runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-28:
Det var da dejligt, at vi kunne blive enige om, at der er to modsatrettede effekter af det her forslag.
Der er formentlig nogle, der vil ryge mindre, og der er formentlig nogle, der vil ryge mere.
Så når regeringen og SF's ordfører gang på gang siger, at det her vil føre til, at folk sammenlagt ryger mindre, hvor er evidensen så for det?
Hvor ved man det fra?
Hvilke videnskabelige artikler kan man henvise til, der sådan dokumenterer, at den effekt, at færre vil begynde at ryge, er større end den effekt, at folk, der ryger lidt, vil ryge mere?
Jonas Dahl (SF), 2012-02-28:
Som jeg også sagde før, tror jeg ikke, at det her er den eneste løsning i forhold til at få færre rygere.
Jeg tror, at vi har behov for en bred palet af initiativer, og det er sådan set også det, vi har sagt fra starten fra regeringens side.
De erfaringer, jeg kender bedst til uden at stå her med rapporten foran mig, er de erfaringer, som man har gjort sig i Norge, og som er lidt de samme, nemlig at der er nogle initiativer, der virker på nogle.
Der har man bl.a. også hævet prisen på cigaretter, der er en bred vifte af initiativer, og det er faktisk lykkedes nordmændene både at sænke den samlede procentdel af den norske befolkning, der ryger, og at formindske antallet af specielt unge rygere.
Der, hvor vi har en udfordring, og hvor jeg mener at vi har behov for en yderligere indsats, er især i forhold til de unge, som begynder at ryge.
Men jeg synes faktisk, at vi har en fælles interesse i at prøve at undgå, at så mange begynder at ryge, netop fordi vi ved, det er så sundhedsskadeligt, som det rent faktisk er tilfældet.
Simon Kollerup (S), 2012-02-28:
Det lovforslag, som vi skal behandle her i dag, drejer sig jo dybest set om at gøre den luft, som vi alle sammen – børn såvel som voksne – indånder, renere.
Det er sådan, at 60-80 pct. af luftforureningen i Danmark faktisk stammer fra udlandet.
Derfor er det jo nødvendigt med et samarbejde om det her i EU, og det her lovforslag er netop også en implementering af det såkaldte IE-direktiv i Danmark.
Lovforslaget indebærer, at der kommer en fælles ramme for miljøgodkendelser og et tilsyn med miljøtunge virksomheder i EU, der bl.a. skal bruge den bedst tilgængelige teknik ud fra et miljøperspektiv.
Der vil selvfølgelig være nogle virksomheder, der vil opleve det her som en byrde, men fordi vi i Danmark længe har haft relativt stramme regler, og fordi mange danske virksomheder allerede er langt fremme på det her punkt, så vil der være mange danske virksomheder, der hermed vil få en reel konkurrencefordel, og de mange danske virksomheder, der arbejder med miljøteknologi, vil både opleve at få et vækstpotentiale og et eksportpotentiale, som jeg selvfølgelig forventer at de vil søge at indfri til gavn for virksomhederne selv og til gavn for Danmark som samfund.
Samtidig vil vi som samfund kunne høste en sundhedsmæssig gevinst, der vil kunne mærkes af både mennesker og på samfundsøkonomien, hvor der må forventes at komme et fald i de sundhedsrelaterede udgifter, som skønnes at være på op imod 375 mio. kr. årligt.
Lovforslaget indebærer derudover også en digitalisering af arbejdet med miljøgodkendelser.
Der bliver også tale om, at der bliver en samling af myndighedskompetencen vedrørende afgitringer på ferskvandsdambrug på ét sted, nemlig hos kommunerne, og at kunstgødning ikke må udbringes på skrånende arealer om vinteren.
Så der er samlet set tale om et lovforslag, der giver klare gevinster for miljøet, for sundheden og for samfundet, og som samtidig giver mange danske virksomheder en konkurrencefordel og et nyt eksportpotentiale.
Hvis jeg nu skulle have sagt det her på en lidt kortere måde, skulle jeg blot have sagt, at Socialdemokraterne altså kan støtte det her lovforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-28:
Tak for det.
Vi synes også, at det forslag, som er lagt frem her, er værd at diskutere.
Det er altid sådan, når man har en masse direktiver, som EU jo gerne kommer med, at hvis man kan lave en sammensmeltning og reducere antallet, skal man gøre det og selvfølgelig tage de gode løsninger, der så eventuelt kunne komme ud af det.
Vi ser det her som en mulighed for, at regeringen kunne stå i spidsen for at gøre det, hvad skal man kalde det, lige så attraktivt at drive virksomhed i Danmark som i et andet land.
Vi ser det på den måde, at vi håber, det giver lige vilkår for virksomhedsejerne, så de ikke skal kæmpe med den her konkurrenceforvridning, der kan være, når der er nogle krav i Danmark, som de ikke har i nabolandene.
Så vi håber, det er det, ministeren gerne vil forfølge, når man ligesom siger ja til det her forslag.
Det er i hvert fald vores indgangsvinkel til det.
Vi synes, det er positivt, at man ligesom får et ensartet system, så man kan sige, at man bruger BAT – den bedste, tilgængelige teknik, som det jo hedder – i systemerne, og derfor håber vi også, at det giver den her afbureaukratisering, som ligger i forslaget her.
Så vi kan sige, at i det store hele er vi enige i intentionerne.
Vi håber bare også, at ministeren vil holde fokus på, at der netop gives lige vilkår, at væksten kan skabes også i Danmark, så vi ikke flytter arbejdspladserne.
Det, vi har en lille bekymring ved, er jo selvfølgelig det her med, at man måske også kunne bruge det som en gabestok.
Altså, tilstandsrapporterne skal nu offentliggøres, og det er der både godt og skidt i, men det nytter jo ikke noget, hvis det er, at Danmark er det eneste land, der offentliggør rapporterne, og at man ikke kan få en saglig dialog mellem virksomhederne og myndighederne, fordi virksomhederne ligesom kan blive hængt ud i en tilsynsgabestok her.
Så der synes jeg man skal holde tungen lige i munden.
Det er vi ikke tilhængere af, vi skal gøre det så smidigt som muligt og sørge for, at der er lige vilkår.
Men ellers er vi overvejende positive.
Lone Loklindt (RV), 2012-02-28:
Forurening og luftforurening er jo i særdeleshed grænseoverskridende, og den helt store fordel ved det her lovforslag, som vi behandler i dag, er jo netop, at det giver en stor miljøeffekt i hele EU.
IE-direktivet handler om at forebygge og begrænse luft-, vand- og jordforurening fra større industrielle kilder i Europa og har til formål at forbedre miljøet i hele EU, og det har dermed ikke blot miljøgevinster, men også samfundsøkonomiske gevinster, fordi vi forventer, at det vil give reducerede sundhedsudgifter.
Et centralt element i direktivet er jo, at myndighederne skal stille krav om, at de virksomheder, der er omfattet, baserer deres drift på den miljømæssigt bedste, tilgængelige teknik.
Med IE-direktivet bliver BAT-konklusionerne bindende at anvende i alle EU-lande, og det vil så betyde miljøforbedringer i hele EU.
I Danmark har vi allerede et ret højt BAT-niveau i forhold til miljøgodkendelser, det forventer vi så vil give en konkurrencemæssig fordel, og det kan der jo godt være brug for nu.
Men netop i forhold til de virksomheder i andre lande, som skal til at investere i miljømæssige forbedringer, vil de danske virksomheder efter al sandsynlighed have en konkurrencemæssig fordel.
Og endnu mere fordelagtigt er det naturligvis, at vi har nogle danske leverandører af de miljøteknologiske løsninger, som så også kan levere til andre lande.
Det flugter jo godt med vores idé om mere grøn vækst.
Med lovforslaget lægges der også op til, at hvor miljørisikoen er høj, skal der være mange miljøtilsyn, og hvor miljørisikoen er lav, skal der være færre, og det er jo sund fornuft.
Og som noget nyt, som også hr. Dohrmann var inde på, er der jo offentliggørelse af tilsynsrapporten.
Selvfølgelig er det en balance, der skal ikke hænges nogen ud i en tilsynsrapport, men det er faktisk ret vigtigt, at der er åbenhed, og jeg tror, det er en ekstra store løftestang for de virksomheder, at man ved, at det altså ikke er noget, der bare kan handles af i porten, men at det er en offentligt tilgængelig rapport, som selvfølgelig skal udformes, sådan at det bliver rimeligt på alle mulige måder.
Så er der det med, at lovforslaget giver bemyndigelse til, at forvaltning af miljøgodkendelser kan gøres digitalt.
Selvfølgelig er der altid en overgangsfase, men vi regner sådan set med, at det giver lettelser både for erhvervsliv og for myndigheder.
Der har været mange høringssvar, og de fleste er positive.
Der er også nogle med bekymringer og ændringsforslag.
I den videre udvalgsbehandling kommer vi til at diskutere dem nærmere, men fra radikal side er vi positivt indstillet over for lovforslaget, som samlet set giver et mægtigt løft til miljøet i Europa.
Henrik Høegh (V), 2012-02-28:
Jeg er enig med ordføreren – og også med nogle af de tidligere ordførere – i, at det her giver nogle rigtig store muligheder for danske virksomheder, som producerer miljøteknologi.
Det, som jeg lyttede mig til at ordføreren snakkede om, var niveauet for BAT-teknologi og dermed niveauet for de krav, vi stiller til teknologi.
Er ordføreren enig i – eller er det ordførerens holdning – at vi nu skal forsøge at tilstræbe, at alle i EU kommer på samme niveau, altså at der bliver indført de samme krav til teknologi?
Lone Loklindt (RV), 2012-02-28:
Jamen hensigten med loven er jo, at det skal være en bindende BAT-teknologi.
Så vidt vi kan læse os til, er der rigtig mange udeståender endnu, fordi man ikke er færdig med at fastsætte niveauet på EU-niveau.
Men jeg er enig i, at formålet er, at der skal være et ensartet niveau i Europa.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-02-28:
Som det allerede er blevet sagt, implementerer det her lovforslag dele af EU-direktivet om industrielle emissioner i EU's medlemslande.
Det er det, vi skal i dag.
Derudover indeholder lovforslaget også en opdatering af lovene om afgitring ved ferskvandsdambrug og anvendelse af gødning.
I Danmark har vi store udfordringer med luftforurening, og meget af luftforureningen stammer som sagt fra udenlandske virksomheder uden for Danmarks grænser.
Implementeringen af direktivet er nødvendig for at skabe et fælles grundlag for tilsyn af miljøtunge virksomheder i EU.
For os er det vigtigt, at vi stiller nogle fælles krav til virksomheder i hele EU, og det vil vi gøre med dette forslag.
Direktivet vil samtidig skabe bedre konkurrencevilkår for de mange danske virksomheder, som allerede opfylder direktivet.
Direktivet stiller yderligere krav til, hvilken miljøteknologi virksomhederne i EU skal anvende.
Den del af forslaget vil give et større eksportmarked for danskejede virksomheder, som producerer miljøvenlig teknologi.
Lovforslaget vil ikke ændre på lovgivningen på områder, hvor den gældende danske lovgivning allerede er på et højere niveau, end direktivet foreskriver.
Regeringen og SF ønsker stadig, at Danmark har den grønne førertrøje på miljøområdet.
Lovforslaget indeholder desuden tilføjelser om afgitringer og forbud mod anvendelse af kunstgødning om vinteren.
SF støtter forslaget.
Mette Bock (LA), 2012-02-28:
Tak for det.
Vi synes faktisk, det er meget uklart, hvor langt de mange bemyndigelser vil gå i den konkrete implementering, og vi synes bestemt også, at lovforslaget ville være tjent med at blive delt op i nogle mindre bidder, f.eks. kunne hele it- og dataproblematikken sagtens være håndteret i selvstændige love.
Det er ikke så underligt, at det mest af alt ligner et bunkebryllup, selv om vi selvfølgelig anerkender det meget store arbejde, der ligger bag.
I Liberal Alliance er vi meget optaget af de erhvervsøkonomiske konsekvenser af de mange love, som vi vedtager her i Folketinget.
Det gælder også i det her tilfælde, og alene det, at man flytter f.eks. reguleringen af handelsgødning fra et erhvervsrelateret ministerium som Fødevareministeriet til Miljøministeriet gør os ekstra påpasselige.
I den her sammenhæng er det i bemærkningerne f.eks. nævnt, at miljøministeren ud over udmøntningen af nitratdirektivet også skal kunne bruge bemyndigelsen, og nu citerer jeg: »hvis der i øvrigt måtte opstå behov for yderligere at regulere anvendelsen af uorganisk gødning af hensyn til miljøet«.
Det må vist siges at være en blankocheck, der er lige så stor som Rundetårn, og det tør vi simpelt hen ikke give til en miljøminister, der jo ikke har vist store udfoldelsesevner i forhold til at forbedre erhvervslivets konkurrenceevne.
Det vil vi kæmpe imod, og derfor går vi også imod dette lovforslag.
Der er masser af muligheder for overimplementering af direktivet, og så tror vi simpelt hen ikke på de administrative lettelser og på den økonomiberegning, som er i forslaget.
Der skal rigtig, rigtig mange nye medarbejdere til i forhold til de her rullende BAT-regler, og kommunerne er i forvejen meget hårdt presset på miljøområdet, hvor f.eks. dele af landbruget stadig væk venter på afgørelser, som har været både 3 og 4 år undervejs.
Det er typisk i forbindelse med udvidelsessager med masser af vækst, som bare bliver sat i stå.
Vi har altså en velbegrundet frygt, synes vi, for, at den her implementering vil forhindre den vækst, som vi har så meget brug for, og at forslaget alene vil være en garant for flere regler, mere kontrol og flere offentligt ansatte.
Vi synes, at det er et bureaukratisk monster, og vi stemmer imod.
Benedikte Kiær (KF), 2012-02-28:
Og det er jo sådan set overordnet et godt forslag, for det her direktiv, som så også er et meget vigtigt direktiv, kan sådan set være med til at forbedre miljøet i hele EU, og det er jo i sig selv positivt.
Men det er også positivt at se på det i forhold til, hvordan vi forholder os til miljøkravene i Danmark, for der er vi faktisk på en lang række områder meget foran andre lande.
Så det her vil faktisk også være med til ud over at forbedre miljøet i EU at forbedre vores konkurrencesituation i EU, ved at nogle af de lande, som er lidt bagefter, bliver løftet op.
Så der har vi også noget at glæde os over.
Som det er blevet nævnt flere gange, indeholder det en lang række bemyndigelser, og vi vil ligesom andre gerne lige kigge lidt dybere på de her bemyndigelser, også på, hvor langt de egentlig kan gå.
Så er der også lidt uklarhed omkring de økonomiske konsekvenser, men jeg forventer helt klart, at vi ved at stille nogle spørgsmål i udvalget kan få klarlagt, hvad der ligger bag nogle af de her mulige konsekvenser, der kan være for nogle af virksomhederne i Danmark.
Så det forventer jeg helt klart at vi kan få klarlagt i udvalgsbehandlingen.
Men summen af mine overvejelser er, at vi fra Det Konservative Folkepartis side ser meget positivt på det her forslag.
Vi har lige et par områder, hvor vi kan se nogle knaster, men det forventer vi at vi kan få klarlagt yderligere under udvalgsbehandlingen, som vi ser frem til.
Vi ser også frem til at kunne få svar på nogle af de spørgsmål, vi har i forhold til bemyndigelser og de andre problemstillinger, som er blevet rejst af andre ordførere i dag.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-28:
Tak for det.
Det glæder mig, at ministeren kan se, at Dansk Folkeparti er optaget af, at man gerne vil gøre noget ved det.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er, hvordan ministeren vil sikre den lighed, når vi også skal bruge BAT i de andre lande, så de danske virksomheder ikke konkurrerer på ulige vilkår.
Hvad er det, man vil lægge til grund?
Kan man påvirke EU-systemet til, at vi får de her lige regler for alle?
Hvordan sikrer man, at virksomhederne ikke bliver belastet med yderligere omkostninger?
Det kunne være i forbindelse med offentliggørelse af nogle af de her kontrolrapporter, og det kunne være gebyrer, der kunne være forbundet med den her slags ting, så vi får skabt en gennemsigtighed, hvor virksomhederne kan sammenligne sig med andre.
Er det noget, ministeren har overvejet man burde tænke på?
Ida Auken (S), 2012-02-28:
Med hensyn til at sikre ensartethed, er det lige præcis det, som BAT-krav gør.
De er lige præcis med til at sikre, at den bedste tilgængelige teknologi, altså det højeste miljøniveau, man kan lægge med den teknologi, vi kender i dag, bliver brugt i alle lande.
Altså, man sætter en standard, og så skal den være implementeret inden for en årrække.
Når vi har valgt at bruge nogle midler på at sikre, at vi har dansk indflydelse på udarbejdelsen af de her krav, er det netop for at sige, at vi har nogle erfaringer herhjemme, som det europæiske samarbejde kan have glæde af, fordi vi har været foran på miljøområdet på nogle områder, men også fordi det ville være smart for danske virksomheder, at når vi har haft høje standarder herhjemme og man sætter høje standarder for EU, så ligner de dem, vi har herhjemme, så der ikke kommer en ny byrde på de danske virksomheder.
Med hensyn til åbenheden lægger vi os meget tæt på selve direktivet, så hr. Jørn Dohrmann er selvfølgelig velkommen til at komme med forslag til, hvordan det kan gøres anderledes, men det er det, der er planen.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-02-28:
Det var også for ligesom at spørge ministeren, om ministeren igen vil gå foran, når vi tager BAT-kravsdirektivet, og sige, at man skal ligge 10 pct. over de krav, der stilles i dag, så vi bliver ved med at have den her fordel af at være foran de andre, eller er målet det, at vi ligesom får løftet alle de andre lande op på samme niveau, som Danmark er på, og stadig væk sørge for, at de danske virksomheder koncentrerer sig om at lave endnu bedre teknologi, sørger for bedre løsninger den vej rundt?
Altså, så man ikke stiller de danske virksomheder over for en ulig konkurrence.
Det er den balance, jeg efterlyser svar på fra ministeren, for jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke pålægger de danske virksomheder ekstra omkostninger, som de andre lande ikke har.
Ida Auken (S), 2012-02-28:
Vi implementerer som sagt så direktivnært som muligt her for at sikre danske virksomheders konkurrenceevne.
Det har så vist sig, at vi, fordi vi igennem mange år har været et ambitiøst land på miljøområdet, har udviklet en masse teknologier, som nu har den fordel, at vi har været foran, mens alle de andre lande først kommer nu.
Vi har i Danmark omkring 700 virksomheder, som producerer forskellige miljøteknologiske løsninger.
De har fordel af at have den her konkurrencefordel.
Så når vi implementerer direktivet, skaber vi bedre og ens konkurrencevilkår og udnytter faktisk det forspring, som Danmark har.
Henrik Høegh (V), 2012-02-28:
Tak for det.
Vi er jo helt enige i, at det her er noget, der giver masser af erhvervsmuligheder for de danske virksomheder, og det ser vi faktisk alle sammen frem til.
Der er bare noget, jeg skal sørge for at vi får slået fuldstændig fast, for det var egentlig der, jeg blev mest urolig, da jeg læste det her igennem, og det var det med, at ministeren ønsker beføjelse til løbende at indføre BAT-krav på EU-niveau, og at det også er sådan, at man vil sørge for at implementere dem i Danmark.
Jonas Dahl (SF), 2012-02-28:
Nu synes jeg, man skylder kulturministeren at forsvare ham en lille smule, når han stiller op i den uforberedte spørgetime.
Jeg kan godt huske andre VK-ministre, som i hvert fald har været temmelig meget på glatis i den uforberedte spørgetime.
Hvis man ikke har forberedt noget, er det selvfølgelig svært at forholde sig til, specielt fordi hele diskussionen omkring skatteområdet i øvrigt kører på skatteministerens ressort.
Og det synes jeg sådan set også Venstre skulle tage at respektere.
Mig bekendt har skatteministeren sådan set stillet beredvilligt op, lige såvel som transportministeren har, i samråd og i forbindelse med de spørgsmål, der i øvrigt er blevet stillet ganske mange af i løbet af den her proces.
Så det synes jeg sådan set man skal respektere.
Det, der er baggrunden for, at vi i dag kommer med et ændringsforslag, er, at der er en fortsat kritik af og også en usikkerhed omkring det her gebyr, som Post Danmark har villet opkræve, og det har vi behov for at få afklaret, og derfor er det heller ikke, ligesom Venstre ligesom forsøger at antyde, regeringens intention at gøre udenlandske magasiner uforholdsmæssigt dyre.
Det er alene regeringens mål at sikre ens og lige konkurrencevilkår, og det er også derfor, vi nu har sat ind i forhold til det her, og det er også derfor, vi tager fat på håndteringen af momsopkrævningen i forbindelse med import til private, således at det kan ske på den mindst omkostningstunge måde.
Men det er alt andet lige rimeligt at sikre, at magasiner produceret uden for EU ikke blot kan være fritaget for moms, mens magasiner produceret i Danmark skal betale moms.
Ida Auken (S), 2012-02-28:
En af grundene til, at vi i det her har arbejdet så meget med bemyndigelser, er, at det, som vi, kan man sige, her står over for, jo er en slags dynamisk lovgivning, hvilket betyder, at der netop løbende vil komme BREF-noter med nye BAT-krav, som gør, at vi skal kunne agere inden for det her.
Thomas Jensen (S), 2012-02-28:
Det, der er sigtet med lovforslaget, er at forhindre, at folk, og især unge mennesker, går i gang med at ryge.
Og hvad angår den enkelte unge, der alligevel har fået sparet de 43 kr. sammen og køber en pakke cigaretter, skal jeg ikke gøre mig klog på, hvordan deres adfærd er, men det er min overbevisning, at færre unge samlet set vil gå i gang med at ryge, og dermed vil vi få styrket folkesundheden og sundheden for det enkelte unge menneske.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-02-28:
Om stofindtagelsesrum vil jeg sige, at regeringen ikke støtter beslutningsforslaget fra Liberal Alliance, til trods for at vi egentlig er enige i hensigten med beslutningsforslaget.
Regeringen arbejder for at bekæmpe illegale stoffer, samtidig med at vi gerne vil hjælpe stofafhængige til et værdigt liv, hvor behandlingen er baseret på videnskab frem for moral.
Regeringen ønsker at præcisere, at en meget stor gruppe af stofmisbrugere i dag lever under så kummerlige vilkår, at deres risiko for at dø af en overdosis, eller for at blive smittet eller at smitte andre med alvorlige infektionssygdomme, er uacceptabelt stor.
Der er hermed en gruppe af stofmisbrugere, som samfundet aktuelt ikke når, eller som ikke i tilstrækkelig grad bliver nået af den indsats, som samfundet egentlig stiller op med.
Regeringen støtter, at der som en del af den danske indsats for at minimere skaderne på den her gruppe, som altså følges af et langvarigt stofmisbrug, skal etableres retlige rammer for stofindtagelsesrum, hvor de hårdest belastede stofmisbrugere uden sanktioner kan indtage medbragte stoffer under overvågning og supervision af fagligt personale.
Det faglige personale skal have nogle særlige kompetencer, så de både kan yde omsorg og være med til at minimere de skader, der ellers ville opstå.
Regeringen bemærker, at stofindtagelsesrum skal ses som et supplement til den øvrige behandlingsindsats, fordi stofmisbrugere i sundhedsrummet her kan komme i kontakt med personalet.
Vi vil rigtig gerne hjælpe den her gruppe, og vi vil gerne hjælpe den med, at adgangen og kontakten til behandlingssystemet bliver lettere.
Det er årsagen til, at vi ikke kan støtte Liberal Alliances beslutningsforslag, som her sidstebehandles.
Til gengæld vil jeg gerne give udtryk for, at vi naturligvis er glade for det engagement, som Liberal Alliance har lagt i den her sag, som regeringspartierne har kæmpet ihærdigt for at få gennemført de sidste 10 år.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-02-28:
Da det her beslutningsforslag pålægger regeringen at etablere hjemmel til at få etableret de her stofindtagelsesrum, er der vel ikke nogen grund til at stemme imod.
Det giver vel ikke ret beset nogen mening.
I lyset af, at der er en overdødelighed blandt narkomaner i Danmark, og at man i udlandet har etableret de her stofindtagelsesrum med meget stor succes, og at det er mennesker, som har hårdt brug for, at vi reagerer hurtigt herinde, fordi det kan være med til at redde menneskeliv, synes jeg, at det er helt utroligt, at regeringen ikke kan støtte det her forslag.
Men sådan må det så nu engang være.
Jeg synes, det er dybt beklageligt, at man viser så lidt engagement over for nogle af de hårdest belastede borgere i det her samfund.