runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2016-04-05:
Jeg er enig med både ordføreren for Alternativet og med VedvarendeEnergi i, at vi har brug for at kigge på, hvordan vi mere generelt får flyttet noget forbrug.
Jeg er ikke sikker på, at alle de virksomheder, det her konkret drejer sig om, ville kunne flytte deres forbrug i tilstrækkelig grad til, at det vil være en håndsrækning.
Jeg vil faktisk sige, at min afvisning ikke går på, at jeg synes, at ideen er forkert.
Min afvisning eller min umiddelbare skepsis, vil jeg hellere sige, går mere på, at jeg jo betragter det her forslag som et hjørne, der er vigtigt for nogle enkelte virksomheder, der har en udfordring.
Men jeg synes, at med hensyn til det store problem, nemlig en varig løsning på vores afgiftssystem og indretningen af det, vil det være mere relevant også at tage en diskussion om at differentiere på forskellige tidspunkter.
Christian Poll (ALT), 2016-04-05:
Tak for det.
Blandt høringssvarene ser vi et rigtig godt forslag fra organisationen VedvarendeEnergi , der handler om at graduere PSO-støtten til de energitunge virksomheder.
Man kunne forestille sig et kriterium, hvor virksomhederne kun kan opnå støtten, hvis de bruger el, når den er under en vis pris, altså typisk overskudsel om natten.
På den måde kunne man faktisk slå to fluer med et smæk, fordi man så også ville hæve efterspørgsel på el der, hvor prisen er lavest, og dermed hæve prisen.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Jens Joel (S), 2016-04-05:
Tak for det, formand.
Ja, det er rigtigt, at det lovforslag, vi behandler her, handler om en håndsrækning til nogle af de virksomheder, som er udfordret af en PSO-betaling
, fordi de for det første bruger rigtig meget energi og for det andet handler rigtig meget med resten af verden og derfor er konkurrenceudsat over for andre systemer, hvor man har en anden indretning af sine afgifter.
Socialdemokraterne er positivt indstillet over for det her forslag.
Det ligger faktisk i fuldstændig forlængelse af den vækstaftale, vi selv indgik med et bredt udsnit af Folketingets partier, da vi var i regering i 2014, og som gav både en generel, men også en målrettet lempelse til nogle af de virksomheder, som havde brug for en håndsrækning i forhold til PSO'en.
Vi valgte på daværende tidspunkt at indføre hjælpen, håndsrækningen, først for de virksomheder, der på forhånd var godkendt af EU, men vi har jo ikke på noget tidspunkt sagt, at andre virksomheder, hvis de ellers levede op til kravene om at være udfordret, konkurrenceudsat og have en særlig høj el- og dermed PSO-regning, ikke skulle komme med.
Det er så det skridt, som den nuværende regering tager nu, og det synes vi er et mindre element, men et vigtigt element for lige præcis de virksomheder, det drejer sig om.
Så umiddelbart er vi positivt indstillet over for forslaget.
Jeg er så også nødt til at sige, at vi jo synes, at når man diskuterer PSO, er det nok så vigtigt, at man også tager de lidt større problemstillinger op, nemlig hvordan vi sikrer en langsigtet PSO-løsning, som er i tråd med EU-lovgivningen, hvordan vi skaber sikkerhed omkring den grønne omstilling, sådan at de folk, der skal investere i den grønne omstilling, ved, hvad de har at regne med, og hvordan vi hjælper alle de virksomheder og ikke kun dem, som det her forslag drejer sig om, med at overkomme nogle af de udfordringer, der er med den måde, vi lige nu finansierer det på.
Jeg vil så til gengæld så også opfordre regeringen til at tage fat på den rigtige løsning af problemet.
Jeg har lovet at hilse fra Det Radikale Venstre og SF og sige, at de ligeledes er positivt indstillet over for det konkrete forslag og håndsrækningen til de her virksomheder, men de vil også gerne signalere, at man ønsker, at regeringen tager handling for at løse de mere grundlæggende, større udfordringer omkring vores PSO-system og de afgifter, der står i vejen både for virksomheder og den grønne omstilling.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Jo, jo, men nu er det hverken første eller sidste gang, at Socialdemokraterne skuffer os, vel
Jeg vil alligevel lægge mærke til de mange signaler fra partiet om, at de kan se, at udfordringen eksisterer derude, og at det er et spørgsmål om, at vi sammen med også Socialdemokraterne finder en ordning, der tager hånd om de nedslidte borgere.
På samme måde vælger jeg altså at høre Dansk Folkeparti.
Jeg ved godt, at de måske mere vil se på en revidering af seniorførtidspensionsordningen, men jeg siger bare, at det første skridt i retning af at kunne gøre noget ved det her er, at man anerkender, at vi har en udfordring, og at der er et problem, der skal løses til glæde for de nedslidte borgere.
Og det hørte jeg også Dansk Folkeparti sige.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-05:
Jamen hvis vi ser på svarene, har historien indtil 2014 jo været, at man sådan set ikke som dansk virksomhed har været stillet ringere end gennemsnittet i EU.
Så jeg synes sådan set ikke, der er nogen grund til at gå videre og lave yderligere lempelser, som der foreslås i det her lovforslag.
Så jeg synes klart, at der ligger dokumentation for, at Danmark ligger godt, hvis man skal prioritere konkurrenceevne, og at der sådan set også er belæg for at sige, at den danske udbygning af vedvarende energi har været med til at sikre lave elpriser i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-05:
Det sidste er jeg fuldstændig enig i.
Men i modsætning til ordføreren var jeg faktisk lidt skuffet over Socialdemokraternes indlæg i dag, for da vi sidst diskuterede det her, nemlig i forbindelse med det sidste lovforslag, L 140, om forhøjelse af pensionsalderen – altså i efteråret 2015 – sagde Socialdemokraternes daværende ordfører, at man arbejdede på et forslag, der ligesom skulle løse de her problemer.
Og forslaget var målrettet den gruppe ufaglærte og faglærte arbejdere, som bliver nedslidte, og som ikke kan nå efterløns- og folkepensionsalderen.
Men det synes jeg ikke vi har hørt noget om i dag.
Så ordføreren er vel enig i, at en forudsætning for at få en god diskussion om konkrete løsninger er, at alle dem, der kunne danne et flertal, melder ud, hvad de gerne vil, og så kan vi forhåbentlig få strikket noget sammen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-05:
Jeg kunne forstå, at ordføreren lagde vægt på, at vi skulle træffe de rigtige beslutninger ud fra de rigtige forudsætninger, og det lyder jo rigtig godt.
Jeg undrer mig lidt over, at ordføreren ligesom lægger vægt på, at det nu er vigtigt at komme videre.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om det er sådan, at der ligger en beskrivelse af de her 50 virksomheder, som kan opnå fordele ved det lovforslag, som vi behandler her i dag.
Thomas Danielsen (V), 2016-04-05:
Jamen den diskussion er sådan set i gang.
Vi drøfter allerede i dag, hvordan vi kan strikke det sammen fremadrettet.
Det, vi afventer, er jo tilskuds- og afgiftsanalysen.
Ministeren har garanteret, at han leverer den, så hurtigt han kan.
Nu har han haft 8-9 måneder ved roret.
Den tidligere regering brugte jo næsten 3 år på at lave det arbejde, som man så er meget utålmodig over at den nuværende minister ikke har leveret på.
Den utålmodighed deler vi jo i hele Folketinget, fordi det her er et afgørende og vigtigt emne.
Men det må så også siges, at det vigtigste trods alt må være, at vi får truffet den rigtige beslutning ud fra de rigtige forudsætninger.
Jens Joel (S), 2016-04-05:
Vil Venstre så også opfordre regeringen til, at man allerede måske på den her side af sommer tager fat på de diskussioner om, hvordan vi kan få strikket et system sammen, som løser nogle af de udfordringer, vi har, både for virksomheder og den grønne omstilling?
Thomas Danielsen (V), 2016-04-05:
I Venstre deler vi ministerens opfattelse af det spørgsmål, og det er, at det haster, og det er, at vi hurtigst muligt skal have en afklaring på PSO-området, sådan at vi ved, hvordan vi fremadrettet skal sammenstrikke vores energipolitiske danmarkskort.
Jens Joel (S), 2016-04-05:
Tak for det.
Tak til Venstres ordfører.
Man forstår, at ordføreren jo naturligt nok er en utålmodig sjæl, der glæder sig over, at der endelig sker noget på det her område.
Det skal vi ikke forsinke yderligere.
Men et andet område, hvor vi synes, at regeringen burde tage fat, er jo den mere generelle problematik omkring PSO.
Så jeg vil egentlig bare høre, om Venstre er enig i, at det haster lidt med at få løst problemet med den lidt større tegning med de afgifter, der står i vejen, både for den grønne omstilling og for de virksomheder, som producerer i Danmark.
Christian Poll (ALT), 2016-04-05:
Men ideen skulle netop være at skabe en incitamentsstruktur, der gør, at virksomheder så kan investere i lokale lagermedier eller på anden måde indrette deres produktion efter, at man så kan udnytte strømmen, når den er billigst, og derved også opnå den støtte, som ligger i ordningen.
Thomas Danielsen (V), 2016-04-05:
Intentionen, som Alternativet løfter, er virkelig god, fordi den jo, hvad skal man sige, springer ud af, at de gerne vil have, at man bruger energien, når der er mest af den.
Det er en god tanke, men det er ikke et forslag, som vi støtter i Venstre.
Det er sådan, at der er virksomheder, som ikke har mulighed for at gå ind og lave den her differentiering af, hvornår man egentlig bruger sin energi.
Der er også meget stor forskel ude i landet på, dels hvornår man har brug for sin energi, dels hvilke selskaber man så også får sin energi fra, dels hvilke tariffer man kan købe den til.
Så der er store forskelle ude i landet.
Vi skal ikke gøre ordningen mere bureaukratisk.
Som jeg også sagde i min tale, er det et forslag, der har været længe undervejs, så jeg tror ikke, vi skal begynde at sætte spørgsmålstegn ved, hvordan det her forslag er strikket sammen, hvis nu vi gerne vil sikre en hurtig implementering, sådan at det hurtigt kan træde i kraft og understøtte de mange virksomheder, som hungrer efter det.
Christian Poll (ALT), 2016-04-05:
Tak for det.
Som jeg tidligere har spurgt de foregående ordførere om, vil jeg også her høre om det gode forslag, der er fra organisationen VedvarendeEnergi, i høringssvarene, altså at man f.eks. kunne forestille sig et kriterium om, at det kun er el brugt, når elprisen er under en vis grænse, som udløser støtte til reduceret PSO-betaling.
Hvad er ordførerens holdning til sådan et forslag?
Thomas Danielsen (V), 2016-04-05:
Tak for det, formand.
L 160, som er en lovændring om statstilskud til elintensive virksomheder, er jo et forslag, der har været længe undervejs.
Det var faktisk helt tilbage i sidste valgperiode, vi startede med at kere os om den her problematik.
Sagen blev løftet af Venstres daværende energiordfører.
Nu er han så forhenværende energiordfører og nuværende minister, og han har endelig fået gjort noget ved sagen.
Det er en problemstilling, der har bekymret mange, selvsagt særlig vores energitunge virksomheder, og derfor glæder vi os selvfølgelig meget over, at vi nu endelig får gjort noget ved det her spørgsmål ved at få lempet nogle af afgifterne på el for de virksomheder, som bruger mest el – nogle af de produktionsvirksomheder, som vi har ude i landet – og derfor har lovforslaget også en landdistriktpolitisk vinkling, fordi vi med det her lovforslag får sikret nogle bedre vilkår for at drive produktionsvirksomhed i hele Danmark.
Men de virksomheder ligger nu engang hovedsagelig i landdistrikterne, hvorfor det her også glæder mig.
Det er også en del af det lovforslag, som jo drejer sig om at sikre en bedre balance i Danmark, og derfor er det naturligt, at vi nu imødekommer de ca. 50 virksomheder i Danmark, som er mest udsatte på det her område.
Til selve lovforslaget, og hvad det omhandler, har jeg ikke yderligere at bidrage med.
Det har de foregående ordførere været omkring.
Men jeg skal blot oplyse, at Venstre støtter lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2016-04-05:
Det er jo så forskellen på Enhedslisten og Dansk Folkeparti – en blandt mange forskelle.
Jeg kan forstå på ordføreren, at fordi der er andre landes virksomheder, som er vanskeligere stillet end danske virksomheder, skal vi ikke længere gøre noget i Danmark for at forbedre danske virksomheders vilkår.
Hans Andersen (V), 2016-04-05:
Tak for det.
I beslutningsforslag B 80, som Socialistisk Folkeparti har fremsat, foreslås det, at der oprettes en ny ordning, der giver mulighed for at gå på pension tidligere, også selv om man ikke opfylder betingelserne for at få førtidspension.
Samtidig falder antallet af personer i den arbejdsdygtige alder.
Det er en udfordring, som vi skal have gjort noget ved.
Vi har allerede i dag et velfungerende og fleksibelt pensionssystem, som også omfatter personer, som ikke er i stand til at fortsætte på arbejdsmarkedet i hidtidigt omfang.
Det synes vi er rigtig godt og fornuftigt.
Så kommer vi til spørgsmålet om, om pensionsalderen skal afhænge af borgerens arbejdsmarkedshistorie frem for det, som vi kender i dag.
Det synes vi ikke i Venstre.
Vi mener ikke, det er muligt at tilkende pension på en rimelig og retfærdig måde ud fra de indikatorer, som jo kun har en statistisk sammenhæng med den forventede levetid – altså som det er antydet og skitseret i beslutningsforslaget.
Så kan man sige, at Danmark paradoksalt nok – på trods af en god placering, når det handler om antallet af raske leveår – ligger under gennemsnittet i Europa, når det gælder forventede leveår.
Vi kan altså forvente at leve i kortere tid, end man kan i en række andre lande, men til gengæld kan vi glæde os over, at vi er mere raske, mens vi lever.
Og så er det vel vigtigt her at understrege, at det er arbejdsgiveren, der har ansvaret for at sikre og opretholde et sundt og sikkert arbejdsmiljø.
Arbejdspladsen skal ved hjælp af forebyggende tiltag sikre, at man ikke bliver syg af at gå på arbejde.
Så glæder jeg mig over, at udviklingen faktisk bevæger sig i den rigtige retning, når man taler om fysisk nedslidning.
Som beskæftigelsesministeren nævnte det, har vi jo set et fald på 12 pct. af antallet af medarbejdere, der er fysisk overbelastede, fra 2012 til 2014.
Altså, vi nærmer os 2020-arbejdsmiljøstrategien, hvor målet er at få reduceret antallet af fysisk overbelastede.
Til sidst vil jeg sige, at en ny forsørgelse i en tilbagetrækningsordning jo på sigt vil få enorme økonomiske konsekvenser og udfordre holdbarheden af vores fælles offentlige finanser.
Så samlet set kan Venstre ikke støtte det her beslutningsforslag fra Socialistisk Folkeparti om at oprette en særlig nedslidningspension.
Thomas Danielsen (V), 2016-04-05:
Ja, det er korrekt.
Det er i hvert fald intentionen med forslaget.
Det er ikke et forslag, som vi støtter i Venstre.
Bent Bøgsted (DF), 2016-04-05:
Problemet er, at dengang vi lavede seniorførtidspensionen, kunne vi ikke vide, at den tidligere regering ville komme med en ændring af førtidspension og fleksjob, der ramte seniorførtidspensionen.
Men Dansk Folkeparti er jo ikke med i aftalen om førtidspension og fleksjob, lige så vel som Enhedslisten heller ikke er med i den aftale.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-04-05:
På innovationsområdet og på produktivitsområdet er Danmark næsten gået i stå.
Hvis man sådan måler relativt i forhold til andre lande, innoverer vi mindre, og vores produktivitet er ikke så stigende som i de fleste andre lande, samtidig med at vi har en lavere vækst end de fleste lande omkring os.
Hvad skal der til?
Ja, der skal være nogle bedre erhvervsvilkår, så der bliver investeret i produktion og udvikling i Danmark.
Hvordan får man det sådan til at hænge sammen?
Ja, en af metoderne – en blandt mange andre på hele paletten – er at give mulighed for, at man som medarbejder kan få del i ejerskabet af virksomheden, så man selv føler noget for den indsats og får noget ud af den indsats, man yder i virksomheden.
Det burde ikke være et ideologisk slagsmål mellem højre og venstre side, eller hvem der sådan står på hver sin side af midten her.
Det er et gode for medarbejderne, at man får mulighed for at få nogle aktier i den virksomhed, hvor man lægger en meget stor del af sin dag og en meget stor del af sin indsats.
Det vil være win-win for både virksomheder og medarbejdere.
At man får en slags medarbejderskab, som ikke er der, hvis man ikke også er medejer af virksomheden, vil betyde, at vi kan få virksomheder til at udvikle sig mere, innovationsmæssigt og produktivitetsmæssigt.
Derfor er vi hundrede procent for forslaget.
Vi synes, det er et smaddergodt forslag, som vi selv var med til at udarbejde og indgå aftale om i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Så derfor bakker vi selvfølgelig op om det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-05:
Fra SF's side ønsker vi i lighed med andre ordførere, at lovforslaget bliver delt op, og vi sætter også pris på, at det ikke er noget, vi skal skændes om, men at det lyder, som om det fint kan ske.
For hvis man kigger på den skattefrihed som kompensation til andenhåndsasbestofre, er det jo netop noget, der hører hjemme i satspuljekredsen.
Vi var alle sammen enige om – både dem, der var med inde, og dem udenfor – at det kun er rimeligt, at vi giver en hjælpende hånd til dem, der er blevet ramt af asbest og de påvirkninger, der følger deraf rent sundhedsmæssigt.
I forhold til medarbejderaktier var det jo noget, vi med åbne øjne gik ind og afskaffede i 2012 sammen med vores regeringspartnere og Enhedslisten, fordi vi mente, at der var en urimelig skattelettelse, og at det også er en skattelettelse, der er meget ulige fordelt og ikke kommer alle ligeligt til gode.
Hr. Rune Lund har jo også fuldstændig ret i, at det kommer dem med de højeste lønninger mest til gode.
Jeg synes også, det spiller ind, måske på en mindre måde, men alligevel i hele den mere overordnede diskussion, som jeg synes vi godt kan have i endnu højere grad, nemlig om, hvordan vi beskatter og får penge til den fælles kasse i fremtiden.
Jeg tror efterhånden, at der er en bred enighed i Folketinget om, at beskatningen af i hvert fald lønindkomst i nogen grad bør flyttes over til beskatning af kapital, forbrug, forurening, altså en klogere beskatning.
Vi kan også se, at den markante stigning i ulighed, der er i hele verden, også i Danmark, i højere grad er bundet op både på dem, der snyder og gemmer milliarder væk i skattely og laver aggressiv skattetænkning, men også på kapitalindkomst.
Så det er egentlig bare en invitation til, at vi tager den diskussion.
Jeg tror ikke, at der er et parti herinde, der ikke mener, at vi kan gøre det smartere end i dag.
Vi er helt sikkert politisk uenige, men det kunne vi måske godt tage en bredere diskussion af også i udvalget – vi har haft det tidligere – og fortsætte med det om, hvordan vi synes vi kan beskatte klogere.
Og så er der selvfølgelig den politiske uenighed, som jo også er meget interessant.
Men som sagt er SF glad for, at vi splitter lovforslaget op.
Vi kommer til at støtte den del, der handler om skattefrihed til asbestofre, og vi stemmer imod skattefritagelse for medarbejderaktier.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-05:
Som flere ordførere har været inde på, er der jo to elementer i det her lovforslag, nemlig den del, der handler om asbestofre – og en imødekommelse af dem er jo en del af satspuljeforliget, og det støtter vi selvfølgelig – men vi er faktisk også ret positivt stemt over for den del, som handler om medarbejderaktier.
Vi synes, at det især i forhold til iværksætteri kan give god mening, ligesom det i flere andre virksomheder kan være en udmærket måde at få medarbejderne engageret i virksomhedens udvikling på og give en fleksibilitet, som vi egentlig umiddelbart synes alle har glæde af.
Vi har faktisk kun et forbehold, og det er, at det jo er en del af finanslovsaftalen mellem de blå partier.
Derfor er vi lidt interesseret i at vide, hvor finansieringen egentlig kommer fra, altså de ca. 35 mio. kr., som det skønnes at koste efter tilbageløb.
Det ved jeg ikke om ministeren kunne delagtiggøre os andre lidt i, altså hvor den finansiering egentlig kommer fra, og om det er noget, der sådan er nogenlunde spiseligt for – hvad skal man sige? – et parti som Radikale Venstre.
René Gade (ALT), 2016-04-05:
Jeg kan starte med at sige, at vi også synes det er en rigtig god idé at få delt lovforslaget op, som det tidligere er blevet bemærket.
Så vi er egentlig ret interesseret i at gå i dialog om, hvordan det her lovforslag kunne være noget, som vi i Alternativet også kunne sige ja til.
Umiddelbart synes vi egentlig godt om den ændring, der blev lavet af den tidligere regering, i og med at der kunne være nogle skævheder, som man ikke ønskede.
Jeg er ordfører for skat og god fordeling, og det siger ligesom sig selv, at vi rigtig gerne vil have goderne fordelt på en fornuftig måde.
Og der er det bare sådan i det her lovforslag, at der altså er nogle muligheder – eksempelvis over for iværksættere – for at gøre den gode fordeling meget bedre, fordi det er rigtig svært for iværksættere at give lønninger, der er konkurrencedygtige.
Det kan være, at der er nogle partnere, der har et ejerskab, som gør, at man kan holde tungen lige i munden i en længere periode, men mange af dem med kompetencer, man ansætter, er ikke lige så tålmodige.
Derfor kunne vi godt tænke os at stille et par ændringsforslag
Så vi har ikke helt taget stilling endnu, men synes det er positivt, at man med den her ordning vil prøve at skabe engagement og medarbejderskab i virksomhederne.
Derfor er vi egentlig som udgangspunkt for forslaget, og vi vil også være for begge dele, hvis vi deler lovforslaget op.
Omvendt er det væsentligt for os at få kigget på, at det primært er iværksættervirksomheder, vi kommer til at hjælpe på den her måde, og sekundært – det kan næsten blive afgørende for os – er det vigtigt, at det er alle, det her kommer til gode.
Carsten Bach (LA), 2016-04-05:
Som tidligere skal jeg hilse fra fru Merete Riisager og beklage, at hun ikke kunne være til stede i dag, så man må nøjes med undertegnede.
Men det er jo selvfølgelig også en glæde og fornøjelse for mig at kunne stemme for det her forslag, som vi selv har forhandlet os frem til.
L 149 om medarbejderaktier var et krav fra Liberal Alliances side i sidste års finanslovsforhandlinger.
Det er for os indlysende, at der bør være den her mulighed for virksomheder for at kunne tildele medarbejderaktier, uden at de bliver indkomstbeskattede.
I stedet betragtes hele gevinsten som en stigning i aktieværdi, som derfor i stedet aktiebeskattes.
Ordningen vil være en håndsrækning til iværksættere, der netop vil kunne kreditere nøglemedarbejdere og knytte dem til virksomheden.
Det er et lille fint lovforslag, der retter op på tilbageslag for virksomheder og iværksættere i Danmark.
Det skal dog ikke være nogen hemmelighed, at vi generelt gerne så, at vi var langt mere ambitiøse i forhold til beskatning af investeringer og virksomheder i Danmark.
Den samlede og meget tunge beskatning i Danmark kombineret med en indviklet og uigennemskuelig lovgivning
har skabt et ikkeattraktivt investeringsklima i Danmark.
En analyse foretaget af Global Finance Magazine viser, at Danmark er rutsjet ned ad listen over verdens rigeste lande.
Vi ligger nu nr. 21 med både Sverige og Norge placeret bedre end os.
Væksten i Danmark er gået i stå og har stort set været det i 10 år.
Det kan man jo vælge at se stort på, men hvis vi vil overlade et velstående og velfungerende land og samfund til vores børn, bør vi gå i gang med at se på den måde, vi generelt beskatter virksomheder, indkomst og aktier på i Danmark.
En investering i fremtiden ville være, at staten holdt igen med sine udgifter, så vi kunne skabe ny velstand.
Desværre er den politiske debat i Danmark ofte sådan, at investeringer i fremtiden altid opfattes som skattekroner brugt og ikke skattekroner sparet.
Det skal vi væk fra.
Det er fuldstændig tydeligt, at der i Danmark er behov for at sætte iværksætteri og virketrang fri, så driftige danskere kan skabe nyt til gavn for os alle, der bor i Danmark.
Liberal Alliance støtter selvfølgelig derfor forslaget.