Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-20:
I gentagne politiske aftaler siden 2004 er det aftalt, at der skal ske en børsnotering af DONG Energy.
DONG Energy var tæt på at blive børsnoteret i 2007 og 2008, men børsnoteringen blev sat på pause som følge af finanskrisen.
Med den brede politiske aftale fra den 18. september 2015 mellem SF, Socialdemokraterne, Radikale Venstre, De Konservative og regeringen blev de politiske aftaler fra 2004 og 2013 om at børsnotere DONG Energy genbekræftet.
Jeg mener af flere grunde, at det er en rigtig god aftale og en aftale, der skal bidrage til at sikre stabile rammer for DONG Energy.
Men lad mig først sige lidt om selve aftalen, derefter vil jeg uddybe, hvorfor jeg opfatter det som en rigtig god aftale, og endelig vil jeg forklare, hvorfor jeg mener, at dette spørgsmål ikke bør lægges ud til folkeafstemning.
Aftalen indebærer for det første, at der sigtes efter at foretage en børsnotering hurtigst muligt givet markedsforholdene.
Staten vil også efter børsnoteringen bevare majoritetsejerskabet i selskabet.
For det andet søges naturgasinfrastrukturen og olierøret solgt til Energinet.dk., som er 100 pct. statsejet.
Det sker i forlængelse af de tidligere politiske aftaler, hvor der har været lagt vægt på, at staten skal kontrollere disse aktiver.
Energi-, forsynings- og klimaministeren har derfor givet mandat til, at Energinet.dk kan indlede forhandlinger med DONG Energy om disse aktiver.
For det tredje vil DONG Energy fortsat eje dele af det danske eldistributionsnet.
Selskabet ejer eldistributionsnettet i København, Frederiksberg og store dele af Nordsjælland.
Siden det helt tilbage i 2004 først blev besluttet at børsnotere DONG Energy, har selskabet udviklet sig meget.
Mest iøjnefaldende er det, at selskabet gennem betydelige investeringer har udviklet en havvindmølleforretning, der er globalt førende, og i stigende grad opføres havvindmølleparkerne i udlandet.
Selskabets udvikling ændrer dog ikke på grundlaget for en børsnotering, snarere tværtimod.
Børsnoteringen skal give et fundament til, at DONG Energy kan udvikle sin globale førerposition inden for havvindmølleområdet.
Det vil være til glæde for både vækst og jobskabelse.
Jeg mener grundlæggende, at DONG Energy skal kunne agere på kommercielle vilkår og ikke stilles hverken værre eller bedre end konkurrerende selskaber i sektoren.
Statens ejerskab af DONG Energy er da også hidtil blevet varetaget på et kommercielt grundlag.
Som aktionær i DONG Energy har staten interesse i at sikre, at der sker den størst mulige værdiskabelse i selskabet.
Vi bør ikke bruge ejerskabet af DONG Energy til at sikre energi- og klimapolitiske målsætninger.
Disse hensyn må ligesom i andre selskaber sikres gennem energi- og klimapolitikken.
Der skal jo grundlæggende være de samme spilleregler for alle energiselskaber i Danmark.
Jeg opfatter det alt i alt som meget positivt, at der nu er indgået en bred politisk aftale om børsnoteringen.
Jeg mener, det er den rigtige måde at skabe stabile rammer for DONG Energy på, og jeg håber på, at det vil være med til at skabe ro om selskabet.
Lad mig vende mig mod beslutningsforslaget om at afholde en folkeafstemning om den planlagte børsnotering.
Som jeg har forstået det, begrundes forslaget både med den store offentlige bevågenhed om selskabet og med selskabets betydning for den danske energiforsyning.
Jeg kan jo ikke benægte, at der har været stor bevågenhed om selskabet i de senere år, men jeg mener ikke, at denne bevågenhed betyder, at vi skal lægge kommercielle dispositioner for selskabet ud til folkeafstemning.
Tværtimod bør der skabes stabile rammer om selskabet, og det har jo netop også været sigtet med den politiske aftale.
Jeg mener ikke, at en folkeafstemning vil bidrage hertil.
Med hensyn til det andet punkt, altså hensynet til den danske energiforsyning, deler jeg fuldstændig opfattelsen af, at en høj forsyningssikkerhed er afgørende for samfundet.
Jeg mener dog, at dette hensyn skal sikres gennem sektorregulering, og hermed gælder de samfundsmæssige hensyn for alle energiselskaber i Danmark og ikke kun for DONG Energy.
Principielt mener jeg heller ikke, det er grundlag for en folkeafstemning, at staten som aktionær foretager en kommerciel transaktion vedrørende et af statens selskaber.
Ved andre transaktioner for statslige selskaber har der heller ikke været folkeafstemninger.
Hvis der skulle holdes folkeafstemning om den slags beslutninger, så mener jeg, at vi underminerer statens mulighed for at eje selskaber.
Det ville endog være meget vanskeligt at drive et kommercielt selskab, hvis forretningsmæssige dispositioner skulle afvente folkeafstemninger.
Afslutningsvis er det min opfattelse, at den planlagte børsnotering vil skabe fundament for, at DONG Energy kan udvikle sig videre til gavn for vækst og beskæftigelse.
Det er vigtigt, at der på denne måde sikres stabile rammer om selskabet.
På denne baggrund kan regeringen ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Jeg vil bare til hr. Pelle Dragsted sige, at den beskrivelse, hr. Pelle Dragsted kommer med om behandlingen af DONG, er historieforfalskning, og at den indsigt, man fik, jo gjorde det klart, at det er foregået lige efter bogen, og at det er de bedste budgivere, der er blevet valgt.
Så der er jo ikke noget at komme efter i den her sag.