Nicolai Wammen (S), 2014-11-20:
Tak for det.
Lad mig starte med at beklage, at jeg ikke nåede herover helt til start.
Med det fremsatte beslutningsforslag, B 1, ønsker forslagsstillerne fra Enhedslisten, at regeringen skal fremsætte et lovforslag, som gør det ulovligt for danske myndigheder alene eller i samarbejde med udenlandske myndigheder at foretage masseovervågning, hvis det omfatter overvågning uden retskendelse af danske borgeres kommunikation.
Lad mig sige med det samme, at regeringen ikke kan støtte forslaget, alene fordi det allerede i dag ikke er lovligt for danske myndigheder at foretage masseovervågning af danskernes kommunikation.
Det vil jeg vende tilbage til.
Inden da vil jeg nævne, at beslutningsforslaget jo berører emner, som Folketinget har behandlet tidligere, men jeg benytter gerne anledningen til igen at præcisere regeringens synspunkter på området.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget refereres der bl.a. til lov om FE, som er Danmarks udenrigsefterretningstjeneste, og derfor vil jeg godt indlede med at knytte nogle bemærkninger til efterretningstjenestens arbejde og til kontrollen med det.
Vi skal sikre danske interesser og beskytte samfundet mod trusler, og derfor har Danmark ligesom alle andre lande brug for en velfungerende og effektiv efterretningstjeneste.
Det er vigtigt at understrege, at FE's efterretningsmæssige virksomhed er rettet mod forhold i udlandet.
FE's elektroniske indhentning er derfor ikke målrettet mod personer, der er hjemmehørende i Danmark.
FE samarbejder selvsagt også med andre landes efterretningstjenester, andet ville være forkert og ikke tjene Danmarks interesser.
Samarbejdet skal imidlertid altid foregå inden for rammerne af dansk lovgivning, og efterretningstjenesten kan ikke bede udenlandske tjenester om at gøre noget i Danmark, som man ikke selv må gøre.
Alle partier i Folketinget på nær Enhedslisten står bag FE-loven, som fastsætter FE's meget vigtige opgaver med bl.a. at medvirke til at forebygge og modvirke trusler mod Danmark og danske interesser og tilvejebringe det efterretningsmæssige grundlag for dansk udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik.
Det betyder bl.a., at FE konstant skal forsøge at skaffe sig adgang til den kommunikation, som anvendes af de mål i udlandet, som FE indhenter oplysninger om.
Det kan f.eks. være netværk eller andre aktører, der planlægger et cyberangreb eller et terrorangreb mod Danmark.
De udviklinger og trusler, der kan have betydning for Danmarks sikkerhed, er i høj grad grænseoverskridende, og derfor er et nær samarbejde med efterretningstjenester i andre lande helt afgørende.
Det gælder f.eks. i forbindelse med indsatsen mod terror.
FE's samarbejde med udenlandske partnere er helt afgørende nødvendigt, for at FE kan varetage sine opgaver, og et samarbejde giver FE en meget vigtig adgang til andre landes efterretninger og analyser.
Det tætte gensidige samarbejde betyder, at der udveksles oplysninger med samarbejdspartnerne, hvis dette kan være af betydning for FE's eller samarbejdspartnernes opgavevaretagelse, og en samarbejdspartner forventes således at stille oplysninger til rådighed for FE, når sådanne oplysninger f.eks. kan have en særlig betydning for vurderingen af truslen mod Danmark og danske interesser.
Det er ikke her muligt at gå nærmere ind i, hvordan FE konkret løser sine efterretningsmæssige opgaver og indhenter sine oplysninger.
Klassificerede oplysninger af den karakter giver regeringen, hvis det måtte være aktuelt, til Folketingets Udvalg vedrørende Efterretningstjenesterne, det såkaldte Kontroludvalg.
For at kunne udføre sit arbejde, skal FE kunne benytte en lang række metoder og fremgangsmåder.
Derfor fremgår det tydeligt af bemærkningerne til § 3 i FE-loven, at FE i sit arbejde er teknologineutral.
Det fremgår også af bemærkningerne, at FE har til opgave at anvende de indhentningsmetoder, der inden for lovgivningens rammer bedst understøtter FE's opgavevaretagelse.
Jeg kan samtidig slå fast, at både FE's eget arbejde og tjenesternes samarbejde med udenlandske partnere selvfølgelig skal foregå i overensstemmelse med dansk ret.
Forsvarets Efterretningstjeneste kan således ikke selv eller i et samarbejde med udenlandske partnere rette sin elektroniske indhentning mod i Danmark hjemmehørende personer, og lad mig derfor også slå fast, at FE selvsagt ikke må foretage såkaldt masseovervågning af danske borgeres kommunikation.
Tilsvarende må FE selvsagt heller ikke samarbejde med udenlandske myndigheder om at masseovervåge danske borgeres kommunikation.
Også når det drejer sig om FE's videregivelse af oplysninger til udenlandske samarbejdspartnere, skal dette foregå inden for rammerne af dansk lovgivning.
Samtidig med at det er i Danmarks interesse at have effektive efterretningstjenester, er det selvfølgelig også vigtigt, at der i et demokratisk samfund er den fornødne åbenhed og kontrol med tjenesternes virksomhed og de vilkår, tjenesterne arbejder under.
Som bekendt har Folketinget i juni 2013 vedtaget en ny lovgivning for efterretningstjenesterne og kontrollen med dem, som trådte i kraft i januar i år.
Det nyoprettede tilsyn med efterretningstjenesterne har til opgave at kontrollere, om FE's behandling af oplysninger om i Danmark hjemmehørende personer er lovlig.
Folketinget har i forbindelse med den nye lovgivning om efterretningstjenesterne og med ændringer af loven om Kontroludvalget besluttet at udbygge og styrke sin kontrol og indsigt på efterretningsområdet.
Samlet set er der sket en styrkelse af kontrollen med FE.
Folketinget har således besluttet, at et særligt udvalg, Kontroludvalget, kan have indsigt med efterretningstjenesterne, og jeg må derfor opfordre til, at spørgsmål om efterretningstjenesternes konkrete virksomhed bringes op i Kontroludvalget, såfremt der måtte være ønske derom.
Lad mig afslutningsvis sige, at regeringen på den baggrund ikke kan støtte det fremsatte beslutningsforslag.