runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Jamen det bliver heller ikke situationen.
Det, der er afgørende for os, er jo, at vi får et skattesystem, som trækker Danmark i en grønnere retning, i en sundere retning, og som bidrager til at løse de problemer, der er med holdbarheden i dansk økonomi.
Det er det, vi går til den drøftelse med.
Der skal jo 90 mandater til at ændre på skattelovgivningen og al mulig anden lovgivning, og det er selvfølgelig derfor, vi trøster os med, at der nok skal blive radikal indflydelse også på en kommende skattepolitik.
Men det, det er vigtigt at holde fast i, er, at der også er masser af lighedspunkter.
I det forslag fra S og SF går man længere ned ad den grønne sti end regeringen, men ikke så langt som Det Radikale Venstre.
Man går længere ned ad den sunde sti, men ikke så langt som Det Radikale Venstre.
Og så er der spørgsmålet om, hvordan indkomstskattesystemet skal indrettes.
Der er bl.a. nogle ligheder i forhold til beskæftigelsesfradraget.
Vi er også enige om at afskaffe fattigdomsydelser.
Derfor synes jeg, at man virkelig skal vende det blinde øje til for ikke at kunne se, at der på en lang række parametre er en oplagt bane for forhandling om en bedre skattepolitik end den, vi har i dag.
Det er vi fuldstændig klar til og også fuld af fortrøstning til nok skal lykkes.
Det, der så vil glæde hr. Jacob Jensen og konsorter, er, at der jo ikke er nogen fra Det Radikale Venstre, der mener, at vi skal sætte skatterne op.
Derfor kan man roligt trøste sig med, at det ikke bliver det, der bliver udkommet af de forhandlinger.
Det går ikke ud over stepperne med højere skatter.
Det, som vi i stedet for gør, er, at vi indretter skattesystemet på en måde, så det trækker i den rigtige retning.
Erling Bonnesen (V), 2009-09-08:
Det sidste er jo sådan lidt interessant at tage fat i.
Ordføreren svarer: Der er ingen, der har sagt, at skatterne skal sættes op.
Jo, det er der jo, for Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne har sagt, at det bliver dyrere at være dansker.
Skatterne skal op.
Det er jo dokumenteret sort på hvidt.
Der svarer den radikale ordfører nu, at det ikke bliver tilfældet, men man vil alligevel lægge stemmer til det parlamentariske grundlag.
Det er jo det afgørende.
Så efter nu at have konstateret, at det bliver sådan, vil man så stadig væk lægge stemmer til det parlamentariske grundlag for lige præcis at få det modsatte af, hvad man selv ønsker sig.
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Jeg er glad for, at hr. Erling Bonnesen giver mig lejlighed til at færdiggøre det svar, som tiden ikke tillod, for pointen er jo den – som jeg har forstået – at det, som S og SF gerne vil, er at skabe tryghed, og derfor har man lagt frem, hvad ens skattepolitik er.
Det, som man kan være tryg ved, er, at fra Det Radikale Venstres side bliver der ikke tale om at hæve skatterne yderligere, og derfor kan man sige, at samlet set opnår partierne S og SF, som ønsker det, den tryghed, for det bliver ikke Det Radikale Venstre, der går ind i det forhandlingslokale og siger: Og i øvrigt skal den og den og den skat sættes op.
Det er jo sådan set bare det, der var min pointe, nemlig det, at det, man gerne vil signalere fra S og SF, er, at det ikke bliver yderligere skat, for så får man de her angreb fra venstrefløjen.
Det, man kan sige fra Det Radikale Venstres side, er, at vi ikke engang behøver at sætte skatterne op for at finansiere de ting, som vi gerne vil prioritere på en finanslov.
Derfor har man fra S' og SF's side den tryghed i Det Radikale Venstre, at det ikke bliver os, der prikker hul i den tryghed, som man gerne vil skabe, med hensyn til at skatterne ikke bliver sat op.
Erling Bonnesen (V), 2009-09-08:
Jeg tror, at den radikale ordfører får meget travlt med at overbevise et flertal blandt danskerne om, at der vil skabes tryghed med de meldinger, der er kommet.
Det står jo stjerneklart, at det bliver dyrere at være dansker.
Det har man jo selv sagt både fra Socialistisk Folkepartis og Socialdemokraternes side og også fra Enhedslistens side og andres
Det er det stik modsatte af, hvad Det Radikale Venstre ønsker sig.
Tag erhvervsskatter, tag kørselsfradrag, tag passagerafgift, for mellem 2 og 3 millioner danskere bliver det direkte dyrere.
Det er jo klare fakta, som man ikke kan bortforklare.
Det vil man så alligevel lægge stemmer til i Det Radikale Venstre, kan jeg forstå.
Det er jo så fakta.
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Det, som man kan være sikker på, hvis man vil diskutere skat med Det Radikale Venstre eller stemme på Det Radikale Venstre, er, at vi ikke møder op til forhandlingerne om en ny regerings skattepolitik med ønske om, at skatterne skal sættes yderligere op, og det er jo deri, at den tryghed, som S og SF gerne vil opnå, nemlig at skatterne ikke skal stige ud over det, man har sagt, opstår, for det bliver ikke Det Radikale Venstre, der kommer med forslag til yderligere skattestigning.
Det er jo bare derfor, at hvis man som hr. Erling Bonnesen – nu er det nok lidt meget forlangt, at hr. Erling Bonnesen skal stemme på Det Radikale Venstre – er optaget af det, kan man jo bare støtte Det Radikale Venstre, for så taler det argument jo stærkere, når der skal fastlægges en ny skattepolitik.
Det, som man ved selvsyn kan konstatere, hvis man ser på det forslag til vedtagelse, som oppositionen fremsatte, og som man jo fra flertallets side burde have taget imod med kyshånd, var jo både en forpligtelse til at tage initiativer i forhold til den økonomiske krise og en forpligtelse til at bringe orden i dansk økonomi på længere sigt.
Så er det rigtigt, at partierne har forskellige synspunkter på, hvordan det skal gøres; vi hørte før fra den konservative ordfører, at der såmænd også er uenighed om det mellem flertalspartierne.
Og den uenighed må man jo så løse.
Men det, vi kan konstatere, er, at den uenighed, vi har om, hvorvidt det er en god idé at tage dem med eller ej – vi har et bidrag på 2,5 mia. kr. i vores skatteudspil til at løse udfordringerne med de 10 mia. kr. – jo ikke tilnærmelsesvis er i nærheden af den udfordring, som Dansk Folkeparti og regeringen har valgt at lægge på hylden, og som handler om at skaffe de 10 mia. kr. i holdbarhed, som før krisen, og nu er det så endnu mere, mangler, for at man kan blive ved med at bevare den velfærd, som alle danskere har vænnet sig til og er rigtig glade for.
Og det er jo i virkeligheden det, hr. Kristian Thulesen Dahl burde give nogle svar på, nemlig: Hvordan agter Dansk Folkeparti og regeringen at skabe orden i økonomien?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Der er klart forskel på den måde, som Socialdemokratiet og regeringen har valgt at tackle problemerne omkring finanskrisen på.
Vi har valgt gradvis at finde svar på de udfordringer, vi møder, Socialdemokraterne har fremsat forslag om 36 mia. kr., som skulle friholde det danske samfund for alle konsekvenser af finanskrisen, og det er selvfølgelig to forskellige strategier.
For så vidt angår den langsigtede holdbarhed, skal vi jo udarbejde et konvergensprogram her senere på året.
Vi skal jo aflevere et til EU i det nye år, så på det tidspunkt vil vi vende tilbage til spørgsmålet, når vi kan se, hvad udfordringen er.
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Citat slut
Vi står i danmarkshistoriens værste økonomiske krise og har altså en regering, som i sit daglige budget har et kæmpe hul, og som ikke er i stand til at samle flertal for at lukke det hul.
Det, landets finansminister siger, er, at først til efteråret er vi i stand til at se, hvad det er for en udfordring, vi står over for.
Man har ikke noget svar på, hvordan man har tænkt sig at sikre balance i dansk økonomi.
Det må da være det, der er konklusionen efter i dag.
Man har heller ikke kunnet få opbakning til sin egen afstandtagen fra øgede vækstinitiativer, fordi Dansk Folkeparti har sagt nej, så konklusionen er, at vi står med en regering, som ikke er i stand til at komme med det helt banale svar, hvordan man har tænkt sig at sikre balance i dansk økonomi.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
I modsætning til Socialdemokraterne har vi valgt at prioritere, at vi kommer så skånsomt igennem den økonomiske krise som overhovedet muligt med de færreste byrder for den danske befolkning.
Det er det valg, vi har taget.
Når vi diskuterer den langsigtede holdbarhed, er det jo noget, vi skal vende tilbage til.
Men vi har jo været så forudseende, kan man sige, at de initiativer, vi har taget, er af midlertidig karakter, så de udfases.
Samtidig vil vi jo også opleve, at skattereformen skal indfases i de kommende år, så alt det hjælper jo på den langsigtede holdbarhed.
Men det vender vi selvfølgelig tilbage til.
Jeg undrer mig bare stadig over Socialdemokraternes hykleri i denne sag.
Jeg troede, vi var enige om at sikre, at danskerne så skånsomt som muligt kom igennem den her krise, og det er det, regeringen og Dansk Folkeparti har lagt vægt på.
Vi ved godt, at der er nogle ting, vi skal diskutere på et senere tidspunkt, men det foruroliger mig dybt, at Socialdemokraterne interesserer sig mere for noget andet end for, hvordan vi kommer igennem den her krise på den skånsomste måde.
Ole Sohn (SF), 2009-09-08:
Det var faktisk sådan, at da vi havde en forespørgselsdebat her i januar måned, foreslog Det Radikale Venstre, Socialdemokraterne og SF, at man skulle forberede en krisepakke for at mildne effekterne af den krise, vi var på vej ind i.
Men der sagde regeringen: Der er ingen krise, der sker ingenting, det går fantastisk godt.
Så er det da lidt underligt, at ministeren siger, at oppositionen ikke har været forudseende.
Det, regeringen har gjort, er, at man er kommet med nogle små dryp, men de har jo ikke haft den ønskede effekt, så danskerne kunne komme skånsomt igennem krisen.
For hvad er der sket?
Arbejdsløsheden eksploderer endnu mere, og underskuddet bliver endnu større.
Så den politik, regeringen er kommet med, har jo ikke virket.
Så er jeg da glad for den tilståelse, ministeren kommer med, når Socialdemokraterne og SF foreslår, at man skal fremrykke offentlige investeringer, nemlig at det jo er noget, der skal løses før eller siden, at det er midlertidige opgaver, og at det ikke har en negativ indvirkning på finanspolitikkens langtidsholdbarhed.
Den tilståelse er jeg meget glad for.
Derfor er spørgsmålet: Hvornår erkender regeringen, at det er fremrykning af offentlige investeringer, der kan mildne krisens effekt og mindske arbejdsløshedens stigning?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Der må åbenbart være foregået noget i efteråret, som helt er forbigået Socialdemokraterne og SF's opmærksomhed.
Vi startede allerede i august måned med at gennemføre den første bankpakke, vi vedtog en meget lempelig finanslov for 2009, så der er taget en lang række initiativer.
Så det med, at vi ikke kunne se krisen, er jo noget vrøvl.
Jeg vil gerne lige sige her, at hr. Villy Søvndal er en undtagelse i det, jeg siger her, for hr. Villy Søvndal forudså allerede den 27. november 2001 krisen her, så på den måde må man lige lade ham ude af betragtning.
Men selvfølgelig har vi i efteråret taget en lang række initiativer.
Hvis hr. Ole Sohn skal tages på ordet, betyder det, at hr. Ole Sohn vil gennemføre besparelser.
Det er jo sådan set den eneste måde, man kan regulere det på, og derfor skylder hr. Ole Sohn et svar på, om hr. Ole Sohn synes, at det er uansvarligt med et underskud på 86,5 mia. kr. Jeg synes, det er dybt ansvarligt.
Vi lagde til side i de gode år, og hvis ikke man skulle kunne bruge en solid økonomi til at skaffe danskerne skånsomt igennem krisen, så ved jeg ikke, hvad man skal bruge en god økonomi til.
Ole Sohn (SF), 2009-09-08:
Jeg forstår egentlig slet ikke kritikken, den preller fuldstændig af.
Vi har aldrig sagt, at det var uansvarligt at have et midlertidigt underskud, hvis man bruger pengene rigtigt.
Vi har været dybt uenige med regeringen i dens prioriteringer, men det er jo noget helt andet.
At give skattelettelser, som man så skal låne penge til i 2010, er da uansvarligt.
Men det at fremrykke offentlige investeringer og gennemføre at sætte beskæftigelse i gang hos private entreprenører og bygningshåndværkere til løsning af opgaver, som samfundet skal have løst før eller siden, det er ansvarligt, det er krisepolitik, for det skaber beskæftigelse og indenlandsk vækst, mens vi venter på, at opsvinget kommer i udlandet.
Det er at vise handlekraft, det er at tage politisk lederskab frem for, som regeringen gør, at fremstå rådvild og handlingslammet og vente på, at omverdenen skal redde os.
Sådan er verden ikke skruet sammen.
Ministeren er da nødt til på et eller andet tidspunkt at komme med et svar på, hvornår der kommer en plan for at skabe vækst i samfundet, som kan mildne krisens omfang.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Det kan undre, at S og SF opererer med de her store planer, og at det ligesom er forbigået partiernes opmærksomhed, at regeringen har lempet finanspolitikken med 55 mia. kr.
Det sammen med den lave rente, vi har, sikrer 70.000 flere i beskæftigelse, end der ellers ville have været.
Det er jo et udtryk for, at hr. Ole Sohn mener, at der skulle være et mindre underskud.
Et mindre underskud betyder nogle besparelser, og hvor er det så lige, hr. Ole Sohn vil spare?
Regeringen har lempet finanspolitikken, vi har fremrykket offentlige investeringer, vi har givet forbrugerne flere penge til deres disposition, fordi det er vigtigt at gå på to ben i løsningen af den her krise.
Punkt 1: fremrykke offentlige investeringer og skabe aktivitet og beskæftigelse.
Punkt 2: give familierne den tryghed, at deres økonomi er i orden.
Den politik agter vi at føre videre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-09-08:
Jeg har fulgt den debat, der er om det her med, om tingene er holdbare, altså om vi har en holdbar økonomi på mellemlang sigt, og den kritik, som er rejst af bl.a. Socialdemokratiet i den sammenhæng.
Og derfor har jeg blot et par enkelte spørgsmål til finansministeren, nemlig: Bidrager den skatteomlægning, som regeringen og Dansk Folkeparti er enige om at gennemføre, positivt til holdbarheden af dansk økonomi?
Er den et positivt bidrag i den sammenhæng eller ej?
Og jeg vil også gerne spørge, om det er finansministerens opfattelse, at det skatteforslag, som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti har fremlagt, er et positivt bidrag til holdbarheden af dansk økonomi eller ej.
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Med det spark i skridtet så tror jeg ikke, vi kommer langt med de her forhandlinger i år, men det ville jo også ligne finansministeren dårligt, hvis han skulle ændre strategi i forhold til den ønskede forligspartner, Dansk Folkeparti.
Det er helt åbenlyst, at vi står med en regering, som er handlingslammet.
Ikke engang sit eget parlamentariske grundlag er man i stand til at sikre opbakning fra, når det handler om en sammenhængende økonomisk strategi.
Vi har en regering, som hver eneste dag har et stort hul i kassen, og dens 2015-plan hænger ikke sammen.
Derfor er det enkle spørgsmål fra mig bare – lad os få al retorikken væk: Hvornår fremlægger regeringen en plan for, hvordan den vil sikre balance i sin egen 2015-plan?
Frank Aaen (EL), 2009-09-08:
Vi støtter, at der kommer en socialdemokratisk ledet regering, og det gør vi uden betingelser.
Men vi har det sådan, at hver gang der så kommer et lovforslag fra regeringen, stemmer vi for, hvis vi synes, det er godt, og imod, hvis vi synes, det er skidt.
Det er f.eks. skidt, hvis det øger uligheden i Danmark, og så stemmer vi imod.
Mindsker det uligheden, tager penge fra de rige og giver til dem, der har mindst, så støtter vi det.
Sådan er vores politik.
Men vi har ingen ultimative krav, kun det ultimative, at vi kun støtter det, vi er for.
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Giver det ikke nogen problemer i forhold til det at skulle støtte en regering, at dem, der så skal udgøre regeringens kerne, nemlig S og SF, ligesom kan sige: I har ikke noget alternativ, I ønsker ikke at støtte, at Løkkeregeringen skal fortsætte, så I må bare bøje jer for vores krav?
Frank Aaen (EL), 2009-09-08:
Der er nogle vildfarelser om det med ikke at have noget alternativ.
Altså, vi kan sige, at vi ikke har noget alternativ til at pege på en socialdemokratisk ledet regering, det kan jeg ikke få øje på.
Men vi har det alternativ, hver eneste gang der kommer et lovforslag, at vi stemmer for det, hvis vi synes om det, og vi stemmer imod det, hvis vi ikke synes om det.
Derfor vil der selvfølgelig komme en masse forhandlinger, og det gjorde der også, dengang vi sidst var med til at være parlamentarisk grundlag for en regering, nemlig under Nyrup i sin tid.
Så forhandler vi tingene igennem, og så er det op til regeringen at finde ud af, om den vil imødekomme os eller den ikke vil imødekomme os.
Den kan jo altid afstå fra at få et forslag vedtaget, hvis det er sådan, at den ikke kan få flertal.
Det er sådan set op til en politisk forhandling, og det ser vi frem til, det er jeg sikker på bringer massevis af bedre forslag end dem, V og K og O har gennemført.
Høgni Hoydal (T), 2009-09-08:
Nu skal det ikke blive en gentagen begivenhed, at de to færøske folketingsmedlemmer har en debat her i salen, men jeg kan ikke lade det stå ubesvaret.
For det første vil jeg sige til hr. Edmund Joensen, at jeg synes, det er en umådelig stor nedgørelse at det færøske folk og af det, man har været igennem både i 1950'erne, 1960'erne, 1970'erne, 1980'erne – og ikke mindst i 1990’erne, skulle jeg hilse og sige – at sige, at det er det såkaldte rigsfællesskab, der har sikret finansiel stabilitet på Færøerne.
Vi gik jo fallit, som intet andet samfund i den vestlige verden nogen sinde har gjort det, og det skete med fuld blokstøtte og fordi vi havde brugt disse penge uansvarligt og lånt penge på dansk kreditværdighed, mens vi i dag, efter at blokstøtten er skåret ned, i virkeligheden kan komme igennem, uden at vi får nogle direkte tilskud fra Danmark.
Jeg synes, det er en nedgørelse af det færøske folk.
For det andet vil jeg spørge hr. Edmund Joensen, hvorfor man stopper her.
Hvorfor stoppe med at tø blokstøtten op?
Hvorfor ikke kræve en fordobling eller en tredobling for at redde den færøske økonomi?
Edmund Joensen (SP), 2009-09-08:
Jeg siger ikke andet end den fulde sandhed.
Det er rigsfællesskabet, som stabiliserer den færøske økonomi og den færøske banksektor.
Vi kender alle sammen bankpakke 1 og bankpakke 2 og eksportstøtteloven.
Og alle på Færøerne ved jo, at hvis ikke de her tiltag var blevet gjort fra den danske regerings side, ville Færøerne have islandske tilstande eller nærmest islandske tilstande.
Det er et faktum.
Hvad angår bloktilskuddet, vil jeg sige, at det jo er sådan – og det er jo helt reelt – at hr. Høgni Hoydal sammen med sin regering fra 1998 til 2002 besluttede at overtage betalingerne for skolen på Færøerne.
Det nedsatte så bloktilskuddet med 365 mio. kr.
Det er en juridisk korrekt handling, og det er sket.
Men den her fastfrysning af det nuværende bloktilskud på 615,5 mio. kr. er kun en politisk fastfrysning, som en tidligere regering på Færøerne har besluttet, og som en ny regering derfor har fuldstændig ret til at ophæve.
Sådan hænger det sammen.
Høgni Hoydal (T), 2009-09-08:
Jamen det står fuldstændig hr. Edmund Joensen og hans parti, som jo leder regeringen i Færøerne, frit for at komme ned til Danmark og sige: Vi afleverer skolen igen, vi afleverer igen halvdelen af de sociale udgifter til Danmark, de er dansk ansvarsområde.
Og så får man forhøjet blokstøtten.
Det kan man gøre den dag i morgen.
Og jeg forstår ikke, hvorfor man ikke bare gør det i stedet for at tale om det her hele tiden.
Jeg må endnu en gang sige, at det er helt uhørt at stå og påstå igen, at det, der har fået Færøerne gennem krisen, ikke er det færøske folks og det færøske erhvervslivs og de færøske institutioners egen evne til at stå på egne ben.
Færøerne er gået fallit tre gange under hjemmestyret, fuldstændig fallit!
Og da fik vi fuld blokstøtte, og det var en endnu større blokstøtte, end vi får i dag.
Og der er ikke kommet nogen ekstra penge ind i Færøerne under den nuværende finansielle krise, det må jeg lige understrege, mens de færøske banker selvfølgelig selv betaler til Afviklingsselskabet og til Garantifonden, så sådan set forstår jeg ikke det problem.
Hvis det er så godt at få den her støtte, hvorfor beder man så ikke om at få den fordoblet?
Edmund Joensen (SP), 2009-09-08:
Jeg har aldrig påstået andet, end at det færøske folk kæmper hver dag for sin eksistens.
Men det er nu en virkelighed, at en fiskeriøkonomi er en voldsom økonomi, der kører op og ned; der er gode år, og der er meget dårlige år.
Den færøske økonomi er meget følsom over for de her svingninger.
Og derfor har den verdensomspændende krise, som vi har i disse dage, selvfølgelig også sat sit præg på Færøerne.
Det er bare en sandhed.
Til det med blokstøtten vil jeg sige igen, at vi jo har en lovgivning, vi har en hjemmestyrelov, som gør det fuldt lovligt for hr. Høgni Hoydal at overtage magten, hvis han får flertal for det i Færøerne.
Det har han også gjort, og han har svækket den færøske økonomi.
Det gjorde han i sin tid fra 1998-2002.
Og alle i denne sal ved jo, at hvis man gør de to ting på én gang, skal det gå galt.
Ole Sohn (SF), 2009-09-08:
Som Henry Miller i sin tid sagde, får man for lidt kærlighed.
Sådan oplever jeg det også med den aggressive tone, som fru Charlotte Dyremose kom med.
Omvendt kan man selvfølgelig også sige, at det, man selv giver mindst af, også er kærlighed.
Så jeg vil gerne forsøge at være lidt mild i min besvarelse.
Virkeligheden er jo, at der er færre unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse.
Jamen det er der altså, og det har regeringen da heldigvis også erkendt.
Men der skal jo gøres noget ved det for at forbedre det.
For vi har en fælles ambition om her i Folketinget at komme op på 95 pct. af en ungdomsårgang, som gennemfører en ungdomsuddannelse.
Og jeg er dybt bekymret over, at der er færre unge, der får en uddannelse.
For der er ikke arbejde til ikkefaglærte grupper i fremtiden, og derfor skal der da satses på uddannelse.
Alt andet er komplet uansvarligt.
Der forsvinder masser af arbejdspladser på slagterier, på skibsværfter og i andre dele af industrien.
Forhåbentlig kommer nogle af dem igen, hvis vi kan være med til at understøtte en ny udvikling af dansk industri i mere grøn retning, men vi må bare erkende, at kravene til arbejdskraften bliver mere og mere specialiserede, og det kræver større uddannelse.
Derfor er det helt afgørende – i hvert fald for SF, og jeg glæder mig også over at kunne se, at de øvrige oppositionspartier har den samme opfattelse: Der skal satses på uddannelse, uddannelse og atter uddannelse.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-09-08:
Så må jeg vist hellere komme med en serviceoplysning til hr. Ole Sohn, for nu har hr. Ole Sohn jo ikke været med til at lave de mange forbedringer på bl.a. erhvervsskolerne, som er blevet implementeret, for de flestes vedkommende siden august 2008, og som faktisk har betydet, at vi bare på det seneste år – bare på 1 år – har nedbragt frafaldet fra erhvervsskolerne med 5 pct. Så det der med, at frafaldet bare stiger og stiger, er decideret forkert.
Det er nedbragt med 5 pct. på bare 1 år.
Men det er altså gjort bl.a. med midler, som SF ikke har villet være med til at finde.
Og vi kommer til at fortsætte med at styrke vores uddannelsessektor markant over de kommende år med midler, som SF ikke har villet være med til at finde.
Men nu står vi altså – og det var jo så den erkendelse, jeg fik fra hr. Ole Sohn – i den situation, at SF rigtig godt kunne tænke sig at være med til at bruge de her penge.
Men man ønsker ikke at tage ansvar for at finde pengene, man vil kun bruge dem.
Jeg vil gerne spørge hr. Ole Sohn: Er det ansvarlig økonomisk og politisk ledelse?
Jeg synes det ikke.