runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-01-09:
Jo, men demokratiet er altså sådan på Christiansborg, at det somme tider tager tid at komme igennem forhandlinger, men jeg må minde hr. Morten Østergaard om, at det, vi sagde i oplægget af 23. oktober, gentog vi i valgkampen, og det gentog vi i regeringsprogrammet, og det var også på det grundlag, at integrationsministeren har startet forhandlingerne før jul
Jeg håber, at forhandlingerne kan føre til det resultat, at regeringen kan komme igennem med sin politik, og jeg kan kun gentage, at jeg deler hr. Morten Østergaards ønske om, at det skal være så hurtigt som muligt, men regeringen har ikke sit eget flertal og er derfor nødt til at søge tilslutning fra et flertal i Folketinget ved at forhandle til flere sider.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-09:
Jeg synes, det er noget sniksnak.
Jeg synes, vi har behov for at få et klart svar på, hvornår det er, regeringen agter at gøre noget for de her familier.
Det her er blevet udråbt til at være en hastesag.
Det fremgik også, da man fremlagde regeringsgrundlaget, at man hurtigt ville løse situationen for de her familier.
Og det er altså ikke tid til parlamentarisk fnidder.
Der et kæmpe flertal i Folketinget, og der var endda en vedtagelse, der blev lagt på bordet i forbindelse med åbningsdebatten
Det er jo ikke svært at tælle til 90 for at finde en løsning for de her familier.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-01-09:
Som jeg sagde før, deler jeg hr. Morten Østergaards ønske om at finde en løsning så hurtigt som muligt, men både hr. Morten Østergaard og jeg må jo respektere, at et demokrati også består i dialog og i forhandling.
Regeringen er en mindretalsregering, og den kan jo ikke bare diktere sin politik.
Vi skal ud og søge et flertal, og vi har sagt, at vi ønsker så stor bredde som muligt bag den løsning, der bliver fundet, og der er det en erfaring i politik, at det ofte tager tid.
Men jeg deler hr. Morten Østergaards ønske om at finde løsninger så hurtigt som muligt.
Frank Aaen (EL), 2008-01-09:
Næh, men der er jo stor forskel på at have realistiske forventninger, når man måske tjener 250.000 kr. ekstra, og når man i forvejen kun tjener 250.000 kr. om året.
Derfor vil jeg spørge, om det svar, vi fik fra statsministeren, var et udtryk for, at statsministeren mener, at der er nogle grupper, der har brug for at få et løft - nemlig dem, der tjener mindst - hvorimod man måske i virkeligheden burde sætte skatten op for dem, der tjener allermest, så vi får nogle af pengene tilbage igen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-01-09:
Regeringen har til hensigt at søge politisk tilslutning til den model, som jeg præsenterede den 23. oktober.
Men som hr. Morten Østergaard jo udmærket ved, har der været afholdt valg, der har været valgkamp, valg, regeringsdannelse, og straks efter den nye regering var dannet, tog den nye integrationsminister fat på forhandlingerne om en løsning vedrørende afviste asylansøgere.
De forhandlinger startede altså før jul og vil fortsætte nu her i januar med henblik på at finde en løsning.
Jeg deler hr. Morten Østergaards ønske om, at der bliver fundet en løsning hurtigst muligt.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-09:
Tak for det.
Den 23. oktober annoncerede statsministeren efter - må man sige måneders pres et kursskifte for regeringen over for et udsnit af de asylansøgere, der igennem snart mange år har siddet i de danske asylcentre; det gjaldt nogle udvalgte familier, som skulle have lov til at bo uden for centrene.
I den valgkamp, der fulgte efter, gentog statsministeren utallige gange, at det var en opgave, der hastede, og en opgave, som regeringen ville løse hurtigst muligt efter valget.
Nu står vi så her, efterhånden snart 3 måneder efter, at statsministeren første gang annoncerede, at der skulle ske noget for de her familier, og intet er sket.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Da statsministeren den 23. oktober 2007 annoncerede, at man nu hastende ville gøre noget for de asylfamilier, som med stor skade for deres eget helbred og desværre med mistrivsel for deres børn til følge har været parkeret i danske asylcentre, havde statsministeren så forestillet sig, at vi skulle stå her midt i januar, flere måneder senere, uden at der var foregået noget som helst, uden at en eneste familie var blevet flyttet ud af et dansk asylcenter?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-01-09:
Jeg vil gerne indlede spørgetimen her i dag med at redegøre for tre af de væsentlige temaer, som vil dominere den politiske dagsorden den nærmeste tid: Velfærd, jobplan og europapolitikken.
Regeringen sætter stærk fokus på velfærd.
Vi vil skabe rammerne om det 21. århundredes velfærdsmodel.
Til det formål vil vi etablere en stor kvalitetsfond, hvor der over de næste mange år skal investeres 50 mia. kr. i fornyelse af offentlige bygninger.
Der er i forbindelse med kvalitetsreformen indgået en trepartsaftale med de faglige organisationer, bl.a. om medarbejderpolitik, ledelsesreform, arbejdsmiljø og andre forhold af betydning for medarbejderne i offentlige institutioner.
Før jul blev der indgået en bred politisk aftale om at gennemføre denne trepartsaftale, og næste skridt er så, at vi vil forhandle de resterende dele af kvalitetsreformen i forbindelse med finanslovforhandlingerne om finansloven for 2008.
Vi forventer at fremlægge finanslovforslaget i begyndelsen af februar
Det andet punkt er jobplanen.
En del af de initiativer træder i kraft her i begyndelsen af 2008, og det har også allerede givet resultat, da beskæftigelsen er høj og voksende, og ledigheden er rekordlav, men der er fortsat behov for initiativer til at skaffe mere arbejdskraft.
Derfor har regeringen fremlagt en tipunktsjobplan, som går ud på dels at forbedre mulighederne for at få kvalificeret arbejdskraft fra udlandet, dels at få flere her i Danmark flyttet fra overførselsindkomst over i aktivt arbejde.
Forhandlingerne om den jobplan vil starte her i januar, og det er vores hensigt, at forhandlingerne skal afsluttes i februar.
Så er der endelig europapolitikken.
Regeringen sigter på at indgå en bred europapolitisk aftale med de partier, der har til hensigt at støtte den nye Lissabontraktat.
Hensigten er at forberede en bred platform for en offensiv dansk europapolitik, som sigter på, at Danmark skal være med til at sætte en dagsorden i Europa, og som sigter på, at vi skal bruge de nye redskaber i EU for det første til at forbedre konkurrenceevnen i Europa og dermed beskæftigelsen; for det andet til at forbedre miljøet og forebygge menneskeskabte klimaforandringer; for det tredje til at forstærke indsatsen i kampen mod organiseret kriminalitet, terrorvirksomhed, illegal indvandring og menneskehandel over landegrænserne; for det fjerde til at forbedre EU's muligheder for at påtage sig et globalt ansvar, både når det gælder fredsskabende aktiviteter, og når det gælder bekæmpelse af global fattigdom.
Alt det skal indgå i en sådan europapolitisk aftale, der skal være et afsæt for at styrke Danmarks indflydelse på det nye Europa og på udviklingen af EU.
Regeringens opfattelse er, at det mest hensigtsmæssige er, at vi nu snakker politisk indhold frem for at snakke proces.
Så kan vi altid tage stilling til, hvordan og hvornår vi skal tage stilling til undtagelserne.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-01-09:
[Lydudfald]
… den opfordring videre til Teatermuseet selv, som har indskrænket åbningstiden, på trods af at man får det samme driftstilskud, som man har fået hidtil.
Jeg ville ikke have truffet den beslutning, og jeg forstår ikke, at man har truffet den, men det kan der være nogle årsager til, ikke mindst politiske.
Det må de jo afgøre i den bestyrelse.
Vi er meget interesseret i at løfte det faglige niveau på Teatermuseet som vi synes er en vigtig institution - og have mest mulig adgang, og det siger sig selv, at ræsonnementet må være, at hvis det indgår i en større institution, vil målet jo være, at det selvfølgelig lever op til loven om statsanerkendte museer.
Derfor har vi inviteret Teatermuseet til at indgå i overvejelser af forskellige konkrete løsningsmodeller for, hvordan ansvaret for dansk teaters kulturarv bedst muligt kan varetages fremover.
Det er den opgave, vi har.
Så har Teatermuseet en anden opgave, som handler om, at man gerne vil åbne op, og alle mulige andre ting - og de har nogle politiske målsætninger, ser det ud til.
Vi har kun en opgave, og det er fagligheden, så den værdi og de arkiver, der er på Teatermuseet, stilles til rådighed på en fagligt forsvarlig måde.
Det er min vurdering, at vi sammen med teatrets bestyrelse skal have undersøgt nogle konkrete fremtidsscenarier for en fremtidig varetagelse af Teatermuseet.
Der må man så se på, hvor man kan placere det henne, både hvad angår samlingen og det unikke teaterrum, man har i Hofteatret.
Man kunne jo forestille sig, at man gik sammen med en af naboinstitutionerne, en af de store institutioner, som ligger ved siden af.
Det ville løfte det faglige niveau, og det ville give øget adgang til teaterrummet, altså Hofteatret.
Så det ville være en win-win-situation for alle parter.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-09:
Jeg forstod også på statsministeren i løbet af valgkampen, at man ønskede et bredt samarbejde om den her hastende opgave, og der må vi jo bare konstatere - hvad vi jo også kunne se i går i medierne - at der altså ikke endnu er taget nogle initiativer fra regeringens side til et sådant bredt samarbejde.
Derfor er spørgsmålet til statsministeren altså: Hvis det her er en hastende opgave, hvor længe skal der så gå, før vi kan forvente i det mindste at blive kaldt til forhandlinger?
Hvor vigtigt er det for regeringen at få løst den her situation for familierne?
Hvor mange måneder skal vi vente endnu, før den helt ulykkelige situation, som hver dag forværres, er løst?
Hvor meget haster det?
Hvornår kan vi forvente at se en løsning?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-01-09:
For det første vil jeg sige, at jeg synes, det er en rigtig dårlig idé, hvis politikere begynder at blande sig i løndannelsen.
Det må de faglige organisationer klare ved forhandlingsbordet, og det er jo det, der nu går i gang her i foråret.
For det andet vil jeg gerne sige til hr. Frank Aaen, at når jeg taler om realistiske forventninger, gælder det bestemt også direktionsgangene og direktionslokalerne.
Og jeg mener bestemt også, at landets direktører skal tænke sig om.
Frank Aaen (EL), 2008-01-09:
Statsministeren svarede ikke på mit spørgsmål.
Det kan godt være, at det skal være ved forhandlingsbordet, pengene fordeles, men de, der har pengene til de offentligt ansatte, er jo Folketinget.
Det er jo finansministeren, det er jo regeringen.
Så hvis ikke man fra regeringens side siger, at der er råd til at give lønforhøjelser til dem med de laveste indkomster, bliver der jo ikke nogen lønforhøjelser til dem med de laveste indkomster.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren igen: Er vi enige om, at der er nogle mennesker - dem, der tager sig af de ældre og af børnene, og dem, som arbejder andre steder inden for velfærden i den offentlige sektor - der tjener ekstremt lidt og derfor bør have et lønløft?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-01-09:
Jeg er glad for, at hr. Mogens Jensen bekræfter, at medieaftalen tilførte flere ressourcer til Danmarks Radio.
Det har altså ikke været et politisk sigte at udsulte Danmarks Radio økonomisk, tværtimod.
Så er der truffet en række dispositioner i Danmarks Radio, af Danmarks Radios ledelse, som har ført Danmarks Radio ud i nogle økonomiske vanskeligheder, bl.a. som følge af det nye byggeri.
Og der lyder det nu for mig, som om hr. Mogens Jensen mener, at det er noget, befolkningen eller lyttere og seere nu skal til at bøde for i form af højere betaling af det ene, det andet eller det tredje.
Jeg ved ikke, om det er det, der ligger i det, men det ville jeg være meget, meget betænkelig ved.
Det, vi har sagt, er, at hvis Danmarks Radio vil skille sig af med for dyrt byggeri for at få økonomien til at hænge sammen, så er vi meget med på det - det kan Danmarks Radio bare gøre.
Mogens Jensen (S), 2008-01-09:
Det bliver de jo ikke desto mindre i øjeblikket, for programmer bliver skåret ned eller skåret væk for 750 mio. kr.
Jeg står her med 14 sider, hvor det bliver oplistet, hvor mange programmer der forsvinder, og hvordan der bliver beskåret på Danmarks Radio.
Det går jo ud over lyttere og seere, der mærker kvalitetsforringelser - nyhederne, der bliver beskåret, radiodokumentarprogrammer, der fuldstændig forsvinder, TV-Drama med de store serier, som danskerne gerne vil se, bliver beskåret.
Så det er jo en lang række områder, hvor tingene bliver forringet for lyttere og seere, fordi regeringen ikke ønsker en politisk løsning på problemerne.
Jeg var selv med til at forhandle den medieaftale.
Vi gav Danmarks Radio ekstra ressourcer, men problemet er jo, at underskuddet kom op til overfladen, efter de ressourcer var givet, og det blev konstateret, at der uanset hvad skal spares 750 mio. kr.
Det er jo det problem, statsministeren skal forholde sig til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-01-09:
Først vil jeg gøre opmærksom på, at det er forkert, hvis hr. Mogens Jensen forsøger at give indtryk af, at regeringen har søgt at udsulte Danmarks Radio.
Det er det modsatte, der er tilfældet.
Den aftale om bl.a. Danmarks Radio, som blev indgået i 2006, tilførte ekstra ressourcer til Danmarks Radio.
Når Danmarks Radio så ikke desto mindre er i økonomiske vanskeligheder, er det jo på grund af dispositioner foretaget i Danmarks Radio, bl.a. i forbindelse med det nye byggeri.
Der har jeg sagt, at hvis Danmarks Radio ønsker at frasælge koncertsalen eller andre byggerier, så er regeringen velvilligt indstillet, og så kan Danmarks Radio bare gøre det.
Det modsætter vi os ikke.
Hvis Danmarks Radio kan finde købere til sine bygninger, så modsætter vi os ikke det på nogen som helst måde.
Men vi synes ikke, at lyttere og seere skal straffes med højere licensbetaling eller højere skattebetaling eller andre større offentlige udgifter, fordi Danmarks Radio ikke har kunnet holde orden i sin egen økonomi.
Mogens Jensen (S), 2008-01-09:
Nu indledte statsministeren jo sin åbningstale med at tale utrolig meget om det brede samarbejde her i Folketinget, og det syntes jeg var positivt.
Det lød, som om statsministeren var meget indstillet på, at man på en masse områder skulle have et bredt samarbejde.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, hvad han agter at gøre, når der nu i Folketinget kan konstateres et flertal for, at der skal skabes en politisk løsning for DR, for Danmarks Radio, som kan tilbagerulle de meget omfattende nedskæringer og kvalitetsforringelser, som i øjeblikket gennemføres til skade for lyttere og seere.
Det er jo 750 mio. kr., der skal spares over de næste 4 år, og et utal af programmer bliver nedlagt eller beskåret.
Og jeg kan jo konstatere, at regeringen i hvert fald indtil videre har holdt fast i, at det må DR selv om, at de må sejle deres egen sø, og at der ikke er brug for politisk handling her.
Men nu siger et flertal altså, at de her kvalitetsforringelser er uacceptable, at det ikke er i orden, at det er lyttere og seere, der skal betale prisen for et byggeri, der er løbet løbsk ude i DR Byen, og at politikerne må gøre noget.
Men jeg synes, at udtalelserne fra statsministerens pressemøde i går siger noget helt andet.
Det lyder, som om statsministeren ikke helt har forstået, at der er det her flertal for, at denne sag altså nu ligger i Folketinget, og at der er et ønske om at gøre noget politisk og ikke bare lade DR sejle sin egen sø.
Men der er måske noget, jeg har misforstået.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-01-09:
Men netop fordi det er så perspektivrigt, og også fordi det tager nogen tid at udvikle det, er det utrolig vigtigt, at vi får truffet de rigtige beslutninger - også når det gælder brint - på nuværende tidspunkt.
Jeg er i øvrigt enig med fru Mette Gjerskov i, at der skal træffes hurtige beslutninger.
Det er jo også grunden til, at der i øjeblikket er forhandlinger om regeringens energiplan, og jeg vil gerne udtrykke det stærke ønske i dag, at de energiforhandlinger kan blive afsluttet hurtigst muligt, for jeg synes, det haster.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-01-09:
Jeg må bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi kan gå ind og se på, hvor mange brede forlig der er lavet med regeringen på alle mulige forskellige områder.
Derfor mener jeg, at det er helt uholdbart, når hr. Bjarne Laustsen siger, at det kun er Dansk Folkeparti, der er skyld i, at der skulle være blevet skåret på det her område, og at vi skulle sidde med et monopol på det område.
Det passer ikke.
Det er regeringen, der fremlægger sine synspunkter og ønsker, og så må den jo ligesom prøve at finde et politisk flertal, der bakker det op økonomisk, uanset om det drejer sig om finansloven eller andre love.
Og det er da klart, at alle bliver indbudt til de forhandlinger om, hvordan økonomien skal skrues sammen.
Så alle har muligheden for at kunne være med i en finanslovaftale, hvis de ønsker det, men der er så nogle partier, deriblandt Socialdemokratiet, der ikke ønsker at være med.
Mette Gjerskov (S), 2008-01-09:
Men hvis de nuværende forhandlinger betyder, at vi kan komme videre frem, er vi da selvfølgelig glade for det.
Jeg vil bare lige vende tilbage til det her med energikilder, for det er jo faktisk ret væsentligt, om statsministeren og dermed regeringen tror, at når olien løber tør ude i Nordsøen, så er det lige meget, for så hiver vi bare noget brint op, som vi kan bruge i stedet for.
Der er altså en vældig forskel på det og så på, om man bruger brint til at lagre energi.
Men lad det nu være.
Jeg håber så bare, at der sidder andre gode folk i regeringen og i embedsapparatet, som vi kan drøfte det her med, altså hvordan man reelt tager fat på klimaproblemerne.
Så vil jeg bare gentage det, som statsministeren også sagde om brint, for den har nogle fantastiske perspektiver.
Problemet er bare, at perspektiverne ligger forholdsvis langt ud i fremtiden, og vi har jo brug for handling på klimaområdet her og nu, så vi kan ikke kun vente på, at brint vil vise sig at være en fantastisk teknologi om 10 år.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-01-09:
Det er virkelig teoretisk, for når brint kan bruges som brændstof i en bil, er det for mig at se en kilde til at få bilen drevet fremad.
Lad det nu ligge; det synes jeg er rent teoretisk.
Efter min opfattelse kan brint ganske enkelt være med til at revolutionere verdens energiforsyning, fordi - hvilket jeg også så på DTU - den kan bruges til at decentralisere energiforsyningen; den kan bruges til at hjælpe udviklingslandene med energiforsyningen.
Den er en fantastisk og revolutionerende del af energiforsyningen, som jeg meget gerne vil være med til at bringe fremad.
Og det var grunden til, at jeg tog det eksempel frem i min nytårstale.
For så vidt angår det overordnede ambitionsniveau, har regeringen til hensigt mindst at fordoble andelen af vedvarende energi i Danmark frem mod 2025, og det er virkelig et meget, meget ambitiøst mål, men vi vil derhenad.
Mette Gjerskov (S), 2008-01-09:
Jeg takker for statsministerens omsorg for mit helbred i forbindelse med kaffedrikning under nytårstaler - det sætter jeg selvfølgelig stor pris på.
Men det er nu ikke så farligt at drikke kaffe hjemme hos mig i Gundsømagle, som det måske kunne lyde til; det, som jeg faktisk synes er mere farligt, er, når vi har en statsminister, som på et så vigtigt område som klimaområdet, som virkelig betyder noget, ikke kun for os i Danmark, men for hele kloden, i den grad kan synes, at der bare er tale om sådan noget teoretisk, fordi vi jo alle sammen ved, hvor vi vil hen.
Nej, hvis det var sådan, at vi alle sammen vidste, hvor vi ville hen, var det jo nemt nok, men jeg står jo faktisk i en situation, hvor alle i branchen - det gælder vindmølleforeninger, vindmølleindustrien, biogasindustrien og energiforsyningsvirksomheder, og hvad ved jeg siger til mig og til os i Socialdemokratiet: Hvor er det egentlig, Danmark går hen med hensyn til vedvarende energi?
Hvad er det, der sker?
Hvorfor har vi ikke et hjemmemarked, sådan at vi kan vise alverden, at vi har en teknologi, som kan bruges til noget?
Statsministeren kaldte Danmark for mulighedernes samfund, og jeg vil bare - jeg kan se, at jeg skal korte det ned - spørge: Hvordan kan statsministeren dog kalde det teoretisk?
Er det ikke snarere farligt ikke at vide, hvad man taler om?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-01-09:
Jeg forstår, at fru Mette Gjerskov har været ved at få kaffen galt i halsen, og der må jeg sige, at hvis ikke der skal mere til, at fru Mette Gjerskov får kaffen galt i halsen, så må jeg advare imod kaffe og kaffebord for fru Mette Gjerskovs vedkommende, for så er det farligt.
Sagen er jo den, at det her kun bliver en strid om ord.
Når jeg har talt om brint som en energikilde, er det - hvilket jeg håber fru Mette Gjerskov ved; det var i hvert fald det, jeg var ude at se - fordi brint kan bruges til at drive en bil fremad med.
Om man vil kalde det en energikilde eller ej, synes jeg er en noget teoretisk diskussion om ord.
For mig er det en kilde til energi, når brinten kan drive en bil fremad.
Men lad det nu være, det er jo ikke det, der er det afgørende.
Jeg er i øvrigt enig med fru Mette Gjerskov i, at det rigtig lovende ved brinten jo netop er, at den kan bruges til at lagre f.eks. overskydende vindenergi.
Og så kan brinten bruges i biler, den kan også bruges i huse, og for mig er det en kilde; resten er en rent teoretisk snak.
Mette Gjerskov (S), 2008-01-09:
Jeg vil også gerne spørge lidt ind til statsministerens nytårstale, for det er jo ikke en hvilken som helst tale, det er talen til den danske befolkning en gang om året.
I årets nytårstale berettede statsministeren, at han havde været ude på DTU og set, hvor dygtige de er til at lave brintbiler.
Og det, som han i den forbindelse sagde, var, at brint er en lovende energikilde for fremtiden - og han sagde altså energikilde.
Men vi er jo mange, som ved, at brint ikke er en lovende energikilde, men indgår i en lovende teknologi, der handler om, hvordan man kan bære eller lagre energi.
Vi har f.eks. det problem med vindmøller, at de kun producerer energi, når vinden blæser, og det ville være rigtig godt at kunne lagre noget af den energi, sådan at vi også har energi, når det er vindstille.
Det er måske noget af det, som brintteknologien kan vise sig at være en rigtig, rigtig god teknologi til at gøre.
Derfor var vi nogle, der fik kaffen galt i halsen, da vi hørte statsministeren kalde det for en energikilde.
Det, mit spørgsmål går på, er, om der her alene var tale om en fejl fra statsministerens side - og det er jo menneskeligt at fejle - eller om det simpelt hen er udtryk for en manglende interesse fra regeringens side for energiområdet og klimaområdet og dermed også udtryk for et meget lavt ambitionsniveau, for det undrer mig, at statsministeren udtaler sig om klima uden tilsyneladende at have talt med nogen eksperter om, hvordan tingene hænger sammen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-01-09:
Jeg må gentage, hvad jeg sagde før, nemlig at jeg synes, det er en rigtig dårlig idé, hvis Folketinget skal til at bestemme, hvad en pædagog skal tjene, og hvad en lærer skal have, og hvad en politibetjent skal have, og hvad en SOSU-assistent skal have.
Det går helt galt, hvis Folketinget skal til at bestemme, hvad folk skal have i løn.
Jeg vil gerne sige til hr. Frank Aaen, at det bestemt er min opfattelse, at mennesker, der slider og slæber i det daglige for at yde god service til de ældre, der har behov for pleje, mennesker, der underviser vores børn, passer vores børn og i det hele taget udfører et dagligt tungt arbejde, selvfølgelig også skal have en god løn.
Men jeg må gentage, at vi altså er bedst tjent med, at det er fagforeningerne, der forhandler med de offentlige arbejdsgivere under overenskomstforhandlingerne.