har en permanent 2-årig dagpengeperiode, som vi kender i dag.
Jeg tror faktisk, det har betydning for rigtig mange mennesker, at man kan bevare den integritet, der ligger i, at man får sin egen indtægt og ikke nødvendigvis skal forsørges af sin ægtefælle.
Så tror jeg, vi kan være helt enige om, at det afgørende selvfølgelig er, at folk kommer ind på arbejdsmarkedet.
Jeg tror ikke, der er nogen – eller i hvert fald meget, meget få – som ikke er interesseret i at gå ind på arbejdsmarkedet, og derfor handler det selvfølgelig om at skabe arbejdspladser.
Men sandheden er jo, at der forsvandt tusindvis af arbejdspladser, da den borgerlige regering sad ved magten indtil 2011.
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Liberal Alliance vil indføre en minusvækst – ikke blot nulvækst, men en minusvækst – på 1½ pct. om året i den offentlige sektor, forstår jeg.
Skal den minusvækst også omfatte sundhedsområdet, hvis det står til hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliance?
Bjarne Laustsen (S), 2014-09-09:
Jeg vil gerne følge op på spørgsmålet om brugerbetaling.
For hr. Simon Emil Ammitzbøll har sagt, at der skal indføres et beløb for at gå til lægen, og det er jo en af de ydelser, som hidtil har været gratis i Danmark.
Der er flere gennem tiden, der har forsøgt sig, men aldrig er sluppet heldigt fra det.
Mener man virkelig, at folk, der ikke har særlig meget, skal betale et beløb for at gå til lægen, når de er syge?
Og hvis de skal gøre det, hvad er det så, de penge skal bruges til?
Hvilke skattelettelser er det, de skal bruges til?
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Tak for det og tak for talen.
Vi har jo diskuteret sundhed her i salen i dag, fordi det både er en satsning i regeringens oplæg og en satsning i andre partiers oplæg, og jeg har noteret mig, at fru Mai Mercado, som er Det Konservative Folkepartis sundhedsordfører, den 21. august udtalte til Berlingske Nyhedsbureau, at regeringens sundhedsudspil er uambitiøst.
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Det beløb skal afsættes hvert år, og det skal være en langsigtet indsats, der skal til, for at levere den service og den forbedring i behandlingen af de enkelte patienter.
Eksempelvis kan vi slet ikke leve med, at dødeligheden er højere i weekenderne, fordi man på området som helhed tilsyneladende ikke er effektive nok.
Det er i hvert fald en ting, som der her og nu kunne gøres noget ved.
Men det er altså, fordi vi mener, at der skal mere til, eksempelvis over flere år.
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Jeg har kun ét spørgsmål.
Nu kan jeg høre fra Socialdemokratiet, at brugerbetaling er af det onde – og det er Dansk Folkeparti sådan set enig i – men er der ikke under den her regering indført brugerbetaling for tandlægebesøg?
Er det ikke sådan, at adgangen til tandlægebesøg er blevet begrænset under den her regering, at der er kommet mere brugerbetaling på tandlægebesøg.
Det vil jo så sige, at herude foran vinduerne går folk rundt med dårlige tænder, og det er alle de fattige, og det er børnene, og det er synd.
De går derude nu og har dårlige tænder på grund af den brugerbetaling, som denne regering har indført.
Jeg har ikke yderligere spørgsmål.
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Hvis man kigger i vores 2020-plan, som jo altså er den langsigtede økonomiske politik, hvor der skal være holdbarhed, så kan man se, at vi laver om for 62 mia. kr. Her siger vi f.eks., hvordan vi vil finansiere vores velfærdssamfund.
Vi vil nedsætte en udgiftskommission, hvor vi kaster alle boldene op i luften og lander dem rigtigt.
Alene gennem det skal der findes en besparelse på 5 mia. kr., som så direkte kunne bruges i sundhedssektoren.
På samme måde er det med den produktivitetsforbedring, der måtte komme, som vi forventer kommer, og som vi også har set komme på det seneste i den her regerings tid: De penge kan bruges til og kanaliseres tilbage til en bedre og styrket behandling, sådan at man kan gøre anvendelse af nye behandlingsformer, medicin og teknologi.
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Jeg vil gerne fortsætte lidt i samme emne.
Jeg har også et citat med, fordi fru Mai Mercado fra Det Konservative Folkeparti sagde til Berlingske Nyhedsbureau den 21. august, da regeringen var kommet med sit sundhedsudspil, at det er »helt rigtigt set at bruge penge på kræftpatienterne og kronikerne«, og roser det her udspil.
Hvor er det sådan mere konkret, at De Konservative vil finde penge til at forbedre sundhedsvæsenet, når man samtidig vil have nulvækst i den offentlige sektor?
Kan vi komme det lidt nærmere?
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Jamen det har jeg jo faktisk lige givet et fyldestgørende svar på.
Vi roser oplægget fra regeringen med hensyn til den her satsning, den er vi enige i.
Vi har så dertil føjet, at den produktivitetsforbedring, der kommer, altså at man får mere for de samme penge, den besparelse, der ligger i det, skal blive i området til nye behandlingsformer, ny teknologi, bedre behandling af patienterne og de syge, og vi vil løbende være villige til at finde nye penge.
Det er jo ikke nødvendigvis inden for udgiftsstoppet, det, vi taler om.
Hvis der er ting, der skal prioriteres, er det jo den samlede vurdering af økonomien, der kan rokeres om på, hvor man prioriterer noget op og andet ned.
Men ingen skal være i tvivl om, at der ikke er ét parti på Christiansborg, der er mere optaget af at bekæmpe kræft bedre og stærkere, end vi har gjort, og at vi selvfølgelig skal finde penge til også at udnytte de nye muligheder, der kommer.
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Det er simpelt hen fantastisk.
Hvis man vil operere med nulvækst og roser regeringens udspil – her skal vi bruge 5 mia. kr. mere – så skal man jo finde de penge et andet sted.
Nu har hr. Mike Legarth haft et par chancer, og jeg vil gerne give ham en mere.
Hvor skal de penge komme fra?
Kan vi ikke få nogle konkrete svar fra Det Konservative Folkeparti?
Man kan ikke bare sige: Jo, det er vi helt vilde med, og så ikke have nogen idé om, hvordan man vil finansiere det.
Hvordan skal det ske?
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Men regeringens sundhedsudspil er jo netop finansieret over flere år.
Det er sådan set det, der er forskellen på regeringens udspil og Venstres udspil – det Venstre, som De Konservative peger på.
Men hvis vi ser på Det Konservative Folkepartis egen politik, kan jeg ikke se i De Konservatives 2020-plan eller andre steder, at man har en satsning på sundhedsområdet.
Så hvor skal de midler komme fra til det, hr. Mike Legarth taler om?
Bjarne Laustsen (S), 2014-09-09:
Jeg kan forstå på hr. Ole Birk Olesen, at folk i Danmark går til lægen, uden at der er grund til det.
Kan man ikke give nogen nærmere eksempler på, hvem det er?
Det er jo en kæmpe skævvridning, som Liberal Alliance foreslår her.
Jeg spurgte også til det tidligere: Hvis man kan drive nogle penge ind via brugerbetaling, hvem er det så, der skal have skattelettelserne?
Er det oppe i toppen hos direktørerne, mens man lader de fattige betale for at gå til lægen?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Altså, vi har jo en bred vifte af skattelettelser på programmet.
Den største skattelettelser, vi har på programmet, den, der tager cirka en tredjedel af de penge, vi har skrabet sammen i vores økonomiske program, er jo en stor skattelettelse i bunden af indkomstskalaen, hvor ingen skal betale en krone i indkomstskat, heller ikke arbejdsmarkedsbidrag, af de første 7.000 kr., de tjener om måneden ved at gå på arbejde.
Det er virkelig noget, der vil rykke i Danmark.
Jeg tror endda, at det er noget, der vil gøre ligheden blandt de beskæftigede større, end den er i dag, hvor man også beskatter de små indkomster hårdt.
Så vi har flere skattelettelser på programmet, men de fleste penge går til at lette skatten i bunden.
Trine Mach (SF), 2014-09-09:
Det kan dog ikke dække over det mere dystre, som ordføreren så til gengæld også afdækkede, nemlig den afmontering af den danske velfærdsmodel, som Liberal Alliance i virkeligheden er ude efter, en velfærdsmodel, som de nordiske lande faktisk scorer mange misundelige blikke på internationalt.
Jeg er egentlig interesseret i at høre: Hvem på den borgerlige fløj mener Liberal Alliances ordfører, at man vil være i stand til at gennemføre de her grundlæggende forandringer af samfundet med, og er man klar til at støtte en borgerlig regering efter næste valg, hvor der fortsat er vækst i den offentlige sektor?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Altså det, det handler om, er, at Danmark i dag har verdens højeste skattetryk på 48-49 pct.
Hvis hele Liberal Alliances program gennemføres, vil vi have et skattetryk på ca. 43 pct.
Det vil være 1 procentpoint under det svenske skattetryk, det vil være højere end det hollandske skattetryk, det vil være højere end det norske skattetryk, og det vil være betydelig højere end det islandske skattetryk.
Så der er jo ikke tale om en afmontering af nogen velfærdsmodel.
Der er tale om en reform og en justering af den, vi har, fordi den er gået over gevind.
Spørgsmålet var så, om vi ville støtte en regering med en vækst i det offentlige forbrug.
Det kan jeg faktisk ikke svare på, for det er ikke mig, der afgør det.
Det er min partileder, der sidder for bordenden, når den slags forhandlinger foregår, og den partileder er jo altså ikke mig.
Vi har altså taget udgangspunkt i nogle anbefalinger, der bl.a. kom fra Velfærdskommissionen tilbage i 2006 eller sådan noget, og der sad jo fornuftige mennesker, og ingen af dem var mig bekendt ude på at afmontere velfærdssamfundet.
Vi tager også udgangspunkt i de erfaringer med den slags, som kommer fra bl.a. Sverige, og det er heller ikke vores indtryk, at man der ser familier, der ikke kommer til lægen, når de har behov for det.
Det, vi bare gerne vil opnå med en beskeden brugerbetaling hos privatpraktiserende læge, er, at der er en større eftertænksomhed, om man nu har behov for det besøg, og hvis man ikke har behov for det, at man så lige tænker sig om en ekstra gang.
Vi ved, at det er sådan, det vil fungere, og vi ved også, at der sker et overforbrug af privatpraktiserende læge i dag, og det er det overforbrug, som vi gerne vil mindske ved en beskeden brugerbetaling.
Jeg mener altid det samme som min partileder.
Rasmus Prehn (S), 2014-09-09:
Det var interessant.
Jeg vil gerne vende tilbage til det her med sundhedspolitikken, for jeg kan forstå på Liberal Alliances hr. Ole Birk Olesen, at man sådan set synes, det er rimeligt nok, at folk skal betale lidt hos lægen og betale lidt det ene sted og det andet sted, fordi der simpelt hen er for mange, der bare går til lægen for at få en snak.
Men ligger der i virkeligheden bag ved den her udmelding i forhold til sundhedspolitikken et ønske om, at man skal have sundhedspolitik, der fungerer som på et marked.
Nu ved jeg, at Liberal Alliances hr. Ole Birk Olesen har en fortid på Venstres Ungdoms meget liberalistiske fløj, og på den fløj var også en vis hr. Søren Pind, og han har som bekendt lavet ti teser, ti liberalistiske teser.
I en af de her teser hedder det, at helbredelse og øvrige sundhedsydelser er som så meget andet en vare, og noget sådant handles bedst på et marked .
Er der også Liberal Alliances holdning, og er det også hr. Ole Birk Olesens holdning, at sundhed og helbredelse er noget, der bare skal fungere på et marked?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-09-09:
Nu findes der også andre lande med både lavere kompensationsgrad i deres dagpengesystem og kortere dagpengeperioder, som har en lige så høj fleksibilitet på arbejdsmarkedet, som man har i Danmark, men det kan vi tage en anden gang.
Det, jeg henviser til, er, at vi har det her socialpolitiske princip i Danmark, at man forsørger sig selv, inden man beder naboen om at gøre det.
Nu har vi så et system med en dagpengeperiode på 2 år, og det er der så nogle, der er faldet ud af.
Langt hovedparten er kommet på andre overførselsindkomster, hvor der altså ikke stilles krav om, at de kan forsørge sig selv.
Mange af dem vil kunne forsørge sig selv efter de gældende regler, men de får altså alligevel en check fra det offentlige, hvilket vi ved begrænser beskæftigelsen.
Altså, havde man ikke indført nogen af de her overførselsydelser, arbejdsmarkedsydelser og andet, ville en stor del af de personer være kommet i beskæftigelse.
Så jeg vil egentlig bare gerne have, at ordføreren forholder sig til det her princip.
Synes ordføreren, det er et godt princip, at man forsørger sig selv, og hvis man ikke kan det, kan man få hjælp fra det offentlige?
Og hvorfor indfører man så andre ydelser, arbejdsmarkedsydelser og andet, for mennesker, som godt kan forsørge sig selv?
Rasmus Prehn (S), 2014-09-09:
Det her brugerbetalte sundhedssystem er jo noget, man har erfaring med i andre lande.
Der er eksempler på f.eks. enlige mødre, der afholder sig fra at gå til lægen selv eller med deres datter eller søn, fordi pengene sådan set er en barriere.
Er det en tilstand, som Liberal Alliances hr. Ole Birk Olesen ønsker indført i Danmark, at der er folk, der afholder sig fra at gå til lægen, fordi de simpelt hen ikke har penge til at gå derhen, hvorved den sygdom, de har, bliver endnu værre?
Trine Mach (SF), 2014-09-09:
Det har jeg stor respekt for, men jeg kunne så måske spørge, hvad ordføreren selv mener, hvis ordføreren skulle gøre sin mening gældende her i finanslovsdebatten denne eftermiddag i Folketingssalen.
Finn Sørensen (EL), 2014-09-09:
Mange tak.
Tak til ordføreren.
Ordføreren synes, det går forfærdelig godt med beskæftigelsen.
Det ville være dejligt, hvis det var rigtigt.
Kan ordføreren bekræfte, at fremgangen på 12.000 lønmodtagere hovedsagelig skyldes, at de unge mennesker er blevet flittigere til at bijobbe, altså at det er et udtryk for en fremgang i deltidsbeskæftigede?
Kan ordføreren også bekræfte, at det åbenbart ikke hjælper ret mange af de 44.000, der har mistet dagpengeretten indtil nu?
Det er kun 20 pct. af dem, der er kommet i arbejde.
Kan ordføreren også bekræfte, at de lappeløsninger, vi selv har lavet – efter stort besvær med at trække regeringen hen til truget – kun er midlertidige ydelser, der udløber, og at vi allerede i disse måneder oplever mennesker, der ikke længere har ret til den midlertidige arbejdsmarkedsydelse og derfor bliver ramt af kontanthjælpsreglerne med fare for helt at miste kontanthjælpen i kraft af den gensidige forsørgerpligt eller andre stramninger?
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Det var mange spørgsmål i ét.
Hr. Finn Sørensen synes ikke, det er meget, at 20 pct. af de mennesker, der har mistet deres dagpengeret, har fået et arbejde.
Det synes jeg da egentlig er mange – 20 pct. er da mange.
Det er i hvert fald 20 pct., hvis skæbne vi så ikke behøver at bekymre os om, al den stund at de jo har fået et arbejde.
Vi har jo været med til at lave de løsninger sammen med Enhedslisten og SF og selvfølgelig vores regeringspartner, Socialdemokraterne, fordi vi ikke synes, vi kunne efterlade folk uden nogen muligheder.
Men lappeløsninger er lappeløsninger.
De giver ikke holdbare svar på, hvordan vi får et dagpengesystem, som matcher de behov, der er på et moderne arbejdsmarked.
Der er vi nødt til at gøre noget grundigere, og det er jo det, dagpengekommissionen er et udtryk for.
Vi har så sikret forsørgelse for folk, indtil dagpengekommissionen har talt, i en periode på op til 4 år.
Og det er jo det, der ville være gældende for folk også i det gamle system.
Så jeg synes, man skal være meget varsom – meget varsom – med at mene, at hvis vi ikke havde ændret på dagpengesystemet overhovedet, så ville der ikke være nogen problemer i den nuværende situation.
Og jeg synes, det går den helt rigtige vej med beskæftigelsen, og jeg synes godt, vi kan være det bekendt.
Finn Sørensen (EL), 2014-09-09:
Jeg er da virkelig ked af, at ordføreren siger, at de 20 pct., der er kommet i arbejde, behøver vi ikke at bekymre os om.
For en stor del af dem vil aldrig nogen sinde – med de konjunkturer og udsigter, der er – kunne nå at genoptjene dagpengeretten.
Det er jo det, der er hele humlen i sagen.
I disse måneder er der mennesker, der mister retten til den midlertidige arbejdsmarkedsydelse, fordi de har haft de 2 år på dagpenge.
Og næste år vil der være ca. 5.000, der mister retten til den midlertidige arbejdsmarkedsydelse, hvorefter der vil være den sidste klump på et par tusind, der mister den i 2016, hvorefter det er slut med den ydelse.
Det er jo kernen i det hele.
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Det er jo for, at vi ikke igen skal til at lave nye midlertidige løsninger, men kan sige, at nu må det stoppe, at nu må vi have holdbare løsninger og holdbare svar på, hvordan vores dagpengesystem skal indrettes.
Jeg er ikke enig med Finn Sørensen i, at man skal betragte alle mennesker som stakler, vi skal bekymre os om.
Det er da det bedste, der kan ske for mennesker, at de får et arbejde.
Det er da det, der er hele formålet.
Formålet med dagpengesystemet er jo ikke, at folk skal være på dagpenge.
Formålet med dagpengesystemet er jo, at der er et sikkerhedsnet under folk, når de mister deres arbejde.
Men det, vi skal bestræbe os på, er da at give folk et arbejde, at fastholde dem i et arbejde, og hvis deres tilknytning er løs, f.eks. fordi de ikke har kvalifikationer, der matcher det, der er behov for, får de de kvalifikationer.
Det er jo netop det, vi også har lagt os i selen for.
Jacob Jensen (V), 2014-09-09:
Ordføreren sagde i et tidligere svar til min kollega, hr. Peter Christensen, at der i sagens natur er ting, der skiller Det Radikale Venstre og Venstre ad.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men der er trods alt også nogle ting, som man kan sige peger i den samme retning, og ordføreren nævnte jo bl.a. regeringens prioritering på sundhedsområdet.
Det er vi sådan set glade for, vi har også kvitteret for det, og vi har så også selv, som ordføreren vil vide, spillet ud med et sundhedsudspil, som måske kan siges at være lidt mere ambitiøst, men som dog trods alt peger i samme retning som det, som ordføreren og De Radikale også ønsker sig.
Finansloven handler jo om prioriteringer, og derfor vil jeg godt spørge om, hvorfor det er sådan, at De Radikale og dermed regeringen i 2015 vælger at prioritere ulandsbistanden højere end det sundhedspolitiske udspil.
Ulandsbistanden skal øges med omkring 600 mio. kr., og det sundhedspolitiske udspil er på 500 mio. kr.
Hvorfor den prioritering?
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Jamen for os er det jo vigtigt, at vi stadig væk prioriterer penge til verdens allermest fattige.
Det er vigtigt for os politisk.
Vi lever i et af verdens allerrigeste og mest privilegerede lande.
Hvis ikke vi skulle have et overskud til at hjælpe på et tidspunkt, hvor antallet af flygtninge og internt fordrevne er det største siden anden verdenskrig, hvem skulle så?
Hvis vi forventer, at andre rige og privilegerede lande hjælper til at skabe en mere lige balance på den her klode, må vi da også selv være med.
Det er baggrunden for, at vi prioriterer det.
Det er vi faktisk stolte af.
Vi synes til gengæld, at det nærmer sig det skammelige, at Venstre vil prioritere sine gyldne løfter ved at skære i hjælpen til de allermest fattige i den her verden.
Jacob Jensen (V), 2014-09-09:
Jeg skammer mig sådan set ikke, for selv med det udspil, vi lægger op til, vil vi være blandt de meget, meget få lande, en eksklusiv klub i verden, som giver absolut mest i ulandsbistand.
Og jeg skammer mig bestemt heller ikke over det udspil, som vi er kommet frem med på sundhedsområdet, som jo er betydelig mere ambitiøst end det, regeringen lægger op til.
Det gælder bl.a. kræftbehandlingsindsatsen.
Jeg er sådan set bare glad for at høre den radikale ordfører stå på mål for den prioritering, som jeg ikke har hørt ret mange andre fra regeringen tale højt om, nemlig at man faktisk fra regeringens side med åbne øjne, og det er jo fint nok, til næste år vælger at prioritere ulandsbistanden højere end sit sundhedspolitiske udspil, herunder kræftbehandlingen.
Jeg takker for den bekræftelse.
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Jeg hørte ikke noget spørgsmål.
Det var måske nærmere en konstatering.
Men vi står fuldstændig ved de prioriteringer, der ligger.
Vi betragter ikke Danmark som en isoleret øde ø.
Vi har en fuldstændig erkendelse af, at det, der foregår i verden omkring os, også har en indvirkning på det, der sker i Danmark.
Og jeg synes ofte, at jeg har hørt Venstrepolitikere sige, at de foretrækker at hjælpe mennesker tæt på deres hjemlande frem for at hjælpe dem i Danmark.
Det er bare meget, meget svært at se den linje i det, Venstre lægger frem.
Jamen jeg anerkender ikke, at vi ikke gør noget for det private erhvervsliv.
Kort før sommerferien fremlagde vi en vækstpakke, som netop gør en masse for det private erhvervsliv.
Vi mener, at det, vi lægger frem, er et bud på en balanceret økonomisk udvikling.
Vi har det som en ambition, at vi kan blive ved med at investere i fællesskabet, og vi mener, det er godt og genererer gode ting, også for det danske erhvervsliv, når vi gør det.
Men det er selvfølgelig en balance.
Så længe vi holder os inden for det, der er de ansvarlige rammer, så er Det Radikale Venstre med til det, og det mener vi vi gør med det her finanslovsforslag.
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Det er politiske skøn.
Men vi savner jo en forklaring på hvorfor – og en forklaring på, hvad der skal gøres for at imødegå de negative påvirkninger, der kommer.
Der er jo ikke et eneste nyt initiativ i den her finanslov rettet mod den private sektor med hensyn til jobskabelse.
De Radikale er midtimellem.
Men nu kan vi altså se, at Det Radikale Venstre lægger stemmer til en stor statsgæld uden afviklingsplan, et underskud på 60 mia. kr., og alligevel forhøjer man det offentlige forbrug; skatteregningen til erhvervsliv og borgere bliver højere, konkurrenceevnen svækkes, og dermed kommer der færre job og færre penge i statskassen til at levere det velfærdssamfund, vi har.
Det er for mig ubegribeligt, og jeg kan ikke forstå, at Radikale Venstre kan støtte det.
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Det, vi har blikket stift rettet på, er, at alle mennesker i det her samfund skal have en chance.
Alle mennesker skal have en chance for at kunne skabe deres eget liv, og det gør man altså bedst ved at være uafhængig af en overførselsindkomst.
Vi har en gruppe mennesker på arbejdsmarkedet, som har så svag tilknytning til arbejdsmarkedet – de er jo faktisk ikke på arbejdsmarkedet – at vi nok er nødt til at indse, at der skal ske noget ekstra for dem, for at de også kan komme i arbejde.
Det er den gruppe, vi også er interesseret i at løfte.
Der sidder, som hr. Jonas Dahl helt sikkert ved, et udvalg og arbejder på netop at komme med forslag til det nu.
Vi har netop også fra regeringens side taget et initiativ, som handler om socialøkonomiske virksomheder.
Jeg forestiller mig, at vi i fremtiden kommer til at arbejde meget, meget mere med, hvordan vi også skaber rum til de mennesker, som ikke er så arbejdsmarkedsparate, at de har kunnet være medlem af en a-kasse, men som står uden for.