runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Fripladsordningen følger jo med, altså at man også kan få fripladser i de her institutioner, og der er altså - så vidt jeg er orienteret - ikke noget, der tyder på en brugerbetaling.
Som sagt er der ikke lavet nogen undersøgelse af det endnu, men heldigvis kommer der så den her evaluering, og så kan vi jo se, hvad det har betydet.
Så kan jeg heller ikke helt forstå det, der ligger i spørgsmålet, og som nu bliver gentaget af fru Line Barfod, altså det med at de kan afvise børn.
Det er jo nøjagtig de samme regler, der gælder for alle institutioner.
Så det er ikke det, der ligger i loven, men igen skal vi selvfølgelig følge det og se, om der så er nogle, der gør det, på trods af hvad der står i loven.
Line Barfod (EL), 2007-12-12:
Jeg går ud fra, at ministeren kan bekræfte, at fripladserne kun gælder til den brugerbetaling, der i øvrigt er i kommunen.
Og dermed, hvis der er en forøget brugerbetaling, vil man risikere, at der er familier, der ikke har råd til at lade deres barn blive i den børnehave.
Nu kunne vi se i TV 2
/Lorry i går
, at man i Lejre Kommune har været ude at sige til en skovbørnehave, at den bliver lukket, men de jo bare kan overtage den som privat børnehave.
Man vurderer, at det vil koste forældrene 200.000 kr. ekstra, hvis de skal til at drive den som privat børnehave, frem for at det var en kommunal børnehave.
Det vil de så formentlig skulle have dækket med forhøjet brugerbetaling, medmindre de skærer ned på forholdene i daginstitutionen.
Så der er altså en risiko mange steder, fordi kommunerne er så trængte økonomisk.
Derfor er der altså en risiko, og derfor vil jeg gerne høre, om ministeren, hvis det viser sig, når den evaluering kommer, at der er institutioner, der har højere brugerbetaling, og at det fører til, at der bliver en opdeling af børnene, vil gå ind og ændre på lovgivningen?
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Nu vil jeg i hvert fald følge det, og det er godt, at vi har den her sikkerhed.
Vi er jo heldigvis som regel altid enige om, når vi indfører noget nyt, at se, om det så har nogle positive konsekvenser, eller det har nogle utilsigtede, negative konsekvenser.
Line Barfod (EL), 2007-12-12:
Har ministeren noget i godteposen til de familier, der lige nu er helt afhængige af privat velgørenhed for at kunne holde jul med deres børn, eller kan de heller ikke næste år se frem til at komme ud af fattigdommen?
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Det er et spørgsmål, som drejer sig om de familier, der får julehjælp her i dagene op til jul.
Det går på, hvad der kan gøres for, at de ikke næste år kommer i den samme situation og skal bede om julehjælp.
Der kan man jo sige, at den politik, der bliver ført, rent faktisk betyder, at der er en meget stor udskiftning i lavindkomstgruppen.
De børn, som lever i lavindkomstfamilier, er mellem 5 måneder og 1 år.
Jeg tror, at halvdelen af dem, der er i lavindkomstgruppen, er udskiftet i løbet af 1 år.
Der er jo forskellige opgørelser, men der er en meget stor udskiftning.
Det dækker også over, at en betydelig del af dem, der er i lavindkomstgruppen, er studerende, og det er selvstændige erhvervsdrivende, der af den ene eller den anden grund har en lav indkomst i en periode, så der er en meget stor udskiftning.
Det afspejler jo, at mange i lavindkomstgruppen nu får mulighed for både at komme ud og arbejde og få mulighed for at forbedre deres indkomst og komme i uddannelse og også på den måde selvfølgelig komme videre til at få et arbejde og forbedre deres indkomst.
Det er jo i virkeligheden den mest solide hjælp til de familier, der har en lav indkomst.
Lise von Seelen (S), 2007-12-12:
I forlængelse af at firmaet her nævner, at de ser, der er nogle vanskeligheder i forbindelse med prisfastsættelsen, er deres første udsagn i virkeligheden, at de ikke kan tjene penge på området.
Det er ikke lønsomt.
Hvis man inviterer en privat virksomhed ind i det sociale arbejde og virksomheden skal drives som en virksomhed, så ligger det jo i sagens natur, at en sådan virksomhed skal give et overskud.
Der skal simpelt hen være en fortjeneste på det - det er meningen for private virksomheder.
Den fortjeneste har vi jo ikke at gøre med i det almindelige, offentlige system.
Derfor er det jo ikke overraskende, at et firma siger: Vi kan ikke hente en fortjeneste her, for der er ikke noget overskud på det.
Anser ministeren det ikke som en stor svaghed ved at have private firmaer inde i området, at formålet med at være der er at tjene penge og have et overskud, hvilket er helt legitimt for firmaet?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-12-12:
Jeg vil sige, at regeringen jo har tilkendegivet, at kommunerne ikke vil blive anmodet om at genåbne budgetterne for 2008, men at de kan disponere inden for de vedtagne budgetter.
Samtidig har vi tilkendegivet, at de afvigelser, der er mellem det, vi aftalte for 2008, og de budgetter, som kommunerne har vedtaget for 2008, vil blive taget op i forbindelse med de forhandlinger, der skal føres til foråret, mellem regeringen og KL om kommunernes økonomi for 2009.
Det er der sådan set ikke noget odiøst i, det er der heller ikke noget overraskende i, for sådan er det sådan set til alle tider.
Hvert år
når regeringen og KL sætter sig sammen for at drøfte rammerne for kommunernes økonomi, er udgangspunktet for de drøftelser, der føres, naturligvis den aftale, der sidst blev indgået mellem de to parter.
På den måde er det jo helt efter bogen, at udgangspunktet for forhandlingerne om kommunernes økonomi for 2009 er aftalen fra 2008
Rasmus Prehn (S), 2007-12-12:
Ministeren giver over for Ritzaus Bureau udtryk for, at kommunerne i 2008-budgetterne har taget forskud på 2009-glæderne, og at dette problem skal løses – vil det sige, at den fredning, regeringen har givet af kommunernes budgetter for 2008, i virkeligheden bare betyder, at regeringens indgreb over for kommunerne udskydes til 2009?
Pernille Frahm (SF), 2007-12-12:
Nu er det jo sådan, at regeringen har besluttet, at vi skal leve 3 år længere, og det er vi rigtig glade for alle sammen, hvis ikke det var, fordi alle prognoser viser, at vi i forvejen ville leve 2 år længere, uanset næsten hvad man gjorde i det her land.
Der er blevet taget forskellige initiativer, som vi kun kan være glade for, bl.a. at man kan deltage i forskellige ting, idræt, fitness - nu har regeringen også udvidet det til andre områder inden for idrætsklubber - og trække pengene til det fra i skat.
Hvis regeringen virkelig vil gøre noget med hensyn til at løfte sundhedstilstanden i det her land - det påvises af en forsker fra Aarhus Universitet, Henrik Lindegaard Andersen, at det faktisk er de arbejdsløse, der lever kortest - så må man se på arbejdsløsheden, der virkelig er med til at forringe sundhedstilstanden.
Derfor er mit spørgsmål til sundhedsministeren: Hvordan vil ministeren virkelig give et løft, så vi ikke yderligere får en kløft mellem folk, der er i beskæftigelse, og folk, der ikke er i beskæftigelse gennem det her initiativ, som bl.a. skatteministeren har været med til at tage?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-12:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest synes jeg, at vi skal glæde os over, at regeringen tager et godt og fornuftigt initiativ til at få folk i arbejde og til, at de får nogle bedre muligheder for at kunne komme ud og motionere, det være sig enhver form for motion, der kan få pulsen op.
Så kan man selvfølgelig indvende: Hvad med de arbejdsløse, de har jo ikke arbejdsgivere, der kan betale?
Det her er jo ikke en idé, der skal stå alene.
Der vil være mange andre ideer i vores forebyggelsesindsats.
Ud over at vi skal have nedsat en forebyggelseskommission, der helt generelt skal komme med alle mulige forslag, har vi altså også et projekt ude i kommunerne, der hedder »Gang i Danmark«.
Det er rigtigt, at isoleret set knytter det her forslag sig til folk, der har et arbejde, det siger sig selv.
Men vi har masser af ideer til, hvordan vi får arbejdsløse med, for jeg er enig i, at det at være arbejdsløs også kan være sundhedsfarligt, så det skal vi også kigge på.
Pernille Frahm (SF), 2007-12-12:
Jeg takker for, at ministeren siger, at regeringen også er opmærksom på det her problem, men jeg er bare ikke helt tilfreds, for jeg spurgte sådan lidt ind til, med hvilke initiativer sundhedsministeren ville sikre de her folk.
127 pct., det er ganske voldsomt.
Det siger jo noget om, at regeringen er på vildspor.
Nu giver man noget til de i forvejen privilegerede; dem, der har et arbejde; dem, der i forvejen går til fitness; dem, der oven i købet nogle gange får det som fryns, så skal de godt nok betale skat af det.
Det er en langt mere, også sundhedsmæssig, privilegeret gruppe end de ledige.
Hvorfor gør regeringen ikke noget for at løfte de her folks sundhedstilstand?
I stedet for prioriterer regeringen forkert, så vi får en større kløft.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-12:
Det konkrete tal på 127 pct. kender jeg ikke, men jeg ved godt, at der er en overrepræsentation af dødelighed blandt arbejdsløse mænd.
Lad os nu slå fast, at der ikke går noget fra gruppen af arbejdsløse, ved at vi indfører noget ekstra for folk på arbejdsmarkedet.
Derfor synes jeg, at vi skal lade være med at kritisere det her forslag, men glæde os over, at det er et godt forslag.
Derudover er regeringen ikke på vildspor, for regeringen arbejder jo ikke kun med forebyggelse på det her område i min ressort.
Nu kan jeg kigge over på beskæftigelsesministerens plads, han var her lige før.
Han arbejder hver dag på at få flest muligt danskere i beskæftigelse, og det er rent faktisk gået rigtig godt siden 2001.
Aldrig har der været så mange i beskæftigelse.
Fru Pernille Frahm er selv fremme med at sige, at det jo er det at være i arbejde, der betyder noget, og så kigger vi over på beskæftigelsesministeren, som jo rent faktisk gør det rigtigt godt på det punkt.
Så får de arbejdsløse en arbejdsgiver, og så kan mit forslag komme i spil for dem.
Lad os dog glæde os over det.
Men selvfølgelig skal vi sørge for alle grupper.
Pernille Frahm (SF), 2007-12-12:
Jeg vil også rigtig gerne glæde mig, men jeg vil bare ikke acceptere, at vi fører en politik i det her land, der overlader - det kan godt være at det bliver en stadig mindre gruppe - til en meget, meget dårlig skæbne.
Jeg ville glæde mig endnu mere, hvis regeringen f.eks. ville sige: Det fradrag gælder alle, det handler ikke kun om et fradrag for folk, der er i beskæftigelse.
Vil sundhedsministeren arbejde for, at det fradrag også kommer til at gælde for folk, der er ledige?
De har jo også en indtægt, en understøttelse eller noget andet, de har også brug for et fradrag, så de kan bruge deres tid på at fremme sundhedstilstanden.
Selv om der er få arbejdsløse, er tallet 127 pct. ret overvældende.
Det blev offentliggjort i Anvendt KommunalForskning i marts måned.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-12:
Tallet på 127 pct. overdødelighed blandt arbejdsløse fortæller os jo netop, at vi skal have beskæftigelsesministeren med i den her indsats, og det gør han rent faktisk meget godt ved at få lavere arbejdsløshed og højere beskæftigelse.
Men jeg bliver nødt til at sige, at fru Pernille Frahm er galt orienteret med hensyn til regeringens forslag, for fru Pernille Frahm bliver ved med at tale om et fradrag, der kan gives til alle.
Der er ikke tale om et fradrag.
Der er tale om, at arbejdsgiveren betaler udgiften, og nu skal vi altså have skatteministeren til at lave det konkrete forslag.
Det kan være, der kommer en begrænsning på 400 kr., 500 kr. eller sådan noget.
Skatteministeren må finde ud af, hvor meget man vil betale pr. måned pr. medarbejder både i det offentlige og i det private, og så må vi se på det forslag.
Selvfølgelig skal vi i mit regi også have gang i indsatser, der hjælper de studerende, som heller ikke har en arbejdsgiver, og de arbejdsløse, som heller ikke har en arbejdsgiver.
Derfor er der jo allerede noget, der hedder »Gang i Danmark«, og vi nedsætter en forebyggelseskommission, der skal komme med forslag i starten af 2009 til, hvordan vi får en bedre indsats, så der ikke kommer så mange kunder, populært sagt, i min butik, for vi skal ikke til at helbrede folk, vi skal sætte ind med forebyggelse.
Der går ikke noget fra nogen ved det her ganske gode forslag, men jeg skal sige til beskæftigelsesministeren, at han skal blive endnu bedre til at få arbejdsløsheden helt væk, for så bliver vi jo enige med SF.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-12-12:
Det er til ministeren for sundhed og forebyggelse.
Jeg synes jo, det er glimrende, at regeringen tilsyneladende har valgt at ville fokusere meget på forebyggelse, og jeg vil gerne spørge til et område, som normalt ikke ligger sådan helt i toppen af dagsordenen, når vi snakker forebyggelse, og det er seksuel sundhed.
Det er jo sådan, at der i det her land hvert år dør 300 mennesker af følgesygdomme i forbindelse usikker sex; vi bruger 257 mio. kr. på at behandle følgerne af usikker sex i det her land, og jeg går ud fra, at ministeren for sundhed og forebyggelse er enig med mig i, at det er en langt bedre forretning at forebygge, også når det gælder seksuelt overførbare sygdomme og uønskede graviditeter.
Nu er det så sådan, at nogle af de rigtig, rigtig gode projekter i Danmark, som netop tager hånd om de her problemer, som fra den 1. januar står til at miste finansieringen - det gælder nogle af de initiativer, der har været finansieret under aborthandlingsplanen, som udløber ved årsskiftet - og hvor der netop nu ligger en ansøgning i satspuljebunken, som jo altså på grund af folketingsvalget er blevet udskudt.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Hvad skal der ske med de projekter, som hidtil har været finansieret under aborthandlingsplanen?
Har regeringen en løsning på den situation, som de projekter nu står i?
Det gælder også et andet initiativ, nemlig præventionsklinikken på Sex & Samfund, der som følge af strukturreformen også er havnet i den situation, at man ikke har finansiering fra den 1. januar.
Har ministeren et bud på, hvad der skal ske med de meget gode initiativer, som altså er med til netop at sætte fokus på forebyggelse af seksuelt overførbare sygdomme?
Så når det gælder de konkrete projekter, siger ministeren altså her i dag, at de ting, der har været finansieret under aborthandlingsplanen, bliver videreført, indtil forhandlingerne om satspuljen er gennemført og man der har kunnet blive enige om, hvad der så skal ske.
Det er bare for at få det bekræftet af ministeren.
Med hensyn til præventionsklinikken vil ministeren altså ikke gå ind og finde en løsning, sådan som jeg hører svaret her.
Det synes jeg er meget, meget ærgerligt, for det er jo sådan, at hverken Region Hovedstaden eller Københavns Kommune er gået ind og har overtaget de her ting.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at der skal findes en meget mere langsigtet løsning på de her problemer end bare de her midlertidige bevillinger under satspuljen; der er vi fuldstændig enige, og jeg vil gerne kvittere for, hvis ministeren vil tage initiativ til, at der bliver rejst en debat og en drøftelse om det her med Folketingets partier, sådan at vi kan få en mere langsigtet plan for, hvad der skal ske på det her område i Danmark.
Men jeg vil bare gerne have bekræftet af ministeren, at aborthandlingsplansprojekterne altså kører videre indtil satspuljeforhandlingerne, men at ministeren altså ikke vil gå ind og finde en løsning for præventionsklinikken.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-12:
For så vidt angår præventionsklinikken, kan jeg jo sige, hvad der allerede er sagt, at jeg mener, at det er et spørgsmål for Københavns Kommune og Region Hovedstaden.
Mit svar var i virkeligheden generelt for alle satspuljeprojekter, for jeg kan jo ikke alle satspuljeprojekter i hovedet, og generelt må det være sådan, at hvis et satspuljeprojekt udløber ved udgangen af 2007, så kan det ikke længere videreføres, medmindre satspuljepartierne - og der har vi jo tradition for, at vi skal være enige - kan være enige om en videreførelse, hvorefter jeg som fagminister vil kunne sende et aktstykke til Finansudvalget.
Så det må være processen for projekter, der udløber.
Det er et helt generelt svar.
Med hensyn til den generelle forebyggelse vil jeg gerne tilføje, at jeg har bedt Sundhedsstyrelsen om at komme med et oplæg til en sådan generel forebyggelsesindsats.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-12-12:
Der er jo mange flere projekter end dem, jeg har nævnt her, som står i den situation, at de har en midlertidig bevilling, som udløber ved årsskiftet.
Og hvis det er ministerens hensigt, at han godt vil tage initiativ til at videreføre nogle af de her projekter, hvis der er enighed om det i satspuljekredsen, så synes jeg, at han skylder at give de mange organisationer og projektinitiativtagere rundtomkring i landet, der nu står i den situation, at de faktisk ikke ved, om de kan videreføre deres projekter efter den 1. januar, et svar på, om de så kan få lov til at køre videre.
Så synes jeg, at ministeren skal tage fat i satspuljeordførerne meget, meget snart og finde ud af, hvad der er enighed om, for jeg synes, at man burde give tilsagn om, at de projekter i hvert fald midlertidigt kan se frem til at kunne få videreført deres aktiviteter, også ind i det nye år.
For der er altså rigtig mange organisationer rundtomkring, der lige nu ikke ved, om de skal fyre folk, eller hvordan de skal forholde sig til det her efter den 1. januar.
Så synes jeg, at det er dybt beklageligt, at ministeren ikke er villig til at gå ind og sikre, at også præventionsklinikken kan føres videre.
Det er faktisk et tilbud, som har betydet en kæmpe forskel for mange udsatte kvinder, som her har mulighed for at komme ind og få rådgivning og prævention osv., et tilbud, som altså har en meget, meget konkret effekt for nogle af de udsatte grupper i det her samfund, og som altså på den her baggrund ikke kan køre videre.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-12:
Vedrørende satspuljerne vil jeg godt give tilsagn om, at partierne får en orientering om, hvorledes vi har tænkt os at gribe dem an.
Med hensyn til præventionsklinikken i København synes jeg også, at fru Kirsten Brosbøl må forstå, at nok har en regering et ansvar, men at noget af ansvaret også ligger i regionerne og i en stor by som København, og at ikke alt skal hjemtages til statslig styring.
Der er også noget, der hedder det kommunale selvstyre, det regionale selvstyre, og at noget skal foregå decentralt.
Derfor er det lidt for nemt at sige, at alting bare skal styres fra Slotsholmen.
Det går ikke i den virkelige verden.
Liselott Blixt (DF), 2007-12-12:
Jeg har et spørgsmål til sundhedsministeren.
Vi har i flere år arbejdet med fælles patientjournaler, hvilket er yderst nødvendigt, da vi så også vil kunne undgå spildtid med glemte og forlagte journaler samt kunne få et bedre samarbejde hospitalerne imellem.
I går udkom så en ny strategi for sundheds-it; den lægger op til, at vi i 2012 har en fælles it-løsning, men for mig at se lægger den ikke op til fælles EPJ-systemer, kun at systemerne står til rådighed for andre sygehuse.
Kan ministeren svare på, om det er korrekt forstået, at vi ikke får ens EPJ-systemer på vores hospitaler?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-12:
Det var jo et meget præcist spørgsmål, og det skal man altid vare sig lidt for at svare på.
Men jeg kan i hvert fald sige, at den strategi, der nu er offentliggjort, gælder for hele sundhedssektoren.
Og det er meningen, at patienten skal kunne følges fra system til system til system, også når man skifter regi inden for sundhedssystemet.
Det ville jo være meget nemt, hvis det var sådan, at vi kunne ringe til et stort it-firma et eller andet sted ude i verden og sige: Vi vil godt have et EPJ-system og have det implementeret i hele den danske sundhedssektor.
Det kan man bare ikke, det findes nemlig ikke.
Og derfor er det et projekt, der udvikles meget i Danmark.
Så jeg kan bekræfte vores allerbedste intentioner om at få et EPJ-system, der bliver sådan, at det kan bruges ens i hele systemet, men svare så præcist på spørgsmålet, som det bliver stillet, nemlig om jeg kan garantere, at vi har den samme EPJ over hele Danmark i fremtiden, kan jeg ikke.
Ja, og så kan jeg samtidig kvittere for det brev, som et bredt udsnit af folketingsmedlemmer, inklusive fru Kirsten Brosbøl, har sendt til mig vedrørende det her.
Der er jo et generelt problem med hensyn til tidspunktet for satspuljeforhandlinger, fordi valget kom, det er jeg fuldstændig enig i.
Og der må jeg forstå de udmeldinger, der er kommet fra finansministeren, sådan, at hvis pengene er afsat, så kører de videre; hvis pengene ikke er afsat, og de skal indgå i en kommende satspuljeforhandling, så skal satspuljeordførerne være enige om det, hvorefter jeg som fagminister vil kunne sørge for, at det her projekt kører videre.
Men jeg må generelt sige, at jeg mener, at den her indsats på området for seksuel forebyggelse er en samlet indsats, der skal ske, hvor vi skal have en større drøftelse af det og ikke kun lige de projekter, der allerede er sat i gang.
Så vi skal have en større drøftelse af det.
Med hensyn til det sidste spørgsmål, jeg fik, angående præventionsklinikken i København, så har min forgænger allerede svaret på det spørgsmål tilbage i oktober måned, og jeg må henholde mig til det samme svar, nemlig at det altså er et spørgsmål for Region Hovedstaden og Københavns Kommune.
Ulla Tørnæs (V), 2007-12-12:
Jeg vil blot referere til det, jeg lige har svaret: Jeg synes, det er en underlig, kunstig opdeling af, hvad der i fru Pia Olsen Dyhrs øjne er god og hvad der er dårlig bistand.
For mig handler det om at fastholde et stærkt fattigdomsfokus i dansk bistand; det er vi i øvrigt verdensberømt for.
Så jeg synes, det er en underlig måde pludselig at klassificere på, hvad det er, som fru Pia Olsen Dyhr synes er godt, og hvad det er, som er skidt.
Det, der er helt afgørende for mig, er, at vi bidrager til at bekæmpe fattigdommen i de fattige lande, og at vi også bidrager til, at de fattigste lande får mulighed for at nå FN's 2015-mål.
Og det er det, der er pejlemærkerne for dansk udviklingsbistand.
Derudover har vi selvfølgelig en række områder, som vi arbejder med, det er inden for den private sektor om bidrag til at skabe økonomisk vækst i udviklingslandene, det er handelsspørgsmål osv. osv. Jeg synes ikke, at man kan stå her i det danske Folketing og sige, hvad der er godt, og hvad der er skidt.
Det, der er afgørende, er, at vi kan bidrage til at bekæmpe fattigdommen i verden.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2007-12-12:
Jeg vil gerne følge op på ministerens udtalelser; det er jo interessant at notere sig, at udviklingslandene deler vores fortolkning af, hvad der er ren bistand.
Under Riotopmødet i 1992 lovede de rige lande, heriblandt også Danmark, at man ville sikre, at bistanden var fattigdomsorienteret, og jeg kan kun forestille mig, at al yderligere bistand, såsom miljøbistand, altså klima - der var ikke klima på dagsordenen dengang på den måde ligeledes vil indgå i deres opfattelse af, hvad de penge, der skal gives ud over 0,7 pct., skal anvendes til.
Vil ministeren bekræfte, at de penge, der gives på klimaområdet, hvilket man har lovet i regeringsgrundlaget, bliver givet ud over 0,7 pct.?