Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-02-21:
Tak for det.
Vi har været ramt af en kold krig, som delte kontinentet i to, og en særdeles virkelig krig, som rev Balkan i stumper.
Der var tale om en modbydelig borgerkrig, som puttede begreber som etnisk udrensning ind som en frygtelig del af det europæiske ordforråd.
Netop derfor så vi de østeuropæiske landes iver for at komme med indenfor i fredens projekt, da de slap ud af kommunismens jerngreb, og netop derfor har EU fungeret som en magnet for landene på Balkan.
Her er man meget bevidst om, hvad krig gør ved mennesker, og at fred er noget, man skal værne om.
At Kroatien i dag er klar til at træde ind i EU, er et vidnesbyrd om EU's allerstørste succes: at sikre fred i Europa og at få sorg til at læges igennem forpligtende samarbejder.
Det er værd at minde om i en tid, hvor stadig flere stiller spørgsmål ved EU, som er plaget af en økonomisk krise.
Vi skal huske på, at EU er mere end et handelssamarbejde, det er et politisk fællesskab, som gør, at vi har mulighed for at løse vores konflikter ved forhandlingsbordet i stedet for på slagmarken.
Siden Balkankrigene har EU-medlemskabet fungeret som en ledestjerne, som har motiveret og drevet reformindsatsen i Kroatien.
Det har bidraget til at sikre stabiliteten såvel i Kroatien som på det øvrige vestlige Balkan.
Kroatien er et strålende eksempel på, hvordan håbet om medlemskab kan få lande til at begrave stridsøksen og gennemføre de nødvendige reformer.
Det er ikke kommet af sig selv, og Kroatien har kæmpet for at leve op til EU's krav.
Der er desværre eksempler på, at nye medlemslande har haft lidt mere end vanskeligt ved at leve op til det, og derfor er det nødvendigt, at vi alle sammen tager den forpligtelse alvorligt.
Københavnskriterierne har guidet Kroatiens udvikling mod stabile institutioner, respekt for europæiske værdier og en fungerende markedsøkonomi.
Det har ikke alene været til gavn for Kroatien, men det har også været til gavn for os og for resten af Europa, ikke blot fordi vi regner med, at vi gennem udvidelsen får nemmere ved at overvinde de udfordringer, som danske virksomheder har, når de begår sig i Kroatien, men også fordi vi tager et vigtigt skridt mod en permanent stabilisering af det vestlige Balkan.
Udvidelsen med Kroatien viser nemlig andre lande som Serbien og Makedonien, med tiden forhåbentlig også Bosnien og Kosovo, at EU holder ord, og at de derfor også kan gøre sig forhåbninger om et medlemskab, hvis de viderefører de vanskelige og krævende reformer, som er nødvendige.
For lidt mere end 13 år siden stod jeg i lufthavnen i Zagreb og skulle med et fly mod København.
Jeg stod der sammen med mine soldaterkammerater, og vi var på vej hjem efter et halvt år på Balkan, hvor vores tilstedeværelse i den grad var nødvendig.
Vi fik med meget stor tydelighed demonstreret, hvor brutal virkeligheden kan være, når man ikke magter at samarbejde på tværs af grænser og andre delelinjer.
Hvis nogen havde fortalt os dengang, at Kroatien 13 år senere ville blive EU's 28. medlemsland, så var jeg nok begyndt at grine, og i dag giver Folketinget så Danmarks besyv til, at Kroatien kan blive en del af det gode og fredelige fællesskab.
Danmark har altid støttet fredsbestræbelserne på Balkan.
Danske soldater har betalt den højeste pris for at sikre freden, som nu foreløbig kulminerer med Kroatiens indtræden i Den Europæiske Union.
I Venstre glæder vi os derfor til at byde Kroatien hjertelig velkommen i EU den 1. juli.
Tak for ordet.