Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-26:
Mange tak.
Hr. Martin Henriksen kom til at sige: dem, som bliver ramt af lovforslaget.
Man rammes af noget ubehageligt.
Ellers bliver man omfattet af et lovforslag eller kommer ind under et lovforslag, men her bliver man altså ramt af det, og det er lige præcis sagen.
Disse mennesker vil blive ramt af et lovforslag, som overhovedet ikke vil have den virkning, som man har til hensigt at opnå.
Hvis man virkelig gerne ville have færre flygtninge til Danmark, kunne man jo f.eks. lade EU overtage flygtninge- og asylpolitikken, men det vil ingen i denne sal, i hvert fald meget få, bortset fra Alternativet.
Hvis det var EU, som stod for asylpolitikken, så ville der komme færre flygtninge til Danmark, og det ville ikke være den umenneskelige politik, som man i dag lægger op til at vedtage.
Hvis man gerne ville have flygtningene ud på arbejdsmarkedet, kunne man gøre adskillelige andre ting.
F.eks. kommer flygtningene i Gentofte Kommune og siger: Kan vi ikke godt snart få en praktikplads?
Svaret er: Nej, det må I vente med.
Så spørger de: Hvornår får vi en praktikplads?
Svaret lyder: Kom tilbage igen på et senere tidspunkt.
Når de kommer tilbage igen på et senere tidspunkt, får de igen at vide, at de skal komme igen på et senere tidspunkt.
Så i stedet for vælger man altså at gøre dem fattige, man vælger at ramme dem med dette lovforslag.
Frontex, som man flere gange har gjort opmærksom på, siger jo selv, at det, som står på deres hjemmeside, kan man overhovedet ikke lægge til grund for, om det virkelig er sociale ydelser, som flygtninge går efter, når de kommer til Danmark.
Så på ingen måde vil det betyde, at regeringen vil nå sit mål.
Tværtimod vil man gøre folk fattige.
Hvad siger så regeringen, når alle de høringssvar, vi har fået, siger, at det her vil betyde fattigdom?
Så siger regeringen nej, for flygtningene kommer jo ud på arbejdsmarkedet.
De bliver ikke fattige.
Jo, jo, siger regeringen, sandelig gør de så, for deres forældre kommer jo ud på arbejdsmarkedet.
Når man så siger, at forældrene ikke kommer ud på arbejdsmarkedet, for alle høringssvarene gør også opmærksom på, at forældrene rent faktisk ikke kommer ud på arbejdsmarkedet, hvad siger regeringen så?
Så siger regeringen bare: Det er vi uenige i.
Der er ikke nogen form for dokumentation for, hvorfor de rent faktisk kommer ud på arbejdsmarkedet.
Jo, en lille flig har man. Man peger på en undersøgelse fra Rockwool Fonden, som siger, at man rent faktisk kommer ud på arbejdsmarkedet efter 4 år.
Men der står lige præcis, at i de første 2 år kommer man ikke ud på arbejdsmarkedet.
Tværtimod er der nogle, der falder ud af arbejdsmarkedet, nemlig kvinderne, som har allermest brug for at komme derud, siger Rockwool Fonden.
Men det er altså den eneste argumentation, regeringen har, for at folk rent faktisk kommer derud.
Det er 9 pct., som kommer ud efter 4 år, og den argumentation synes jeg jo ikke er sådan, at jeg absolut bliver meget imponeret af den.
Regeringen har altså kun ét argument: Folk kommer ud på arbejdsmarkedet, og når alle vi andre siger, at det kommer de ikke, så siger regeringen bare, at den er uenig.
Derfor giver jeg fru Johanne Schmidt-Nielsen fuldstændig ret i, at det er en virkelig sørgelig dag for Danmark.
Det er en sørgelig dag for demokratiet.
Vi ved, at dette land er blevet rigt, fordi vi har den største grad af lighed i Danmark.
Det er noget, som virkelig gør et land velstående.
Og nu er vi i fuld gang med at gøre dette land ulige, og vi skaber ulighed for de allermest sårbare, de allersvageste mennesker, som kommer til dette land, og det synes jeg virkelig ikke vi kan være bekendt.