runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2010-10-12:
Som jeg kort nævnte i min tale, afholder vi jo en lovgivningskonference her i midten af november måned, og jeg synes, det er meget relevant at tage den diskussion op, fordi det er blevet åbenlyst, at vi kan støde ind i forhindringer, netop når vi implementerer forskellige direktiver osv., og for mig at se handler det jo meget om at kunne forebygge sådan nogle ting.
Der er grænsehindringer, som vi ikke kan slippe af med, men så kan vi da i det mindste sørge for detaljeret oplysning, sådan at man som borger i sit forsøg på at bevæge sig frit omkring er oplyst om, hvad der måtte være af hindringer eller særlige veje, man i givet fald er nødt til at bevæge sig ad.
Høgni Hoydal (T), 2010-10-12:
Jeg skal ikke gøre grin med de små fremskridt, der også sker på begrænsningernes område, f.eks. for kæledyr, men jeg er lidt ked af, hvis udviklingen er sådan, at kæledyrene har bedre rettigheder end de nordiske borgere hos hinanden.
Nu har der været nævnt et eksempel, og jeg ved godt, at ministeren ikke skal svare på substansen i det, men jeg kunne tænke mig at spørge ministeren, om hun som samarbejdsminister har overvejet, om der også er grund til ikke bare at efterse det, som hun nævnte, nemlig forskellige ting i det nordiske samarbejde, men også efterse de her konventioner, som efter min mening er det, der knytter hele det nordiske samarbejde sammen.
Skulle man tage at efterse dem og få dem reetableret, kan man kalde det, så man også fik mere opmærksomhed om, at de altså er gældende, og at de ikke skal undergraves?
Karen Ellemann (V), 2010-10-12:
Mig bekendt er den henstilling, som den daværende statsminister kom med, ikke blevet ændret siden.
Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Jeg er helt med på, at vi diskuterer den konkrete sag med integrationsministeren.
Vi var for flere år siden nødt til at tage op over for den daværende statsminister, at der var en række ministre, der slet ikke deltog i ministerrådsmøderne.
For det er ret afgørende, hvis vi skal have et samarbejde om alle de vigtige emner, som nogle af os faktisk mener at vi har at diskutere.
Karen Ellemann (V), 2010-10-12:
Jeg har noteret mig, at Nordisk Råd har ytret sig i forhold til en frustration over integrationsministerens beslutning om at sige nej tak til en invitation.
Jeg kan bekræfte, at en ministerkalender er meget, meget hårdt booket, og at der er masser af vigtige invitationer og vigtige møder at deltage i.
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvilke invitationer integrationsministeren vælger at sige ja tak til eller nej tak til.
Jeg kan konstatere, og det er også blevet nævnt i dag, at man nu har indkaldt integrationsministeren i samråd for at drøfte de her spørgsmål, og det er da i hvert fald en vej at gå.
Og integrationsministeren kommer selvfølgelig til det her åbne samråd.
Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Der er jo mange ting, som jeg håber vi kan diskutere mere på sessionen og i de møder, vi løbende har.
Men jeg ville sådan set gerne her have en tilkendegivelse fra samarbejdsministeren på regeringens vegne om, om det er regeringens holdning, at man som minister skal samarbejde med Nordisk Råd.
Vi får debatten med integrationsministeren særskilt i et samråd, men jeg ville bare gerne høre regeringens officielle holdning.
Helle Sjelle (KF), 2010-10-12:
Da den konservative ordfører, hr. Jørgen Lundsgaard, desværre ikke har mulighed for at være til stede her i dag, skal jeg fremføre følgende på hans vegne: Først og fremmest vil jeg gerne som de andre ordførere takke ministeren for redegørelsen.
For os Konservative er arbejdet med globalisering og en grøn klima- og erhvervsstrategi meget vigtigt.
Det understøttes af de nordiske globaliseringsinitiativer, hvor energi har en central rolle.
Topforskningsinitiativet retter sig bl.a. imod nye energieffektive teknologier gennem et øget samarbejde mellem myndigheder, forsknings- og innovationsmiljøer samt erhvervslivet.
Initiativer vedrørende energi og transport skal øge effektiviteten og udviklingen af grønne drivmidler til transportsektoren.
Vi har en vision om elbiler i Norden, og vi vil gerne skabe en webportal, som udstiller nordisk teknologi, forskning og vore løsninger angående bæredygtigt energiforbrug.
Den skal også skabe synergi mellem de nationale udviklingsprogrammer og bidrage til, at Norden kan blive en ledende region inden for klima og energi.
Det danske formandskab har også sat fokus på klimavenlige løsninger i de arktiske egne og tyndtbefolkede områder med miljøvenlig transport, vedvarende energi, energieffektivisering og velfungerende energimarkeder.
Det første omhandler udvikling af det nordiske elmarked, og det andet drejer sig om en nedsættelse af en taskforce for grøn vækst.
Centralt i de nordiske velfærdssamfund står også uddannelse.
På uddannelses- og forskningsområdet eksisterer der et stærkt nordisk samarbejde.
Danmark har vægtet, at det styrkes yderligere.
Nordiske uddannelser skal fortsat være i verdensklasse, men vi skal også have nabosprogsindlæring, øget forskermobilitet samt tættere forsknings- og innovationssamarbejde.
Derudover bør vi prioritere følgende: et øget nordisk samarbejde om arktiske spørgsmål, herunder råstofudvikling; en indsatsenhed for militær og civil stabilisering; et nordisk havovervågningssystem; et satellitovervågningssystem; og en nordisk katastrofeenhed for miljø- og skibskatastrofer.
Alt i alt er vi altså allerede nået langt, og vi sætter pris på den gode ånd og vilje, der er i det nordiske samarbejde, som vi støtter.
Karen Ellemann (V), 2010-10-12:
Det er et emne, som vi jo indtil videre har berørt sporadisk i forhold til ønsket om i virkeligheden at sikre vedkommenheden i Nordplusprogrammerne og holdbarheden af det, og det vil jeg på ingen måde afvise kunne være en vej frem.
Så var der det her med at komme med en mere detaljeret redegørelse om alt, hvad der ligger af gode initiativer i Nordplus, og det vil jeg gerne lave noget længere skriftligt om i stedet for at forsøge at tage dem punkt for punkt her.
Bente Dahl (RV), 2010-10-12:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens positive holdning til, at vi ser på Nordplusprogrammerne.
Sådan måtte jeg forstå det.
Tage Leegaard (KF), 2010-10-12:
Jeg kunne godt tænke mig, at man forholdt sig til sagen, at man forholdt sig til lovforslaget i stedet for en evig strøm af ord om, at det her ikke er godt nok.
Vi har altså også at gøre med et erhverv, som slås for livet, og som hele tiden skal implementere forslag.
Det synes jeg vi skylder at lægge til grund for vores overvejelse.
Der er ikke én i Det Konservative Folkeparti, som ikke ønsker at gavne miljøet, men vi ønsker altså også at have et levende landbrugserhverv.
Mette Gjerskov (S), 2010-10-12:
Jeg mener, at jeg i min ordførertale gjorde rede for Socialdemokraternes synspunkt, men også lidt for, hvad der var sket, dengang regeringen vedtog den her lov, og hvad der var sket siden.
Derfor blev jeg meget overrasket, da den konservative ordfører begyndte at sige, at jeg, at Socialdemokraterne ikke havde fattet, hvad det drejede sig om, og talte om noget helt andet.
Så det vil jeg da gerne bede ordføreren om at uddybe.
Hvad er det i det her lovkompleks, som den konservative ordfører mener Socialdemokraterne ikke har forstået?
Tage Leegaard (KF), 2010-10-12:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget opmærksomme på tiltag, som kan gavne vores miljø, og som kan gavne vores følsomme naturområder.
Jeg synes, det var meget konkret og meget sagligt, og det synes jeg står i grel kontrast til det, vi lige hørte fra fru Mette Gjerskov, som var en strøm af ord, som blev slynget ud til højre og venstre, og som i bund og grund slet ikke handlede om sagen.
Dette lovforslag lægger op til, at man på mange områder gavner miljøet, men samtidig er der den klare fordel, at der lægges op til forenklinger, så vores landbrugserhverv langt hurtigere kan komme videre med planlagt byggeri og planlagte miljøforbedringer.
Samtidig hilses det velkommen, at afstandskravene til søer og vandløb øges til 100 m.
Landbruget vil med gennemførelsen af dette lovforslag let kunne gennemføre miljøforbedrende tiltag som etablering af ensilagepladser og gyllebeholdere, hvis de blot lever op til de afstands- og bygningsmæssige forskrifter, som ellers er på området.
Landmanden vil langt hurtigere kunne gennemføre tilbygninger, som har til hensigt at gennemføre velfærdsforbedringer for dyreholdet, men som ikke medfører yderligere miljøbelastninger.
Der er med lovforslaget lagt op til at skærpe kravene om begrænsning af ammoniakemission til luften i nærheden af miljøfølsomme områder.
Dette lovforslag vil således gavne biodiversiteten, hvilket klart er en af regeringens overordnede målsætninger med »Grøn Vækst«.
Jeg er også enig i de bemærkninger, der kom fra SF's ordfører om, at det er vigtigt at se på, hvad det er for naturtyper, man har med at gøre, men omvendt synes jeg også, at man skal være forsigtig med at gå for hurtigt frem og ikke stille større krav til landbruget, end teknologien kan være med, fordi man i de landbrugstætte områder vil få virkelig svært ved at overholde det her, uanset hvor meget erhvervet ellers vil forsøge sig med at nedbringe den forurening, som der er.
Derfor også min bemærkning om, at man skal kigge meget på, hvad det er for nogle naturtyper, man har med at gøre, og hvor de mest følsomme områder er.
Det er klart, at de følsomme områder skal beskyttes.
Så er jeg også enig i det med den samlede emission, men i den forbindelse vil jeg også gerne, at man fremadrettet begynder at kigge på, ikke bare hvad der kommer op, men også får et forhold til, hvad det er, der kommer ned, og simpelt hen ser på, hvad det er, der kommer ud af drænene, for det tror jeg vil give et godt arbejdsredskab fremadrettet, så landmændene også får gavn af det.
Det kan også noteres med tilfredshed, at godkendelseskravene til bl.a. pelsdyrfarme er blevet skærpet fra de 75 dyreenheder til de 25 dyreenheder.
Så sammenlagt er det en stribe forbedringer og forenklinger, som vi i Det Konservative Folkeparti klart kan støtte.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-10-12:
Det her er et lovforslag, som bygger videre på en lov om miljøgodkendelser af husdyrbrug.
Det her lovforslag er lavet, fordi der har været nogle problemer, nogle bureaukratiske problemer, nogle problemer med at fortolke den nugældende lov, hvilket har betydet en lang række frustrationer og problemer for dem, som søger miljøgodkendelser, nemlig landbruget.
For det viser sig, at man nu er kommet ned i bunken, man har fået lavet den sidste miljøgodkendelse, havde jeg nær sagt, i denne omgang, pukkelen er væk.
Det er godt i første omgang.
Nu skal vi have sikret, at der også sker en forbedring af behandlingstiden, altså en forkortelse af behandlingstiden for miljøgodkendelser i Miljøklagenævnet, for her er den altså også for lang.
Der har vi jo en lov, som tilsiger, at der kun må være mellem 6 og 9 måneders sagsbehandlingstid i Miljøklagenævnet, og det skal man altså overholde, og det er vigtigt, for vi kan ikke have, at folk ikke kan få de her miljøgodkendelser så hurtigt som overhovedet muligt.
Men det, der er sagen i den her lovgivning, er, at der sker en forenkling, at der bliver lavet en anmelderordning, som gør, at en lang række af de ting, som skal gøres, og som ikke har en miljømæssig betydning, ikke skal igennem en miljøgodkendelse, men kan godkendes af kommunen.
Hvis man laver en større stald, så dyrene får det bedre, men ikke får flere dyr, så det derfor ingen miljømæssig betydning har, skal stalden heller ikke med i en miljøgodkendelse.
Derudover er der nogle bygningsmæssige ting.
Hvis man f.eks. skal lave en carport eller et nyt tag eller nogle vinduer i sin stald, skal det selvfølgelig heller ikke med i en miljøgodkendelse, for det har jo ikke nogen betydning for miljøet.
Derudover bliver der en indfasningsordning for øget nedbringelse af amoniakudledningen, som jo betyder, at man, samtidig med at man laver den her indfasningsordning, tager hensyn til naturen og miljøet.
Derudover bliver der nogle enkelte stramninger på minkområdet, hvor minkavlerne får de samme forhold som landmændene.
Til sidst bliver der med lovforslaget – det er i hvert fald det sidste, jeg nævner – indført et afstandskrav for placering af nye gyllebeholdere på 100 m fra åbne vandløb og søer, der er over 1.000 m2.
Det betyder, at nye gyllebeholdere ikke må stå nærmere end 100 m fra åbne vandløb og søer, som er mere end 1.000 m2.
Alt i alt er det her nogle forbedringer, som gør, at vi skulle få en nemmere administration i kommunen, miljøet skulle blive sikret endnu mere, og vi får samtidig lagt op til, at der skal gøres en ekstra indsats for at fastholde en lav sagsbehandlingstid i kommunerne, og så skal vi gøre en ekstra indsats for at få nedbragt sagsbehandlingstiden i Miljøklagenævnet.
Det her lovforslag giver rammerne for en forbedret behandling af dem, der søger en miljøgodkendelse, og derfor støtter Venstre forslaget helhjertet.
Karen Ellemann (V), 2010-10-12:
Der må jeg konstatere at vi har et forskelligt syn på, hvordan det går, og som jeg også lovede udvalget, er jeg undervejs med et mere fyldestgørende notat, som simpelt hen redegør for det samarbejde, der eksisterer.
Jeg mener ikke, at vejen frem i det her netop skulle være at lave endnu et ministerråd.
Vi har jo diskussioner nok af, hvor dygtige vi egentlig er til det tværgående samarbejde, og derfor tror jeg faktisk, at Nordkons i mange tilfælde kunne gå hen og blive en god model for et fremadrettet arbejdet, som i højere grad går på tværs af ministerrådene.
Kristen Touborg (SF), 2010-10-12:
Det er rigtigt, at vi havde en god drøftelse forleden dag.
Når jeg alligevel rejser det her, er det jo, fordi forskellen på at sidde i et lukket møde og så sidde i Folketingssalen trods alt er rimelig afgørende.
Så det er grunden til, at jeg godt vil gentage det her.
Jeg er jo ikke så overbevist om, at den embedsmandsinstitution, der nu sidder og arbejder med området her, gør det godt nok.
Jeg synes, det går uendelig langsomt i den rigtige retning.
Jeg synes selv, at et eksempel på det er eksemplet med emballage og pant, som vi har arbejdet med i Miljøudvalget.
Tror ministeren alligevel ikke, at vi, hvis der var et egentligt ministerråd på området, så ville komme lidt bedre af sted, end vi gør i øjeblikket?
Vores opfattelse er, at det går meget langsomt.
Karen Ellemann (V), 2010-10-12:
Vi havde jo en god drøftelse af det på vores seneste møde i forhold til den nordiske forbrugerpolitik generelt, og som jeg også gav udtryk for under det møde – og det gentager jeg gerne her – støtter jeg ikke et nyt forbrugerpolitisk netværk på formel basis.
Det siger jeg selvfølgelig med baggrund i, at den uformelle embedsmandskomité, som er nedsat, altså hele Nordkons , fungerer godt.
Der er rigtig god informations- og erfaringsudveksling om aktuelle forbrugerpolitiske spørgsmål, og jeg tror, at man skal tænke meget over ønsket om at lave et formelt råd igen.
Det kunne jo i virkeligheden være en hindring for det gode tværfaglige samarbejde, der rent faktisk finder sted i dag.
Kristen Touborg (SF), 2010-10-12:
Vi var flere, der beklagede, at forbrugerpolitikken står så svagt i Nordisk Råd.
Nu har jeg naturligvis forståelse for, at ministeren ikke kan nå at besvare alting, men så vil jeg godt give ministeren chancen for at komme med nogle betragtninger over forbrugerpolitikken.
Det er faktisk en sag, der ligger mange af os stærkt på sinde, og derfor kunne jeg godt tænke mig at få nogle udsagn fra regeringen om, om man har tænkt sig at gøre noget på området.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-10-12:
Ihukommende det der med fuglenes sprog kunne man ønske, at integrationsministeren på et tidspunkt læste første del af det svar, som ministeren for nordisk samarbejde gav her.
Det takker jeg sådan set for.
Karen Ellemann (V), 2010-10-12:
Som kort forklaret før synes jeg jo helt generelt, at det er oplagt, at vi som ministre gør det, som ligger i hele vores nordiske samarbejde, netop at vi samarbejder i de fora, vi nu engang er forpligtet til at samarbejde i.
Eksempelvis i de forskellige ministerråd, hvor der netop har været fokus på, at der historisk set måske var manglende deltagelse, manglende opbakning på ministerniveau, blev det så indskærpet.
Men hvordan en ministerkollega derudover vælger at tage imod indbydelser til møder i mere uformelle sammenhænge, skal jeg ikke gøre mig til dommer over.
Det må nødvendigvis bero på en vurdering af den enkelte ministers kalender, af, hvad der derudover er af belastninger.
Jeg kaster mig selvfølgelig ind i den konkrete sag, fordi jeg er helt klar over, hvor diskussionen ligger, hvor uenigheden ligger i forhold til hjemsendelser osv.
Det her handler om, at en minister nu er blevet bedt om at møde op i et samråd, og hun møder så op i et samråd og tager debatten der.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-10-12:
Jeg tror, at når man går rundt herude i Vandrehallen, er der et sted, hvor man kan se en sætning, som lyder noget i retning af, at man skal kende fuglenes sprog.
Det var sådan et forsøg på at kende fuglenes sprog, da jeg lyttede til svaret på spørgsmålet fra fru Line Barfod.
Jeg forstår godt, at det kan være svært for en anden minister at gå ind i en konkret sag.
Det er sådan set heller ikke det, jeg synes vi skal bede ministeren for nordisk samarbejde om at gøre.
Det drejer sig måske mere om det lidt mere principielle, en eller anden form for respekt for, at Nordisk Råd er en parlamentarikergruppe, som selvfølgelig ikke har instruktions- eller nogen andre beføjelser over for det enkelte lands minister, men er ministeren ikke enig i, at hele grundideen om, at det her hviler på et gensidigt respektfuldt samarbejde imellem parlamentarikere i Nordisk Råd og Ministerrådet, er en meget vigtig del af det nordiske samarbejde?
Henrik Brodersen (DF), 2010-10-12:
Jamen jeg forventede heller ikke at få et konkret svar, i og med at det her er meget teknisk funderet.
Vi vil selvfølgelig også benytte lejligheden til at gøre brug af at spørge, så det ser jeg frem til.
Helle Sjelle (KF), 2010-10-12:
I foråret blev regeringen og Dansk Folkeparti enige om genopretningsplanen.
Det er en helt igennem nødvendig og gennemarbejdet plan, og med planen betaler vi den regning, som den værste økonomiske krise siden Den store depression har efterladt.
For at dæmme op for krisen pumpede regeringen en masse penge ud i det danske samfund; faktisk er den danske regering blandt de regeringer i Europa, der har brugt allerflest penge på at komme krisen til livs.
Og indsatsen har virket: Ledigheden er begyndt at falde, og væksten er begyndt at stige.
Men de mange penge, som regeringen har brugt til at øge både det private og det offentlige forbrug, skal nu betales tilbage, ellers efterlader vi regningen til de næste generationer, sådan som Socialdemokraterne gjorde det i 1970'erne under Anker Jørgensen, og sådan som de også ønsker at gøre det i dag.
Det vil vi Konservative ikke være med til.
Vi vil ikke gøre regning uden vært, og derfor bakker vi også fuldt og helt op om den plan, der blev lagt i foråret.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, er netop også en udmøntning af den plan fra i foråret.
Forslaget lægger op til at målrette indsatsen på arbejdsmiljøområdet mod en indsats i landets virksomheder og samtidig spare 50,4 mio. kr.
Hvordan kan det så ske?
For det første skal branchearbejdsmiljørådenes opgaver målrettes til virksomhedsrettede opgaver, arbejdsmiljøet skal forbedres der, hvor det findes, i virksomhederne.
Og det bør branchearbejdsmiljørådenes arbejde afspejle, sådan som en grundig evaluering fra 2008 har påpeget.
Evalueringen påpeger, at arbejdet i branchearbejdsmiljørådene ikke altid medfører målbare forbedringer af arbejdsmiljøet.
Det skal vi have lavet om på, og med lovforslaget vil de opgaver, som ikke direkte knytter sig til målrettede forbedringer af arbejdsmiljøet i de danske virksomheder, således falde bort.
Og det kan vi kun være tilfredse med.
For det andet lægger lovforslaget op til en mere målrettet prioritering af de mange penge, som Arbejdsmiljørådet og branchearbejdsmiljørådene hvert år bruger.
Pengene skal målrettes mod at forbedre arbejdsmiljøet på de enkelte arbejdspladser.
Derfor skal hvert branchearbejdsmiljøråd årligt udarbejde en plan og et budget for det kommende års aktiviteter.
Planen skal sendes til Arbejdstilsynet, som så fordeler pengene mellem de mange branchearbejdsmiljøråd.
Det skal sikre, at pengene bliver brugt så målrettet som muligt.
For mig er det helt afgørende, at de mange penge, som staten opkræver fra danskerne hvert eneste år, bliver brugt så fornuftigt og fremsynet som overhovedet muligt, og derfor synes jeg også, at lovforslaget her er et fornuftigt og godt lovforslag.
Samlet set støtter vi forslaget, der lægger op til en omprioritering af arbejdsmiljøindsatsen, så danskerne får mest muligt og bedst muligt arbejdsmiljø for skattekronerne.
Eigil Andersen (SF), 2010-10-12:
Jeg er da glad for oplysningen om, at der bliver valg senest i november næste år, men jeg er klar over, at det er grundlovens tale.
Og så bliver det spændende, om det kan lykkes os at få det tidligere.
Med hensyn til den her besparelse er det Socialdemokratiets og SF's opfattelse, at besparelsen skal annulleres og pengene føres tilbage til området.
Det fremgår faktisk – som jeg nævnte – af vores finanslovforslag, som er fremsat her efter sommerferien, og det kan man se, jeg tror, det er på det sidste ark, hvor der er en oversigt over de besparelser, som vi ikke accepterer.
Bent Bøgsted (DF), 2010-10-12:
Jamen det er jo sådan lidt uklar tale, ligesom alt det andet har været.
Og hvad valg angår, kan jeg garantere hr. Eigil Andersen for, at der kommer et valg senest i november næste år.
Det er en god garanti, og den kan jeg stå ved: Senest i november kommer der er et folketingsvalg – næste år, og ikke i år, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Vedrørende det med, at det er nogle af de besparelser, som skal skrues tilbage, vil jeg sige, at da vi havde diskussionen her i foråret, var der også en hel del snak om dagpenge, men det var sådan noget svævende noget med, at der skulle trepartsforhandlinger til, for at finde ud af det.
Og det er derfor, jeg spørger, om det her også skal indgå i de trepartsforhandlinger, som S og SF skal i gang med efter et valg, hvis det skulle ske, at flertallet skifter.
Eigil Andersen (SF), 2010-10-12:
Jeg synes, det er meget spændende, hvis jeg kan få at vide af hr. Bent Bøgsted, hvornår der kommer et folketingsvalg, og jeg vil håbe på, at det bliver meget snart, jo hurtigere des bedre, sådan at vi kan få et andet styre.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt vi vil føre det tilbage, vil jeg sige, at den her besparelse indgår som en af de besparelser, som Socialdemokratiet og SF har afvist i det finanslovforslag, vi har fremlagt i fællesskab her efter sommerferien.
Så det betyder, at udgangspunktet for os vil være, at det er en af de besparelser, som vil skulle annulleres under et andet flertal.
Bent Bøgsted (DF), 2010-10-12:
For god ordens skyld skal jeg lige stille hr. Eigil Andersen et spørgsmål.
Nu går Socialistisk Folkeparti jo ud fra, at der snart kommer et valg, og hvad har hr. Eigil Andersen så tænkt sig at der skal ske efter det valg?
Vil hr. Eigil Andersen føre det her tilbage til, sådan som det var, eller er det trepartsforhandlinger, der skal til, før der så eventuelt skal ske noget på området?
Det er et kort spørgsmål, som man kan svare ja eller nej til.
Vil man føre det tilbage til, sådan som det var, før det her lovforslag, eller er det trepartsforhandlinger, man skal have?
Men det skal måske ikke lige besvares med bare et ja eller et nej.
Eigil Andersen (SF), 2010-10-12:
Jeg mener bestemt ikke, at regeringen har fremlagt nogen klare mål på arbejdsmiljøområdet.
Nej, forskellen består i, at for regeringen og dens støtteparti, Dansk Folkeparti, er al den her snak om arbejdsmiljø nogle meget fine overskrifter, og neden under de overskrifter er der en tom plads; der er hvidt, der står ingenting, der er ingen bogstaver, som har nogen reel effekt.
Og det er jo uhyggeligt at tænke på, at man kun på det principielle plan er enige om også at nedbringe sygefraværet på arbejdsmiljøområdet, og at man ikke følger det op i praksis.
Men det gør man ikke, og det viser det her lovforslag jo tydeligt.