runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg vil bekræfte, at den her regering har indgået en aftale med Kommunernes Landsforening om, at der kan bruges 2 mia. kr. mere.
Men jeg var i min ordførertale sådan lige inde på, at der er behov for endnu flere penge.
Der er faktisk behov for, at vi nu læner os op ad det udspil, der er kommet fra Kommunernes Landsforening og Danske Regioner.
Mike Legarth (KF), 2009-05-14:
Vil hr. Flemming Bonne også bekræfte, at den her regering har frigivet deponerede midler svarende til 1,4 mia. kr. for at medvirke til, at et øget kommunalt selvstyre kan bruge sine egne penge?
Jeg vil også gerne have en bekræftelse af, at vi har oprettet en lånepulje på yderligere 600 mio. kr. til bygge- og anlægsbranchen.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg kan ikke bekræfte, at regeringen har frigivet deponerede midler, og hvad det ellers var, ordføreren var inde på, for at styrke det kommunale selvstyre.
Jeg kan bekræfte, at de penge er sluppet fri, fordi vi står midt i en finanskrise, i en økonomisk krise, som betyder, at det er nødvendigt at stimulere økonomien for at øge beskæftigelsen.
Det var vistnok den rigtige begrundelse.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Jeg er glad for, at vi kan konstatere, at det danske velfærdssamfund er robust, og at vi med en fast og sikker hånd på rattet kan styre Danmark igennem finanskrisen og kombinere det med en sikker styring af den offentlige sektor, hvor der lægges vægt på tryghed, stabilitet og udvikling.
En af grundene til, at velfærdssamfundet generelt virker godt, er samspillet mellem staten og kommunerne.
Aftalesystemet giver gode muligheder for, at kommunerne kan udfolde det lokale kommunale selvstyre med lokale prioriteringer.
Forhandlingerne om næste års kommuneøkonomiaftaler står over for deres begyndelse.
Udgangspunktet er godt, da vi allerede med indeværende års økonomiaftale har sikret historisk høje drifts- og anlægsbudgetter i den kommunale sektor, hvor der lægges vægt på både service, velfærd og nyinvesteringer.
Det sker bl.a. gennem udmøntning af kvalitetsreformens mange milliarder kroner, der i kommunerne omsættes til konkret velfærd til borgerne.
Også i år vil det være naturligt at sætte fokus på både drifts- og investeringssiden med en målsætning om at løfte de fysiske rammer på de borgernære områder.
Det vil i øvrigt spille godt sammen med regeringens øvrige tiltag i forbindelse med samfundsinvesteringer, der er med til at styre Danmark godt igennem den internationale finanskrise.
Kernevelfærden er vigtig.
De fysiske rammer og investeringer i øvrigt er vigtige for den fremtidige udvikling.
Det vil også være naturligt at følge op på aftalerne om afbureaukratisering og effektivisering for 1 mia. kr. pr. år, i alt 5 mia. kr. over de næste 5 år, til sikring af mest mulig velfærd for pengene til borgerne, ligesom jeg også vil fremhæve udfordringsretten som et godt værktøj til, at man lokalt kan sætte fokus på forenkling.
Lige så naturligt er det også at tjekke op på aftalerne om udbud, hvor man spørger til prisen på udførelsen af opgaverne, også til sikring af, at man får mest mulig velfærd for skattekronerne.
Denne forespørgsel omhandler primært den kommunale sektor, men jeg vil ikke undlade at nævne, at der også skal forhandles økonomiaftaler med regionerne, således at også sundhedssektoren sikres en fortsat positiv udvikling og hele investeringsprogrammer i sygehussektoren fortsat sikres.
På vegne af undertegnede, Erling Bonnesen, Venstre, Hans Kristian Skibby, Dansk Folkeparti, Mike Legarth, Det Konservative Folkeparti, og Villum Christensen, Liberal Alliance, skal jeg hermed fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Regeringen skal i den kommende periode forhandle med KL om rammerne for den kommunale økonomi i 2010 under hensyntagen til den aktuelle konjunktursituation og de langsigtede rammer for den offentlige økonomi.
Kommunernes investeringer på de borgernære serviceområder vil være et centralt tema i forhandlingerne.
Det kommunale selvstyre er styrket de seneste år med gennemførelsen af kommunalreformen, de seneste års aftaler om principperne for god decentral styring og arbejdet med kvalitetsreformen.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-14:
Mest mulig velfærd for pengene,
Vi har tidligere hørt Venstrefolk tale om et megaløft af velfærden i Danmark.
Men jeg står her med Kommunernes Landsforenings budgetoversigt for 2009, og der skal jeg lige høre, om Venstres ordfører kan bekræfte, at hvis man går ind og kigger på folkeskoleområdet og går ind og kigger på børnepasningsområdet, kan man se, at der rent faktisk er tale om negativ vækst.
Der er altså sat færre penge af pr. barn i 2009, end der var i 2008.
Kan ordføreren bekræfte det, og er det rent faktisk et udtryk for den helt bevidste, systematiske, ideologisk drevne udhuling af velfærden og af sammenholdet og fællesskabet, som Venstreregeringen har gennemført?
Vi giver faktisk vores børn en ringere skolegang i år end den, de havde sidste år.
Bente Dahl (RV), 2009-05-14:
Jamen jeg vil meget gerne gentage det, jeg sagde.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-14:
Vi står her med de tørre tal, og det er sådan, at kommunerne altså har færre penge til folkeskoleområdet og til børnepasningsområdet i år, end de havde sidste år.
Så kommer ordføreren med noget snak om, at der er lidt færre børn osv., men er sagen ikke den, at hvis vi kigger på den måde, man finansierer lærernes pension på, kan vi se, at den nu skal finansieres af kommunerne, hvor den tidligere blev finansieret af staten?
Der er altså nogle andre udgifter, man skal afholde.
Så sagen er altså den, at man langsomt, men sikkert udhuler velfærden i Danmark og undergraver det fællesskab, vi har været mange år om at bygge op.
Det er jo det, vi kan se sort på hvidt.
Der er færre penge til skolebørnene.
Tænk sig: I 2009 kan vi ikke engang unde vores børn en lige så god skolegang som den, vi selv har fået.
Der bliver færre penge.
Det er helt urimeligt.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Man skal godt nok langt ud i tallogikken, for at man kan få omsat klar dokumentation for, at vi har de største kommune- og velfærdsbudgetter nogen sinde, til at begynde at kalde det en nedskæring.
Det er klart, at man kan gå ind og stille tallene op på forskellige måder og f.eks. spørge, hvem der skal finansiere lærernes pension.
Det er jo fint nok, at man prøver at lave forskellige analyser.
Jeg hæfter mig bare ved konklusionen, nemlig at vi på bundlinjen får mere velfærd, og det er jeg sådan set kun glad og tilfreds med.
Line Barfod (EL), 2009-05-14:
Borgerne kan så selv vurdere, hvordan de synes det går med den velfærd, de oplever.
Venstres afgåede statsminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, har jo lige udtalt, at han har efterladt et forandret Danmark, og man kan jo også tydeligt se, når man ser sig omkring, at vi er gået væk fra at have et velfærdssamfund, der bygger på fællesskab, og over til, at det i stedet for er et spørgsmål om størrelsen af ens pengepung.
Jeg vil bare spørge Venstres ordfører, om det er den vej, som Venstre mener vi skal gå videre ad, den vej, som hr. Anders Fogh Rasmussen er gået ad, og som han siger har ført til et forandret Danmark.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-14:
Det må mildt sagt siges at være noget af en overfortolkning.
Fakta er jo, at vi får mere velfærd for pengene, og vi i Venstre glæder os også over, at når vi ser på kommunernes faktiske pengeforbrug, kan vi se, at kommunerne bruger flere penge på ældre.
Det er godt.
Så bruger de samlet set lidt færre penge på børnepasning, og det er jo meget naturligt, når vi nu er inde i en periode, hvor der er lidt færre børn, der skal passes.
Så det er bare en tilpasning i forhold til driften.
Det er jo god styring.
På folkeskoleområdet, som bliver nævnt, er der samlet tale om et minimalt fald pr. elev, men det hænger jo også meget sammen med, at Socialdemokraterne selv som en af sine sidste gerninger i SR-regeringens tid satte det klare mål - det ligger der dokumentation for - at det var meget sundt, at man fik kigget på enhedsudgifterne.
Og hvad er årsagen til faldet?
Den er jo, at der er en lille smule flere børn i klasserne nogle steder.
Vi har jo alle sammen hørt om de her dårlige enkelteksempler på, at der sad fire eller fem elever i en klasse, hvor det kørte helt af sporet.
Så det er jo meget naturligt, at det regnestykke kommer frem.
Så samlet er billedet klart: Vi har fået mere velfærd, og vi får også mere velfærd for pengene, og det kan jeg da kun glæde mig over.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-05-14:
Det, jeg ønsker at udtale mig om på Socialdemokraternes vegne, er det hykleri, der står i betænkningen fra en del partier - de kalder det politiske bemærkninger.
Det drejer sig om Venstre, det drejer sig om Dansk Folkeparti, og det drejer sig om Det Konservative Folkeparti.
De skriver, at de går ind for, at der skal være et forbud, men med den måde, de har grebet sagen an på, går de ind for, at de vil udsulte erhvervet og have erstatningssager af massekarakter i løbet af de kommende år.
Vi har stillet et ændringsforslag fra Socialdemokraternes side, som går ud på, at den selvstændige virksomhed med hold af ræve skal høre op, at der skal være et direkte forbud imod hold af ræve, og det er også det, som man siger fra de tre partiers side, men de siger bare, at det altså skal ske ved en udsultning.
Til understregning af vores ændringsforslag har vi indhentet spørgsmål nr. 49 angående forslag til lov om forbud mod hjortehold, og det er sådan, at der på det tidspunkt, hvor man behandlede det forslag i 1987, var enighed om, at man godt kunne gennemføre et forbud på den måde, som vi foreslår det for rævene.
For vi mener helt klart, at de forhold, som rævene lever under, er forhold, der gør, at vi ikke bare kan sige, at her har vi den størst mulige dyrevelfærd.
En af Derfor er jeg nødt til at understrege, at såfremt man stemmer imod vores forslag, er man faktisk med til at udsætte rævene for fortsatte pinsler på grund af den måde, som det foregår på.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-14:
Det, som Socialdemokraternes ordfører lige sagde fra denne talerstol, er meget langt fra virkeligheden.
Virkeligheden er jo, at det er Socialdemokraterne, som har skiftet standpunkt i denne sag gang på gang.
Først ville man være med til at lave en udfasningslov for at udfase ræveproduktion, så ville man ikke være med til det, så ville man hellere udbetale erstatning.
Det er Socialdemokraterne, der har skiftet standpunkt i den her sag, og ikke regeringen.
Det er meget klart.
Regeringen har haft en linje, som er meget klar, og det er, at man har arbejdet på en udfasningslov på henholdsvis 7 og 15 år, fordi man ikke vil benytte sig af grundlovens § 73 om ekspropriation.
Det er jo en ganske alvorlig sag, når man gør det.
Det er ikke Venstre, der har skiftet standpunkt i den her sag, det er altså Socialdemokratiet.
Jeg undrer mig også.
Nu er det spændende at høre, hvordan Socialdemokraterne vil forholde sig til ændringsforslaget om at indføje en revisionsklausul om hold af ræve til gravjagt, fordi man jo i offentligheden sammen med Socialistisk Folkeparti har ytret, at man syntes, det var fornuftigt, fordi der kunne være nogle problemer, som vi skulle tage hånd om, men det vil man lige pludselig heller ikke.
Her har man også skiftet standpunkt.
Regeringens linje har været ganske klar.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-05-14:
Når man skal forsvare et hykleri, så kan man jo selvfølgelig begynde at skrive historie, som hr. Karsten Lauritzen gør heroppe fra talerstolen, om, hvordan sådan et forhandlingsforløb er kørt igennem, men det korte af det lange er sådan set, at de pinsler, som man udsætter ræveejerne for, og som man også udsætter rævene for, altså helt er forbigået hr. Karsten Lauritzen.
Det er ikke forbigået Socialdemokraterne, og derfor er det, at vi har fremsat vores ændringsforslag.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-14:
Jeg kan ikke lade være med lige at give Socialdemokraternes ordfører et par ord med på vejen.
Ordføreren er inde på, at det her skulle være hykleri.
Det skulle være hykleri, at man ønsker at udfase ræveproduktion i Danmark, at man rent faktisk ønsker at udfase og forbyde, at ræve skal holdes i bure.
Efter hvad jeg kan se om, hvad Socialdemokraterne gerne vil - det kan man nemlig se i den betænkning, som blev afgivet i Fødevareudvalget - så ønsker man fra Socialdemokraternes side hverken at stemme for eller imod.
Og det betyder jo, at Socialdemokraterne, som jeg netop har nævnt, ikke engang vil stemme for, at rævene skal befries for de pinsler, som de lider under i dag, fordi de bliver klemt sammen i små bure.
Det synes jeg er forfærdeligt og betænkeligt, og derfor vil jeg også gerne lige nævne det.
Så kan jeg heller ikke lade være med at nævne det, som Socialdemokraternes ordfører også siger, netop at man skulle udsætte rævefarmerne for pinsler.
Hvad er det for pinsler, rævefarmerne bliver udsat for?
Det er da rævene, der bliver udsat for store lidelser, og det er dem, vi skal tænke på.
Og at Socialdemokraterne ikke vil være med til at stemme for det her forslag, synes jeg nu engang siger allermest om Socialdemokraterne.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-05-14:
Det skulle så være en situation, hvor det er os Socialdemokrater, som det blev sagt fra fru Marlene Harpsøes side, der tilsidesætter dyrevelfærden.
Det har jeg meget, meget svært ved at se, men jeg kan se meget klart og tydeligt, at når Dansk Folkeparti vil stemme imod vores forslag, er det en konsekvens.
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-14:
Tak, formand.
Vi forstår godt regeringens frustration over, at danskerne ikke bakker op om det projekt, som regeringen er så varme fortalere for, men vi synes alligevel, at man i højere grad burde respektere den skepsis, der er i befolkningen - i højere grad, end regeringen gør det.
Den metode, som regeringen vil tage i brug, er reelt at narre danskerne til at blive reklamesøjler for et politisk projekt, de ikke bryder sig om.
Og det må vi tage klart afstand fra.
Jeg mener, at regeringens ordning, som jeg beskrev før, er et overgreb mod intetanende bilister, som, medmindre de husker at melde det fra, kommer til at gøre reklame for EU.
Det argument fremførte vi allerede ved førstebehandlingen for nøjagtig 1 måned siden, men desværre kunne jasigerne ikke selv indse, at det er et overgreb.
Det handler måske om, at man er så forblændet af sin egen kærlighed til EU, at man ikke kan se, hvordan det ser ud med modstanderens øjne.
Men hvad hvis vi nu vender den argumentation om: Hvordan ville skatteministeren føle det, hvis der kom en lov, som nærmest tvang ham til at gøre reklame for SF
en lov, der tvang ham til, når han købte nyt tøj, at få trykt SF-logoet på tøjet, medmindre han selv huskede at vælge det fra?
Ville det ikke være et overgreb?
I Dansk Folkeparti er vi jo i hvert fald ikke i tvivl om, at regeringens ordning er en dybt urimelig ordning.
Derfor har vi fremsat det her forslag om at udskifte regeringens ordning med en ordning, hvorefter nummerplader som udgangspunkt forsynes med Dannebrog.
Dannebrog er jo et nationalt symbol og dermed pr. definition et politisk neutralt symbol, og derfor skulle det være et symbol, som alle danskere kan identificere sig med.
Så vil jeg lige til sidst tilføje, at man i Storbritannien netop har indført den ordning, som vi i Dansk Folkeparti har foreslået her.
Der mener man altså ikke, at det er i strid med EU-regler og alt muligt andet.
Baggrunden for det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti her har fremsat, er, at regeringen planlægger fra efteråret at indføre de EU-nummerplader, som man kender fra andre EU-landes biler, på de danske biler.
Det skal indføres som en ordning, hvor man som udgangspunkt får EU-flag på sin nye bils nummerplade, medmindre man lige selv husker at melde det fra.
Det er simpelt hen en ordning, som Dansk Folkeparti vil forhindre, for vi tror, at der er en bagtanke fra regeringens side om, at intetanende bilister skal gøres til reklamesøjler for et politisk projekt, nemlig EU-projektet, som jo er et projekt, som cirka halvdelen af danskerne ikke på nogen måde nærer varme følelser for, men er direkte modstandere af eller i hvert fald ganske skeptiske over for.
Vi har registreret regeringens frustration over den tilstand, at man ikke kan få overbevist danskerne om, at EU er godt.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-14:
Ja, Socialdemokraterne har stillet et ændringsforslag.
Det er korrekt, og Dansk Folkeparti kan ikke støtte det, fordi vi ikke ønsker at give erstatning i den her sag.
Det synes jeg nu engang også er rimeligt.
Det var det, man hørte fra Socialdemokraterne, men nu vil Socialdemokraterne altså gå ud at stemme hverken for eller imod det her lovforslag.
Det betyder jo så, at man fra Socialdemokraternes side ikke stemmer for.
Man stemmer ikke for, at der skal være et forbud imod hold af ræve.
Så når det kommer til stykket, kan vi jo alligevel ikke regne med det, Socialdemokraterne siger.
Det synes jeg er betænkeligt.
Dansk Folkeparti kan man regne med.
Vi vil gerne have, at der bliver forbud mod hold af ræve i Danmark, og derfor støtter vi lovforslaget, som det ser ud lige nu.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-05-14:
Så kom det frem endnu en gang fra fru Marlene Harpsøe, at grunden til, at Dansk Folkeparti ikke vil stemme for det socialdemokratiske forslag, ikke er, at der er noget i vejen med forbuddet mod hold af ræve, men det er alene et erstatningsspørgsmål.
Det vil altså sige, at det er pengepungen, der afgør, om man skal have hold af ræve i Danmark med de pinsler, disse dyr udsættes for, fordi vi er enige om, at der skal være forbud imod hold af ræve.
Når vi ikke kan stemme for det forslag, der ligger, er det, fordi vi ikke vil binde os til de lange bindingsperioder.
Vi vil have lov til at stå frit, så vi kan tage forslaget op igen.
Det er da ikke så svært at forstå, at når man stemmer vores forslag ned, vil vi gerne kunne gentage seancen under et andet flertal.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-14:
Hvorfor bruger man udsultning frem for at give en kompensation, en kompensation, der i øvrigt ikke er større end den, som selv samme regering har givet til svinetransportører her i landet, og som man tidligere har givet hjorteavlere?
Hvad er problemet i det?
Så får vi det løst en gang for alle inden for en 2-årig periode, som Socialdemokratiet foreslår.
Jeg bruger ikke ord om, at rævene er pint og plaget eller noget som helst andet.
Vi har lagt os der, hvor vi siger, at vi gerne vil være med til at få ræveavlen udfaset, men det skal ske på en ordentlig og værdig måde.
Hvorfor tilslutter hr. Knud Kristensen sig så ikke det synspunkt?
Kristen Touborg (SF), 2009-05-14:
Jeg skal nok undlade at komme med personlige angreb mod den konservative ordfører, men jeg sidder alligevel og undrer mig lidt over, at der er så negativ tale om et lovforslag, som jeg går ud fra hr. Knud Kristensen i sidste ende alligevel vil stemme for.
Jeg sidder og undrer mig lidt, og jeg vil så godt spørge ordføreren, om der trods alt ikke er en vis rimelighed i det.
Det vil jeg gerne vedkende mig, og jeg mener, det er sådan.
Men det er sådan set ikke først og fremmest rævefarmernes ansvar; det er os politikere, der har et ansvar, fordi vi ikke har grebet ind over for det her.
Så længe husdyrbrugere følger loven, kan man ikke forvente mere - man kunne godt ønske mere, men sådan er det nu.
Derfor er det sådan, at det er os politikere, der har ansvaret for, at det her er foregået.
Jeg vil godt høre, om ordføreren ikke er enig i det.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-14:
Jeg kan godt forstå, at hr. Kristen Touborg egentlig opfattede min tale som værende negativ, men det, jeg sagde her fra talerstolen, og som var negativt, drejede sig om alle de kommentarer, der var kommet her fra talerstolen om spørgsmålet om udfasning af ræve.
Og det var derfor, at jeg netop sagde til hr. Kristen Touborg, at der så måtte en anmeldelse til.
De argumenter, som blev fremført her fra talerstolen, bliver jo netop baggrund for den tale, som jeg kan holde; det er svært at holde en positiv tale om noget, der bliver fremført her fra talerstolen, og som er så useriøst som det, vi netop har hørt fra bl.a. hr. Kristen Touborg og et par andre.
Kristen Touborg (SF), 2009-05-14:
Og jeg synes sådan set, at det er rart nok at få nogle klare meldinger fra den konservative ordfører, for så har vi alligevel en afklaring på det.
Bente Dahl (RV), 2009-05-14:
Vi taler om et helt lovligt erhverv, der forbydes med L 80, og det er meget vigtigt, at vi sikrer retssikkerheden.
Vi taler også om rævefarming, som på den måde, den foregår nu, bør forbydes.
Det er rimeligt at have en udfasningsperiode, men en rimelig udfasningsperiode er ikke 15 år - det er for meget.
Vi betragter os som værende et retssamfund, og i vurderingen af, hvad der er en rimelig udfasning, kan vi i Det Radikale Venstre sige, at vi ikke kan stemme for Socialdemokratiets forslag, for det anser vi for ekspropriation, hvilket vi ikke mener er en god måde at gøre det på, men vi stemmer for SF's forslag med den udfasningsperiode, der er fastsat i det.
Det mener vi er en rimelig udfasningsperiode.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-14:
Jeg har fuld forståelse for De Radikales synspunkter, men der er jo et problem.
Socialdemokratiet foreslår en udfasning på 2 år - og vi anerkender, at der så kan være tale om ekspropriation - og det næste, vi skal stemme om, er SF's forslag om en 5-årig udfasningsperiode, og der siger Justitsministeriet, at der kan blive tale om kompensation, og at vi får retssager osv. Jeg havde hellere set det rene snit, men man kan jo komme i den situation, at man alligevel er nødt til at skulle give kompensation til et erhverv, der er fuldt lovligt, og hvordan har man det så med det?
Altså, man får en længere periode, man får ikke det rene snit, som man vil få ved at støtte vores ændringsforslag om en udfasning på 2 år og udbetaling af kompensation.
Bente Dahl (RV), 2009-05-14:
Det korte svar, som egentlig også var det, jeg sagde før, er, at det er en vurdering.
Vi anerkender, at der skal være en udfasningsperiode, og vi mener ikke, at det bliver sandsynligt med et erstatningskrav med grænsen på 5 år.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-14:
Vi får jo en prøve på, om De Radikale har mere forstand på det her end Justitsministeriets jurister, for de siger jo netop, at der er tale om en ekspropriation, hvis man går ned fra 15 år.
Med 15 år er man helt sikker, men skærer man det ned til en tredjedel, så er de mere skeptiske.
Men nu får vi se.
Jeg har noteret mig det radikale synspunkt om, at de ikke kan støtte vores forslag om det her emne
, men jeg havde som sagt hellere set det rene snit.
Og jeg kan faktisk ikke forstå De Radikale, for når de erklærer sig enige i, at vi her har en produktion, vi gerne vil have udfaset så hurtigt som muligt, så må det da være i alles interesse at få det gjort på den rigtigste og hurtigste måde.
Bente Dahl (RV), 2009-05-14:
Juristerne - også i ministeriet - medgiver jo også, at det vedrørende de 15 år er en vurdering, de foretager.
Selvfølgelig er jurister i Justitsministeriet jo i meget stort omfang klædt på juridisk, men vi taler altså også om politik i forbindelse med det her.
Det er ikke kun jura, men også politik, og politisk vurderer vi, at vi vil lade det komme an på den prøve, det er, og sige, at den udfasningsperiode er rimelig.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-14:
Jeg kan godt forstå, at hr. Bjarne Laustsen kommer med et personligt angreb i stedet for ligesom at koncentrere sig om, hvad det her lovforslag netop går ud på.
Der var meget hård kritik, der blev talt om hykleri og dobbeltmoral.
Altså, man kan sige, at det er lidt fantastisk, at hr. Bjarne Laustsen egentlig kan bruge de udtryk, for er der nogen, der netop har fuldgyldig eneret på de ting, er det i den grad hr. Bjarne Laustsen.
Jeg har aldrig nogen sinde syntes, at det var en god idé at udfase ræveavlen i Danmark, og det er sådan set reelt, fordi jeg synes, at jeg har en rimelig god indsigt i det, og fordi jeg ved, at den produktion, der er foregået i Danmark, overholder alle mulige krav om gode betingelser for dyrene, og det, vi netop kommer til at konstatere efterfølgende, er, at det ikke vil fortsætte.