runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2014-01-28:
Jeg vil gerne sige til hr. Finn Sørensen: Nu ved jeg godt, at Enhedslisten er regeringens støtteparti og normalt altid ender med alligevel at holde hånden over regeringen, men jeg sagde faktisk allerførst i indledningen, at veteraner, Soldaterlegatet og andre foreninger sammen med oppositionen fik lagt pres på regeringen.
Jeg går ud fra, at Enhedslisten også betragter sig selv som en del af oppositionen, og jeg beklager meget, jeg ikke nævnte samtlige partier i Folketinget udover regeringspartierne.
Så det er svaret til hr. Finn Sørensen.
Til den anden del af hr. Finn Sørensens spørgsmål, der sådan dukker op som trold af en æske, vil jeg sige, at vi jo må spørge ind til det under udvalgsbehandlingen og få ministerens vurdering af, hvad sådan noget måtte koste.
Men jeg vil gerne sige ligesom de mange andre, der har været på talerstolen her i dag, at jeg faktisk synes, der er en forskel.
Der er nogle, der har været udsendt som soldat og har været gearet op til krig, og måske er kommet hjem og føler sig meget stærke, så der går et stykke tid, før de faktisk erkender, at de måske ikke har det så godt, og der er nogle, der bor hjemme i Danmark, har oplevet en hændelse, har deres netværk omkring sig, deres fagforening osv.
Jeg tror, at hvis man har oplevet hændelsen her i Danmark, er sandsynligheden for, at man går til læge eller psykiater, forholdsvis større, end hvis man har oplevet den som udsendt.
Derfor synes jeg faktisk, at det var velbegrundet, at vi i sin tid rejste den her sag på vegne af soldaterne.
Men vi ser selvfølgelig frem til, hvad ministeren siger under udvalgsbehandlingen, og vi holder selvfølgelig fast i den aftale, vi har lavet med regeringen.
Finn Sørensen (EL), 2014-01-28:
Og tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Vi er jo et stykke af vejen rigtig meget enige i den her sag.
Jeg har lige et spørgsmål til ordførerens fremstilling af handlingsforløbet.
For der synes jeg ikke, at ordføreren nævnte, at vi aldrig var kommet så langt, som vi trods alt er, hvis ikke Enhedslisten, ikke mindst ved vores ordfører, hr. Jørgen Arbo-Bæhr, havde kastet sig ind i det og sikret, at der blev et flertal.
Så vil jeg gerne høre, hvad ordføreren mener om Enhedslistens ændringsforslag, som jo sådan i al sin enkelhed går ud på, at det ikke kun skal omfatte veteraner, der er kommet til skade i en krig, men at det f.eks. også kunne omfatte en lokomotivfører , der bliver udsat for den meget traumatiske oplevelse, det er, at komme til at køre et menneske over, som har kastet sig ud foran skinnerne.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
At sende danske soldater i krig er en af de absolut alvorligste og sværeste beslutninger, Folketinget kan tage.
Det er næsten altid meget svært at forudse, om den potentielle politiske gevinst vil stå mål med de økonomiske og frem for alt menneskelige omkostninger, en krig uvægerlig vil have både for vores soldater og for civilbefolkningen i det konfliktramte område.
De danske soldater og det danske forsvar som helhed løser de opgaver, de bliver pålagt, med stor professionalisme, og de nyder stor anerkendelse fra Danmarks allierede.
Langt hovedparten af de 26.000 soldater, Danmark har udsendt siden 1992, er heldigvis kommer uskadte hjem til deres familier og venner.
Men 68 soldater har mistet livet i tjenesten, og de og deres familier har betalt den ultimative pris for dansk deltagelse i væbnede konflikter.
265 soldater er blevet såret, 32 af dem hårdt såret.
En del har forståeligt nok fået ar på sjælen, f.eks. i form af posttraumatisk belastningsreaktion.
Dette lovforslag sikrer, at posttraumatisk belastningsreaktion også kan anerkendes som en arbejdsskade i de tilfælde, hvor den konstateres år efter, at den udsendte er vendt hjem.
Sådan skal det naturligvis være.
Liberal Alliance bakker med glæde op om dette lovforslag.
Eigil Andersen (SF), 2014-01-28:
Det synes jeg da er en god idé, idet jeg formoder, at de bureaukratiske systemer også kan løse opgaven.
Så det synes jeg er en god idé.
Men jeg vil så tilføje – apropos diskussionen med Enhedslisten – at jeg også synes, at det kunne være en god idé, at vi på den måde også fik rapportering om, hvordan det går med PTSD hos lønmodtagere i Danmark – men det er så min tilføjelse.
Lene Espersen (KF), 2014-01-28:
Jeg vil gerne spørge SF's ordfører, hr. Eigil Andersen, om SF, ligesom jeg også har hørt det fra de andre regeringspartiers side, vil være åben over for at sikre, at der bliver mulighed for, at Folketinget løbende, f.eks. kvartalsvis, kan følge med i, hvordan det går med alle disse sager, der skal genoptages, således at vi får fulgt sagen til dørs og får set, hvor hurtigt og hvor mange sager der bliver færdigbehandlet, og hvor mange veteraner der så får godkendt deres PTSD.
Eigil Andersen (SF), 2014-01-28:
Altså, problemet er, at det ikke er tilstrækkeligt at sætte fokus på det lovforslag, vi behandler i dag, for det omfatter krigsveteraner og udsendte.
Men parallelt med det har Arbejdsskadestyrelsen ændret praksis med hensyn til de lønmodtagere i Danmark, som bliver ramt af ptsd.
Det, man har gjort der, er, at man ophævet den hidtidige absolutte 6-månedersregel – altså, at det skulle være konstateret inden for 6 måneder ved en lægeerklæring – som gjaldt både for soldaterne og for brandmanden i Danmark.
Den praksisændring er med til at belyse, hvad det er, der er sket i forhold til danske lønmodtagere.
Men som sagt er der noget, man kan diskutere i forbindelse med anmeldelsestidspunktet.
Der vil krigsveteraner stå bedre, end danske lønmodtagere vil gøre, og det kunne man da ideelt set ønske sig bedre.
Men som sagt, jeg mener, at verden går fremad i skridt, og her er der sket et stort fremskridt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-01-28:
For Socialdemokraterne er det vigtigt at sikre, at arbejdsløse fastholder en tilknytning til arbejdsmarkedet, når de mister jobbet.
Betydningen af at have en dagligdag med faste arbejdsrutiner og samvær med kolleger kan ikke overvurderes.
Det holder den arbejdsløse i gang og er med til at forkorte vejen tilbage til fuldtidsarbejde.
Deltidsarbejde er derfor en måde for arbejdsløse at fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet.
De kommer med andre ord tættere på et fuldtidsjob helt uden kontanthjælp.
Tidligere har det været sådan, at den øgede indtægt ved at arbejde medførte en næsten lige så stor nedgang i kontanthjælpen.
Kontanthjælpsmodtagere har derfor oplevet, at indkomsten ved at arbejde på deltid næsten var den samme, som hvis de ikke arbejdede.
Det ændrer vi med dette lovforslag.
Ved finanslovsaftalen for 2014 besluttede regeringen i samarbejde med Venstre og De Konservative at forhøje fradraget for arbejdsindkomst og indtægter fra ca. 15 kr. til 25 kr. pr. udført arbejdstime.
Det gælder både for uddannelseshjælp og for kontanthjælp.
Dermed vil kontanthjælpsmodtagere og uddannelseshjælpsmodtagere fremover få en større økonomisk gevinst ved at arbejde både på heltid og på deltid, og det er helt klart vejen frem.
Vi skal holde gang i de mennesker, der midlertidigt er kommet uden for arbejdsmarkedet, og vi skal sikre, at deres vej tilbage bliver så kort som muligt.
Derfor kan Socialdemokraterne støtte forslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-01-28:
Som udgangspunkt er det jo i virkeligheden den udredning, der kommer fra Jens Peter Bonde m.fl., som siger, at der er mennesker i det her land, som sent får diagnosticeret ptsd.
Det er rigtigt, at rigtig, rigtig mange af dem er krigsveteraner, men de andre, som der ikke er så mange af, bliver ikke omfattet af loven.
Dem, der arbejder i Danmark, er ikke omfattet af loven.
Så er det jo lige meget, om hr. Eigil Andersen har opfattet det rigtigt eller forkert, for det handler jo om folk, der får ptsd, og at de skal dækkes af arbejdsskadelovgivningen.
Så hvorfor gøres der forskel på folk inden for arbejdsskadeloven med denne supplementsordning?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-01-28:
Jeg skal bare fortælle fru Lene Espersen, at under den forrige regering kørte der rigtig mange sager, også ved domstolene, om folk, der havde PTSD, og de blev underkendt alle sammen.
Så det undrer mig meget, at De Konservative så fandt ud af, at der var noget, der var i gære.
Jeg tror, det kan skyldes én ting, nemlig at der er kommet en ny regering.
Så det undrer mig meget, at problemet har været der i 10 år, uden at man har gjort noget ved det, og at man så her og nu går ind for det.
Det er jo godt, at vi bliver klogere alle sammen, og det er også godt, at I bliver klogere.
For jeg synes, det er et godt lovforslag, men som udgangspunkt undrer det mig meget, at De Konservative har været 10 år i regering uden at gøre noget ved det.
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Jeg synes sådan set, at den ordning, Venstre og Konservative har aftalt med regeringen, er yderst fornuftig.
Så er det jo rigtigt, at det hedder uddannelseshjælp, når man er under 30 år, og det er fuldstændig korrekt, at med den uddannelseshjælp og det ændrede, om end lavere, niveau, man får, når man er under 30 og er på uddannelseshjælp, jo gør, at hvis man går ud og får et job, indtil man skal påbegynde en uddannelse, så skal man slet ikke have uddannelseshjælp.
Men det er jo sådan set udmærket, for hvis man kan leve af en arbejdsindtægt, så er det jo det, vi sådan set gerne ser, og så skal man jo på et tidspunkt påbegynde sin uddannelse.
Det håber jeg også at de unge mennesker gør.
Bent Bøgsted (DF), 2014-01-28:
Jamen det var godt, at hr. Hans Andersen lige rettede det med hensyn til alderen.
Det lyder sådan lidt dumt, når man ved, at det ikke passer med tallene.
Men det her gælder jo også for modtagere af uddannelseshjælp.
Det er en noget lavere ydelse, man får som modtager af uddannelseshjælp.
Hvis man nu får 110 kr. i timen som kontanthjælpsmodtager med den kontanthjælp, man får som ung eller som uddannelseshjælp, det er noget med de her 5.700 kr. i kontanthjælp, så svarer det rundt regnet til 13 timer om ugen, hvor man skal have et job, og så får man slet ingen kontanthjælp, så kan man beholde alt det, man tjener.
Jeg går ud fra, at hr. Hans Andersen også har tænkt i de baner, nemlig at der ikke skal så meget til, før man egentlig ikke kan få kontanthjælp længere, når vi tager de lave ydelser.
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Hvis jeg har sagt 25 år, så er det i hvert fald forkert, for det, jeg skulle have sagt, var 35. Hvis man er 35 år, så får man 10.689 kr., og så har man netop den her mulighed for at gå ud at arbejde og så beholde 25 kr. for hver arbejdstime, man yder.
Så det synes jeg sådan set er udmærket.
Bent Bøgsted (DF), 2014-01-28:
Det er ikke, fordi jeg er uenig i intentionerne, men jeg ville lige høre hr. Hans Andersen, om ikke det var muligt, at hr. Hans Andersen måske lige kunne tage sit regnestykke op til revision.
Efter at vi har lavet kontanthjælpsreformen, får sådan en mand på 25 år, som hr. Hans Andersen siger, jo ikke 10.300 kr. i kontanthjælp.
Hvis han er rask og rørig, får han måske kun 5.700 kr., og har han en uddannelse, så er det 6.700 kr.
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Mange kontanthjælpsmodtagere oplever i dag, at indkomsten ved at arbejde få timer eller på deltid næsten er den samme, som hvis de ikke arbejdede.
Det skyldes, at en øget indtægt medfører en næsten lige så stor nedgang i kontanthjælpen.
Det her lovforslag, L 116, som vi behandler i dag,
har til formål at gøre op med det, så der netop bliver en større gevinst ved at arbejde få timer, mens man får den offentlige ydelse, som her er kontanthjælp.
Med forslaget bliver fradraget for arbejdsindkomst i kontanthjælpen, herunder uddannelseshjælpen, således hævet fra 15,23 kr. pr. time i 2013 til 25 kr. pr. time i 2014.
Kontanthjælpsmodtageren får på den måde lov til at beholde 25 kr. for hver udført arbejdstime.
Hvis man skal give et eksempel på, hvad forslaget kommer til at betyde, kan det jo beskrives således: En mand på 35 år får 10.689 kr. pr. måned i kontanthjælp, og hvis han nu finder et job på 60 timer om måneden til 110 kr. i timen, vil det give ham en ekstra indtægt på 6.600 kr.
Inden det her beløb skal trækkes fra i kontanthjælpen, får han imidlertid lov til at beholde de 60 timer gange 25 kr., altså 1.500 kr.
Det er således det beløb, som ikke skal trækkes fra i kontanthjælpen, og det betyder, at vedkommende har en lidt højere indtægt, end det ville have været tilfældet i 2013.
Lovforslaget er en udmøntning af finanslovsaftalen mellem regeringen, Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Det har en række offentlige merudgifter – det er der i hvert fald forbundet med det her forslag – og når det er fuldt indført, vil det koste 130 mio. kr. årligt.
Det har så også den positive effekt at øge arbejdsudbuddet med omkring 300 mennesker årligt.
Afslutningsvis vil jeg sige, at det er en mærkesag for Venstre, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Vi mener også, det er vigtigt at bevare kontakten til arbejdsmarkedet, også mens man får en offentlig ydelse.
Det giver en større chance for hurtigere at komme tilbage til et almindeligt fuldtidsjob.
Og derfor er det her forslag et skridt i den rigtige retning.
Vi mener samtidig, at der skal gøres langt mere, for at mennesker kommer hurtigere væk fra offentlig forsørgelse og tilbage i job.
Kontanthjælp må aldrig blive en sovepude, det skal være en midlertidig ydelse.
Så kan man sige, at regeringens fjernelse af kontanthjælpsloftet jo ikke har bidraget til at hjælpe de ledige.
Det har kun bidraget til, at gevinsten ved at stå op om morgenen og passe et job er blevet forringet.
I dag er det f.eks. så slemt, at omkring 330.000 danskere – ifølge regeringens egne tal – har et svagt incitament til at arbejde.
Vi foreslår at indføre et moderne kontanthjælpsloft, så det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Men samlet set er det her et skridt i den rigtige retning, og på den baggrund stemmer Venstre for L 116.
Mette Frederiksen (S), 2014-01-28:
Først og fremmest må jeg sige, at jeg fuldt ud deler intentionen om at passe på alle de danske lønmodtagere, der qua deres arbejde måtte blive bragt i en situation, hvor man kan udvikle ptsd.
Og der er ingen tvivl om, at togføreren, der udsættes for et andet menneskes selvmord, medarbejderne i psykiatrien, der bliver overfaldet og udsat for vold, kan udvikle ptsd med de konsekvenser, det måtte have.
Det ændrer jo bare ikke på, at Folketinget har truffet beslutning om at ville lave en særlovgivning.
Det virker måske lidt mærkeligt, at Enhedslisten er med til at lave en vedtagelse, hvis man oprindelig er imod indholdet af den vedtagelse, for det er jo det, ordføreren kommer til at sige i dag.
Jeg vil altid gerne være med til at diskutere, hvordan vi sikrer, at vores arbejdsskadelovgivning og arbejdsmiljølovgivning dækker – i det omfang, vi overhovedet kan – hvad angår danske lønmodtagere, men jeg tror, det er vigtigt, at vi alle sammen i dag står ved, at det her lovforslag udmønter et forslag til vedtagelse, der allerede er vedtaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-01-28:
Problemet er jo, at vedtagelsen V 57 kun omhandlede krigsveteraner, og at ministeren nu har lavet et lovforslag, som omfatter andre end krigsveteraner.
Jeg synes, det er godt, at ministeren tænker sig om, men man skal huske på, at arbejdsskadeloven omfatter alle i det her land, og at det her er et supplement til arbejdsskadeloven, en særlov for nogle personer i det her land.
Altså, det er noget helt nyt, at man laver en særlov for nogle personer, mens andre personer ikke er omfattet af loven.
Det er rigtig få mennesker.
Jeg synes, at som udgangspunkt skal systematikken være sådan, at arbejdsskadeloven dækker alle i det her land.
Så derfor vil jeg spørge ministeren, om ikke vi på et eller andet tidspunkt, måske senere, kan lave et lovforslag, sådan at alle i den her supplementslovgivning er omfattet.
Mette Frederiksen (S), 2014-01-28:
Jeg må jo bare sige, at der blev truffet en politisk beslutning i Folketinget, da man lavede vedtagelsen om, at soldater er en særlig gruppe på vores arbejdsmarked.
Den beslutning er truffet, og den kan man jo have forskellige holdninger til.
Jeg synes, det er okay, taget i betragtning hvad soldater kan blive udsat for, at Folketinget vælger at lave en særlovgivning, men den beslutning er allerede truffet.
Det er den type personale, vi taler om.
Så den politiske beslutning om at lave en særlovgivning for vores soldater er truffet med vedtagelsen.
Vi vælger nu at lade det omfatte yderligere statsansatte, der kan stå i samme situation.
Hvad angår det generelle arbejdsmarked, gælder de almindelige regler på arbejdsskadeområdet, herunder den udredning, som jeg omtalte lige før.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-01-28:
Jeg tror, at jeg er enig med ministeren i, at det først og fremmest handler om krigsveteraner.
De skal behandles godt, og det tror jeg vi har gjort gennem praksisændringen inden for Arbejdsskadestyrelsen og med lovforslaget.
Så er lovforslaget blevet udvidet til at omfatte nogle flere personer på grund af høringssvarene, men der er nogle høringssvar, som man ikke lytter til.
Det drejer sig nemlig om folk, der arbejder inden for landets grænser, og som kommer ud for nogle situationer og nogle meget alvorlige hændelser, som man jo ved det er, når de er årsag til ptsd.
Hvorfor de ikke er blevet omfattet, har jeg svært ved at forstå.
Lene Espersen (KF), 2014-01-28:
Jamen jeg vil sige, at vi jo har sendt soldater ud i langt mere end 10 år, og så kan man jo blive ved med at gå tilbage og spørge: Hvorfor skete der ikke noget, da der sidst var en SR-regering?
Og så kan man blive ved med at gå tilbage og gå tilbage.
Jeg vil sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at det, jeg synes virkelig var game changeren – man må vist ikke bruge engelsk her – altså det, der ændrede spillereglerne, faktisk var, at der kom en rapport.
Jeg mener det var i efteråret 2011, og det var jo den, der satte hele diskussionen i gang.
Sådan erindrer jeg det, og jeg vil sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at jeg tror, at det, der er vigtigst, sådan set er, at da det gik op for os alle sammen, både hvor stort et problem det her var, men også at der var et problem med sagsbehandlingen, så fik vi gjort noget ved det.
Mads Rørvig (V), 2014-01-29:
Jeg vil sådan set bare gentage det spørgsmål, vi har stillet tre-fire gange nu: Medtages det beløb, som ministeren hævede registreringsafgiften med i 2012, altså 1,2 mia. kr., i det strukturelle provenu?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-01-29:
Jamen det sidste er det jo svært at være uenig i; selvfølgelig skønner regeringen bedst muligt, det skal vi ikke stå og diskutere.
Men det bliver bare interessant, når man ser på historikken på området.
I forbindelse med udarbejdelsen af konvergensprogrammet »Danmark 2012« fra april 2012 gjorde regeringen netop det, som ministeren siger; her ændrede man skønnet for det strukturelle niveau, fra 1,25 pct. af BNP til 1,2 pct. af BNP.
Det var det, regeringen gjorde i april 2012.
Og så skal jeg bare have at vide, om regeringen har ændret på det strukturelle niveau, efter at man hævede registreringsafgiften med 1 mia. kr.
For hvis regeringen ikke har hævet det strukturelle niveau, er det jo vanskeligt for regeringen at finde den milliard kroner, man har lovet, til dækning af udgifter; der var vist noget med en betalingsring, der røg i vasken, og så måtte man finde pengene hos bilisterne, for bare at indfri et af sine valgløfter.
Men vil ministeren altså i dag bekræfte, at den stigning i registreringsafgiften på 1 mia. kr., der kom i sommeren 2012, ikke har fået regeringen til at ændre sit skøn for det strukturelle niveau?
For hvis regeringen ikke har gjort det, må det da være i fundamental strid med regeringens såkaldte forsigtighedsprincip, hvis man stadig væk fastholder, at man har pengene og kan bruge dem til andre udgifter.
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Jeg tror, det er helt afgørende for ligesom bare at vende tilbage til, hvad det her spørgsmål egentlig drejede sig om, at sige, at det er, hvad regeringen rent faktisk har tænkt sig gøre.
Jeg kan godt forstå den store interesse for at spørge, og jeg tror også, der er rigtig mange bilejere, som gerne vil have et svar på, om bilerne fra den ene dag til den anden bliver enten billigere eller dyrere.
Jeg tror, der er nogle biler, der vil blive dyrere, og jeg tror, der er nogle biler, der vil blive billigere.
Det er det klart at der er rigtig mange danskere der spørger sig, og det er der også Venstrepolitikere der interesserer sig uhyre meget for, og det har jeg faktisk enormt stor respekt for.
Men jeg tror, det ville være meget uklogt af mig at stå her og skønne og sige det ene eller det andet, for når vi snakker om noget, der er så følsomt, som registreringsafgiften, også for de mange bilejere, så er det selvfølgelig også helt afgørende, at vi rent faktisk sikrer, hvad det er, vi snakker om.
Derfor har det også været vigtigt for regeringen fra starten af at sige, at det her drejer sig om en provenuneutral omlægning; det betyder alt andet lige, at vi samlet set gør de energirigtige biler billigere og i sidste ende understøtter dem, der kører mindre forurenende.
Men i sidste ende skal det her også være provenuneutralt, og det vil sige, at bilejerne samlet set ikke skal betale mere.
Den nuværende vurdering af, hvor stor den strukturelle indtægt vil være, er 1,2 pct.
Jeg vil bare sige, at jeg er glad for, at der er tillid til, at det bare er noget, jeg kan bestemme som skatteminister, men det er det ikke.
Det er alt andet lige en del af de demokratiske vilkår i det danske Folketing, at der skal være et flertal, og hvis der er et flertal, der enten vil hæve eller sænke en skat eller en afgift, så har man mulighed for det.
Det er sådan set det, der også pågår på en lang række områder i de forhandlinger, som Venstre deltager i.
Der er heller ikke noget nyt i, at det dybest set er de demokratiske spillevilkår, der er i det danske Folketing.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-01-29:
Altså, som bilist tror jeg ikke man ligefrem bliver opløftet af det, skatteministeren siger, for skatteministeren kan altså som udgangpunkt lave en provenuneutral omlægning, som det nu behager ministeren, og om det så er det ene eller det andet beløb, er jeg helt sikker på, at det, når regeringen engang kommer med noget, er provenuneutralt, uanset om det reelt betyder en ekstraregning til bilisterne.
Men så har vi da fået slået det fast, og at der nok ikke er noget spændende, positivt i vente på den konto.
Men jeg synes, at jeg er nødt til at gentage spørgsmålet, for jeg fik ikke noget svar.
For ellers kan regeringen vel ikke bruge 1 mia. kr.; de penge vil så mangle.