runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2013-01-17:
Altså, hvis ordføreren ikke er så optaget af nytteværdien så at sige, jamen så kunne man måske anføre, at man lige så godt kunne indtræde i euroen nu, selv om det ikke ville være særlig fordelagtigt for Danmark.
Men jeg har et helt konkret spørgsmål, som jeg også har stillet nogle af de andre, som i hvert fald på sigt ønsker at indtræde i euroen, og det er: Mener ordføreren, at Danmark er for lille et land til at føre sin egen selvstændige finanspolitik?
Lene Espersen (KF), 2013-01-17:
Jamen jeg vil sige til hr. Peter Skaarup: Jeg fortryder bestemt ikke det synspunkt, vi havde i år 2000, for det var ud fra den viden, vi havde dengang.
Jeg vil også gerne sige til hr. Peter Skaarup, at jeg slet ikke anlægger den der nytteøkonomiske betragtning, som hr. Peter Skaarup giver udtryk for, når det drejer sig om det europæiske samarbejde.
Jeg ser først og fremmest det europæiske samarbejde som et politisk projekt og ikke som et økonomisk projekt, og jeg tror faktisk på, at hvis Danmark havde haft endnu mere indflydelse, så kunne det være, at nogle af de lande, der er endt i så store økonomiske problemer, ikke var endt dér, altså hvis de havde lyttet noget mere til os.
For Danmark er jo som bekendt et af de lande, der har sørget for at have orden i eget hus og have orden på økonomien.
Og det siger vi fuldstændig åbent og ærligt.
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup om det der med at fortryde, at det egentlig også lidt var det, jeg svarede hr. Joachim B. Olsen før.
Man kæmper selvfølgelig altid for de politiske synspunkter, man har.
Nogle gange bliver man klogere.
Jeg husker tydeligt, lige efter regeringsmagten ændredes i 2001, at jeg var i Folketingssalen med et forslag, der handlede om den europæiske arrestordre.
Den handler om, at statsborgere ikke skulle kunne smutte hjem og gemme sig bag nationalstatens grænser og så ikke ville kunne blive udleveret, hvis de havde begået alvorlig kriminalitet i andre lande.
Det valgte Dansk Folkeparti at stemme imod, hvilket for mig at se var helt uforståeligt, altså at bankrøvere og voldtægtsmænd skulle have lov at gemme sig bag grænserne og ikke blive retsforfulgt for de ting, de gjorde galt.
Og der ændrede Dansk Folkeparti også holdning.
Det tog så lige et år.
Så ændrede man holdning og begyndte at støtte det.
Det er der ikke noget galt i.
Man kan jo godt have nogle generelle holdninger og så finde ud af, at det måske alligevel var for skrapt og så justere på dem.
Vi gik i år 2000 helhjertet ind for, at vi skulle være med i euroen, sådan er det.
Nu har vores partiformand og partiet og folketingsgruppen valgt at sige, at vi ikke mener, at tiden er til det.
Det siger vi helt åbent og ærligt.
Det er der ikke noget mystik i.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-17:
Tak for det.
Jeg er måske også lidt forvirret i forhold til det, som den konservative ordfører, fru Lene Espersen, siger her i dag, for det er jo ikke ret lang tid siden, at den konservative formand, hr. Lars Barfoed, sagde – det var i 2012: Vi skal med i euroen i år.
Det tror jeg var citatet fra ham.
Han ville have en folkeafstemning i 2012.
Det blev så ikke sådan.
Var det på det her landsråd?
Og hvor dybt stikker det egentlig, at man ikke på nuværende tidspunkt vil med i euroen?
For hvis ikke vi kom det, ville det blive helt katastrofalt for den danske befolkning.
Jeg minder om, at Jyllands-Posten her i sommer kunne skrive, at Danmark ville have hæftet for 338 mia. kr. over for de sydeuropæiske lande, hvis det var sådan, at vi havde været med i euroen.
Pia Adelsteen (DF), 2013-01-17:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om en anden ting, fordi det hele tiden bliver stillet op, når vi har de her debatter om EU, som om det jo ikke bare er en buffet, det er ikke et tag selv-bord osv. osv.
Jeg ved ikke, om statsministeren kan svare, men nu prøver jeg i hvert fald.
I Europaudvalget, hvor jeg nu efterhånden har siddet en del år, tror jeg aldrig at jeg har oplevet de nuværende regeringspartier eller VK-regeringen sige nej til et mandat.
Så er den ligesom ude af verden.
Men når jeg nu spørger, er det, fordi vi hele tiden hører, at man skal vurdere fra indhold til indhold, men på trods af at man har store debatter indenrigs mellem den nuværende regering og den tidligere regering om uenigheder, er der overhovedet ingen uenighed, lige så snart vi kommer i Europaudvalget.
Så siger man ja til alt.
Kan statsministeren ikke prøve at forklare mig, hvordan det kan være?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-01-17:
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det er et grundlæggende forkert billede, hr. Jens Joel tegner.
Det er et fuldstændig grundlæggende forkert billede af Dansk Folkepartis ageren i forhold til advarslerne om risikoen for østeuropæisk løntrykkeri.
Hvis man slår efter og kigger tilbage i historien, vil man finde ud af, at Dansk Folkeparti talrige gange, talrige steder har gjort det klart, at hvis man åbner for de østeuropæiske lande, altså lader deres arbejdskraft få fri bevægelighed til det danske arbejdsmarked, så vil vi risikere løntrykkeri.
Derfor har vi sagt, at det er for tidligt, at man har gjort det, og det står jo fuldstændig krystalklart; det kræver altså ikke lang tid ved tastaturet at finde ud af det, altså ved en googlesøgning.
Og hvis hr. Jens Joel har brug for medvirken til at gøre det, så deltager jeg gerne over et par kopper kaffe.
Så tror jeg, at vi ret hurtigt, inden den første kop kaffe er drukket, har klarhed over det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-17:
Tak for det.
Jeg vil starte med også at sige tak for en spændende debat i dag.
Det er godt at få det diskuteret, og jeg ville ønske, at vi diskuterede det meget mere.
Jeg er meget bekymret over den situation, som ordføreren lige præcis beskrev, på de danske arbejdspladser, hvor folk bliver presset på deres løn- og arbejdsvilkår.
Der er et helt konkret forslag fra den europæiske fagbevægelse om at lave en social protokol.
Det kunne jo være en af de ting, som vi ændrede; altså at vi altså sørgede for, at ingen lønmodtagere kan underbyde danske overenskomster, hvis de arbejder i Danmark.
Er det et forslag, som Dansk Folkeparti kunne tænkes at støtte?
Vi har tidligere støttet S og SF i, at det bliver indført, men jeg synes, at det har været et svigt af den nuværende regering, at den ikke har arbejdet for en social protokol.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-17:
Der indsættes bestemmelse i ligebehandlingsloven om, at forældre har ret til at bede om fleksible arbejdsordninger i forbindelse med tilbagevenden efter orlov, og at arbejdsgiveren har pligt til at besvare anmodningen.
Det præciseres, at beskyttelsen ved graviditet, barsel eller adoption ikke alene omfatter afskedigelse, men også mindre gunstig behandling, f.eks. ændringer i stilling eller arbejdsvilkår.
Det præciseres, at arbejdsgiveren også skal betale en godtgørelse, hvis lønmodtageren udsættes for anden mindre gunstig behandling, dårligere stilling eller arbejdsvilkår i forbindelse med fravær i forbindelse med graviditet, barsel eller adoption.
Det præciseres, at reglerne om omvendt bevisbyrde ved graviditet, barsel eller adoption også omfatter mindre gunstig behandling.
Det vil sige, at arbejdsgiveren skal godtgøre, at det ikke er fravær i forbindelse med graviditet, barsel eller adoption, der er årsagen til, at arbejdstageren har fået dårligere stilling eller arbejdsvilkår.
Alle tiltag, der styrker ligestilling på arbejdsmarkedet, bakkes selvfølgelig op af Enhedslisten, også selv om de, som i dette tilfælde, er små bitte skridt på vejen.
For os er det meget, meget vigtigt, at det at få et barn, arbejdsmæssigt ikke betyder dårligere vilkår for forældrene.
Arbejdsliv og familieliv skal kunne hænge sammen.
Det er kun muligt, hvis arbejdstageren lovgivningsmæssigt beskyttes mod fyring eller forringede arbejdsvilkår i forbindelse med, at man har valgt at få et barn.
Arbejdstagerens retsstilling vil efter Enhedslistens mening dermed blive forbedret.
Ligeledes er det især positivt, at arbejdstageren med lovforslaget ikke kun er beskyttet mod usaglig fyring i forbindelse med graviditet, barsel eller adoption, men fremover også imod forringede arbejdsvilkår.
Vi er også godt tilfredse med, at regeringen er gået videre end direktivet, så beskyttelsen mod dårlige arbejdsbetingelser i forbindelse med graviditet, barsel og adoption også gælder de særlige danske regler om f.eks. omvendt bevisbyrde.
Flere af høringssvarene nævner, at der med lovforslaget ikke er tilknyttet sanktioner, hvis en arbejdsgiver ikke lever op til bestemmelsen om at besvare en arbejdstagers anmodning om ændrede arbejdstider.
Dette er vi enige i, og vi vil tage dette op under udvalgsbehandlingen.
Vi er f.eks. ikke i tvivl om, at øremærket barsel, ligeløn osv. ville være meget effektive redskaber i kampen for ligestilling på arbejdsmarkedet, og det har vi selvfølgelig stadig tænkt os at kæmpe for.
Desuden vil jeg nævne de mange, som arbejder på det private arbejdsmarked uden overenskomst.
Det er en noget støvet lov, som skal rettes op, så det vil jeg spørge ministeren om hun vil se på.
Enhedslisten stemmer for forslaget.
De er alle små skridt på vejen mod mere ligestilling på arbejdsmarkedet.
Sanne Rubinke (SF), 2013-01-17:
Da SF's ordfører på det her forslag ikke kan være til stede, har jeg lovet at redegøre for SF's holdning til forslaget på ordførerens vegne.
Det her lovforslag har til formål at gennemføre og implementere det nye forældreorlovsdirektiv fra EU og omfatter to mindre ændringer af ligebehandlingsloven.
For det første skal forældre have ret til at bede om fleksible ordninger på jobbet efter endt forældreorlov skriftligt, og arbejdsgiveren har så pligt til at svare på anmodningen, ligeledes skriftligt.
Vi tænker, at det jo altid har været muligt at aftale sig til rette, men vi synes, at det er en klar og en positiv styrkelse for begge parter med det her krav om skriftlighed.
For det andet præciserer det her lovforslag, at der skal være en beskyttelse mod dårlig behandling på jobbet i forbindelse med forældreorlov.
Allerede i dag er der jo regler om mindre gunstig behandling, det forstås som en del af beskyttelsen mod afskedigelse.
Men vi er meget tilfredse med, at det her præciseres.
Heldigvis har vi jo i Danmark allerede en god beskyttelse i forhold til retten til at tage barsels- og forældreorlov, og direktivet betyder på den baggrund udelukkende mindre justeringer, men altså justeringer, som vi i SF anser for at være til den positive side.
Vi støtter naturligvis forslaget.
Pernille Boye Koch (RV), 2013-01-17:
Tak for det.
I Det Radikale Venstre kan vi støtte det fremsatte lovforslag.
Som det allerede er blevet nævnt, indeholder det nogle mindre ændringer til ligebehandlingsloven, og det udspringer af EU's nye forældreorlovsdirektiv fra 2010.
Vi synes, at det en god idé, at der gennemføres en bestemmelse om, at forældre har ret til at bede om fleksible arbejdsordninger, når de vender tilbage til arbejdspladsen efter orlov.
Ofte kan familieforøgelsen betyde, at familien er nødt til at indrette sig anderledes, f.eks. med hensyn til arbejdstider eller tilrettelæggelse af arbejdet i øvrigt.
Her kan det være en fordel, at man ved, at det også i lovgivningen er anset som noget helt naturligt, at man kan drøfte dette med sin arbejdsgiver.
Radikale Venstre kan også bakke op om, at det i lovgivningen nu udtrykkeligt præciseres, at man ikke kun er beskyttet mod afskedigelse i anledning af orlov på grund af graviditet, barsel og adoption, men også mod anden mindre gunstig behandling på arbejdspladsen.
Hvis der sker det, at orloven får meget negative konsekvenser for ens arbejdsforhold, kan det jo opleves som akkurat lige så slemt, som hvis man bliver udsat for en regulær afskedigelse.
Det er baggrunden for, at direktivet sidestiller afskedigelse med anden mindre gunstig behandling.
I den forbindelse synes jeg, at det er vigtigt at nævne, at der ikke er tale om en ændring af retstilstanden, fordi det allerede indfortolkes i den hidtidige danske beskyttelse mod afskedigelse.
Så derfor er der altså alene tale om, at den eksisterende beskyttelse kommer til at fremgå udtrykkeligt af loven, og det er naturligvis et retssikkerhedsmæssigt fremskridt.
Alt i alt er der efter vores opfattelse tale om at implementere et meget vigtigt direktiv på ligestillingsområdet.
Det sikrer en beskyttelse af arbejdstagere i forbindelse med barsels- og forældreorlov, som gør det muligt at forene arbejds- og familieliv.
Derfor kan Det Radikale Venstre som nævnt støtte lovforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2013-01-17:
I modsætning til de to tidligere ordførere, støtter vi ikke forslaget i Dansk Folkeparti.
Jeg skal ærlig indrømme, at da jeg læste forslaget, var jeg inde at kigge lidt på vores tidligere europaudvalgsdagsordner.
Jeg kan huske, at da vi havde forældreorlovsdirektivet tilbage i 2009, spurgte jeg direkte beskæftigelsesministeren – som ganske vist var en anden end nu – om det ville føre til ændringer i den danske lovgivning, og fik at vide, at det ville det ikke.
Når man så ser på forslaget, kan man jo synes, at det er en minimal ændring, altså det her med, at en lønmodtager skal kunne sende et brev til arbejdsgiveren og spørge, om man kan få nogle mere gunstige arbejdsforhold.
Man skal have et skriftligt svar, helst inden for 14 dage osv.
Det kan jo være ganske glimrende.
Men det, som jeg undrer mig såre over, er, at man skriver, at det her er en præcisering.
Og præciseringen går så ud på, at der i lovteksten står, at reglerne også omfatter mindre gunstig behandling.
For mig er det simpelt hen ikke en præcisering.
Mindre gunstig behandling er et begreb, som jeg i hvert fald ikke kan definere.
Er det, at en er blevet forfremmet, mens jeg ikke er blevet det, eller hvad er det helt præcis?
Det synes jeg faktisk er rigtig, rigtig svært at se i lovteksten.
Derfor synes jeg også, at det må være meget svært, når man så også netop på det her område sådan bruger omvendt bevisbyrde, som vi jo har i de her sager om barsel, adoption osv.
Hvordan skal man som arbejdsgiver kunne bevise, at man ikke har foretaget en mindre gunstig behandling?
For os i Dansk Folkeparti er det her simpelt hen ikke en præcisering af noget som helst, tværtimod er det at få indføjet et noget fluffy begreb, hvis jeg må bruge det udtryk, i en lov, som ellers har været meget, meget præcis.
Derfor støtter vi ikke forslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-01-17:
Tak for det.
Socialdemokraterne ønsker, at danske forældre skal have gode vilkår til at kunne forene et aktivt arbejdsliv med et familieliv.
Her er retten til forældreorlov afgørende og ikke mindst, at det ikke må have alt for negative konsekvenser for mor eller far, når de vender tilbage på arbejdspladsen. Vi er glade for, at man med forslaget i dag får præciseret forældres ret til at bede om fleksible arbejdsordninger, som f.eks. andre arbejdstider, når de vender tilbage efter forældreorlov.
Her kan forældre altså skriftligt bede om nye arbejdsmønstre, og arbejdsgiverne skal herefter skriftligt besvare ønsket.
Vi synes også, det er fornuftigt at præcisere, at beskyttelsen ved graviditet, barsel eller adoption også gælder mindre gunstig behandling.
Det er godt at slå fast, at der også kan være anden dårlig behandling end fyring, der betyder, at arbejdsgiveren kan ende med at betale godtgørelse, fordi man har udnyttet sin ret til orlov som forældre.
Med lovforslaget kommer vi et skridt tættere på at skabe de bedste rammer for, at familier i Danmark kan få børn og arbejdsliv til at hænge sammen.
Derfor støtter Socialdemokratiet forslaget i dag.
Fatma Øktem (V), 2013-01-17:
Jeg skal gøre det meget kort, men indledningsvis skal jeg lige fortælle, at jeg i dag også taler på vegne af ordføreren for Det Konservative Folkeparti, da hun ikke havde mulighed for at være her i dag.
Formålet med forslaget er at bringe dansk lov i overensstemmelse med EU-lovgivningen på området.
Forslaget indeholder dels en ændring, der sikrer forældre retten til at anmode om en fleksibel rabatordning ved tilbagevenden til jobbet efter endt orlov, dels nogle præciseringer, der skal være med til at sikre forældrenes benyttelse ved en mindre gunstig behandling under graviditet, barsel eller adoption.
Hensigten er at modernisere reglerne og fremme balancen imellem arbejdsliv og familieliv.
Venstre og Det Konservative Folkeparti mener, at ændringen kan være med til at forbedre den enkelte families mulighed for at planlægge deres hverdag.
Vi bakker op om forslaget, fordi dansk lovgivning selvfølgelig skal være i overensstemmelse med EU-reglerne.
Derfor støtter Venstre og Det Konservative Folkeparti op om forslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-17:
Det, jeg spurgte om, var finansieringen.
For det er jo sådan, at det både rammer kontanthjælpsmodtagerne, dagpengemodtagerne, en stor del af førtidspensionisterne og en stor del af folkepensionisterne.
Hvor stor en del af finansieringen kommer fra disse personer?
Er det ikke dem, der bærer hele skattereformen?
Karen Hækkerup (S), 2013-01-17:
Som jeg nævnte, var skattereformens formål at øge gevinsten ved at være i job og ved at yde en ekstra arbejdsindsats, og derfor gjorde man det, at man forhøjede beskæftigelsesfradraget, især for de enlige.
Vi løftede også grænsen for, hvornår man skal betale topskat, for at nogle mennesker kunne undgå at betale den del.
To tredjedele af skattenedsættelsen sker ved at øge beskæftigelsesfradraget.
Det kommer 3,1 millioner i beskæftigelse til gode.
Og reelt enlige får et særligt beskæftigelsesfradrag.
Ligeledes betyder den her topskattegrænse, at rigtig mange almindelige lønmodtagere slipper for at betale topskat.
Det er til gengæld alle, som bidrager til at finansiere skattenedsættelsen via den justerede regulering af en række afgifter, så det følger prisudviklingen, og personer på overførsler bidrager ved den afdæmpede regulering, og de mest velstillede familier får aftrappet børne- og ungeydelsen.
Så gjorde vi i øvrigt også det, at vi forhøjede ældrechecken og kompenserede de 850.000 folkepensionister for den afdæmpede regulering af overførslerne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-17:
Jeg vil meget gerne give ministeren ret i, at det er et godt forslag.
Det koster 1,4 mia. kr., og derfor vil jeg spørge ministeren: Nu er det noget, der skal finansieres, så hvem er det helt præcis, der er finansieringskilden?
Og i øvrigt er der oveni også noget mere til dem, der har høje lønninger, i forbindelse med skattereformen.
Karen Hækkerup (S), 2013-01-17:
Jeg går ud fra, at man så har spurgt om et eller andet regnestykke, som man har fået, men det betyder ikke, at regeringen har taget politisk stilling til, hvad det er for en indtægt, altså om den er høj eller lav.
Jeg vil gerne sige, at vi lavede en reform af førtidspension og fleksjob, og det gjorde vi sammen i foråret, fordi det var nødvendigt.
Da man lavede den tidligere reform, havde man nogle forudsætninger om, hvor mange mennesker man havde en forventning om skulle indtræde i den her ordning, men så var der mange flere, som endte med at komme ind i ordningen.
Vi var også i en situation, hvor vi kunne se, at der var mennesker, som vi måske med en bedre hjælp, med en bedre indsats, havde kunnet hjælpe, ikke til at opnå en pension, men til at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Vi kunne hjælpe ved at koordinere den indsats, de skulle have i forbindelse med sundhed, med uddannelse, i forbindelse med at tage hånd om deres familiære situation, altså hjælpe dem til et andet facit end det, at tilværelsen bød på en pension.
Så ud fra en menneskelig betragtning giver det rigtig, rigtig god mening at gøre en ekstra indsats for at prøve at hjælpe mennesker, som står på vippen til, om en pension kan være det rigtige, i en anden retning.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-17:
Så kan jeg ikke forstå, at der var behov for at lave en reform af førtidspensionen.
Hvis præmissen er, som ministeren siger, at alle, der er på førtidspension, ikke kan arbejde, så forstår jeg slet ikke, at Liberal Alliance har medvirket til at lave en reform med den her regering.
Præmissen var nemlig, at alt for mange var kommet på førtidspension, underforstået at der er folk, der er kommet på førtidspension – 125.000 siden midten af 1980'erne.
Og man anerkender altså, at mange af dem faktisk godt kunne have opnået en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det var den ene præmis.
Så det, ministeren står og siger, er lidt forkert.
Er der nogle, mange, på førtidspension, som ikke kan arbejde?
Ja, det er der.
Men det er ikke alle, og det er derfor, vi har lavet en reform, som Socialdemokratiet har stået i spidsen for.
Det er det første.
Det andet er, at når ministeren siger, at jeg bare står og taler om en eller anden medianindkomst og lavindkomstgruppe, og siger, at hun ikke ved, hvad det er, jeg opererer med, så må jeg bare sige, at det altså kommer fra Økonomi- og Indenrigsministeriet. Jeg går ud fra, at når de producerer noget, så kan jeg tage det for gode varer, at det er noget, som regeringen også står inde for, da der sidder en minister i regeringen som ansvarlig leder for det ministerium.
Karen Hækkerup (S), 2013-01-17:
Skattereformen er jo en stor aftale, der involverer rigtig mange elementer.
Det kan endda være sådan, at hvis man er lavtlønnet og man skal til at have en transportudgift, fordi man kommer i arbejde, så vil forskellen måske blive negativ.
Derfor har der været behov for at få kigget på det her.
De grundlæggende elementer i skattereformen er derfor at sænke skatten på arbejde og til gengæld sørge for, at flere vil kunne klare sig selv, samtidig med at vi holder hånden under eksempelvis førtidspensionister og giver dem mulighed for at overgå til ny ordning, så de kan få et større rådighedsbeløb.
Jeg synes, at der ligger rigtig mange fornuftige elementer i skattereformen, nemlig at man fjerner skatten på arbejde og i stedet for lægger den over på forbrug, dvs. i form af afgifter, som vi alle sammen betaler.
Hvis man køber mere alkohol, hvis man køber tobak, hvis man køber de ting, som er afgiftsbelagt, så er man med til at betale.
Det er samlet set et stort regnestykke, men den grundlæggende dagsorden i det er at sørge for, at det bedre kan betale sig at arbejde, at skatten på arbejde bliver sænket, og at især de enlige og de, som har små indtægter, får et løft.
Derfor gjorde vi jo også det, at vi aftrappede børne- og ungeydelsen, fordi vi syntes, at det var rimeligt nok, at de mennesker, som har en stor indtægt, bl.a. fik beskåret den.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-17:
Tak for ordet.
Jeg skal meddele, at jeg holder denne tale på vegne af vores ordfører, fru Merete Riisager.
Det lovforslag, som vi behandler nu, gennemfører som bekendt dele af EU's forældreorlovsdirektiv af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov.
Lovforslaget indeholder en række forskellige elementer, herunder bl.a., at beskyttelsen ved graviditet, barsel eller adoption ikke alene omfatter afskedigelse, men også mindre gunstig behandling.
I Liberal Alliance hæfter vi os dels ved, at Dansk Arbejdsgiverforening i deres høringssvar giver klart udtryk for, at der er tale om en overimplementering, dels ved, at der allerede er en god beskyttelse mod urimelig forskelsbehandling i dansk lovgivning.
Det er således ikke vores vurdering, at der er behov for dette tiltag på nuværende tidspunkt, og i Liberal Alliance vil vi ikke være med til at gennemføre unødvendig lovgivning.
Vi kan således ikke give vores støtte til dette lovforslag.