runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Skau Björnsson (S), 2008-11-18:
Jeg vil gerne her ved andenbehandlingen tilkendegive, at vi Socialdemokrater er meget glade for, at vi nu får sikret, at mennesker med handicap får dækket de merudgifter, som vi herinde altid har ment at de skulle have dækket.
12 måneder er virkelig lang tid, så det er godt, at folk fremover igen vil kunne få deres penge ligesom før afgørelsen i 2007, selv om ministeren jo var lidt sløv i optrækket.
I arbejdet med lovforslaget her har det været vigtigt, at vi fik en klarere definition af, præcis hvilke funktionsnedsættelser der kan have konsekvenser af indgribende karakter, og det er nu slået meget fast i et af svarene fra ministeren, at det drejer sig om nogle specifikke diagnoser såsom udviklingshæmning, sindslidelser, epilepsi, nedsat bevægelsesfunktion, hjerneskade, nedsat talefunktion, manglende eller svagt syn og manglende eller nedsat hørelse.
Det betyder, at vi med det her lovforslag igen får dækket en rimelig inkluderende målgruppe, så der ikke længere kan skæres økonomiske hjørner over for handicappede eller besværede borgere.
Jeg forventer, at ministeren vil følge praksis meget tæt i den kommende tid, så vi ikke igen kommer i en situation, hvor Folketingets intentioner ikke efterleves.
Det vil jeg meget gerne have ministeren til at kommentere i dag.
Så er der spørgsmålet om den gruppe, der har fået afslag på at få dækket deres merudgifter i perioden fra juli 2007 og frem til nu.
Her så vi Socialdemokrater gerne, at kommunerne af egen drift skulle gennemgå de gamle sager, så de, der har mistet deres ydelse, ikke skal søge igen eller lægge sag an for at få de penge, som de reelt har ret til.
Det er der tilsyneladende ikke flertal for herinde, så jeg vil gerne spørge ministeren i dag, om hun vil gøre noget for, at borgerne får oplyst den nye situation, der kommer med vedtagelsen af det her lovforslag, og hvad hun forventer at kommunerne vil gøre i den anledning.
Men ellers arbejder vi jo positivt for forslaget.
Annette Lilja Vilhelmsen (SF), 2008-11-18:
Det er vigtigt at slå fast, at vi i SF bakker op om det forslag, der er fra ministeren.
Men det er også vigtigt, at vi her ved andenbehandlingen gør opmærksom på, at der er nogle særlige forhold, som vi gerne vil have yderligere uddybet eller være sikre på kommer med i en senere behandling.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Det er afgørende for os, at retstilstanden vedrørende personkredsen for merudgiftsydelsen bringes tilbage til den gældende retstilstand før den principielle afgørelse, som Ankestyrelsen kom med i sommeren 2007, og vi er glade for, at lovændringens nye præcisering af målgruppen kommer til at betyde, at principafgørelsen C 2707 bliver indholdsløs.
Vi vil gerne høre, hvordan ministeren forestiller sig, at ministeren vil tage skridt til en omfattende oplysningsindsats om den nye lovgivning og samtidig opfordre ministeren hertil - sådan at alle, der tidligere har mistet deres merudgiftsydelse, bliver oplyst om de ændrede regler og deres nye muligheder for støtte, uanset om de er organiserede eller ej, og uanset hvilken kommune de bor i.
SF mener dog ikke, at lovforslaget løser alle problemer i forbindelse med servicelovens § 100, og vi vil derfor arbejde på, at der i forbindelse med de kommende forhandlinger om revidering af førtidspensionsreformen bliver taget hensyn til de ting, der ikke bliver løst med det her forslag.
Line Barfod (EL), 2008-11-18:
Vi synes jo ligesom de andre ordførere, der har været på talerstolen, at det er rigtig vigtigt, at vi får sikret, at de, der efter Ankestyrelsens afgørelse pludselig oplevede ikke at kunne få merudgiftsydelser, får det, og at vi sikrer, at man igen får udvidet personkredsen, der kan modtage merudgiftsydelserne.
Derfor håber jeg også, at ministeren kan bekræfte, at det er det, der er formålet med lovforslaget - at udvide personkredsen - og at det vil blive fastslået i administrative regler, som Ankestyrelsen skal følge.
For jeg har fået en del henvendelser fra borgere, som er dybt bekymrede over det, der sker, og som er bange for, at Ankestyrelsen ikke vil følge den intention, der er i lovændringen om at udvide personkredsen.
Det andet er det, som andre ordførere også har været inde på, om at sikre, at der kommer information ud til borgerne.
Ministeren har jo i svar på spørgsmål 33 fra Socialudvalget svaret, at der vil blive lavet en informationsindsats, og jeg vil gerne høre lidt mere fra ministeren om, hvad den informationsindsats går ud på, for jeg tror ikke, det er nok bare at få handicaporganisationerne til at skrive ud til deres medlemmer.
Der er en hel del af målgruppen, som ikke er organiseret i handicaporganisationer, og vi har jo også fået omdelt Østre Landsrets dom fra 2005, hvor en kommune blev idømt erstatning, fordi den netop ikke havde sørget for at informere borgerne via de lokale aviser.
Derfor vil jeg gerne høre, om det er noget af det, ministeren vil tage initiativ til - at opfordre kommunerne til at informere.
Endelig vil jeg som det tredje høre, om ministeren vil følge praksis tæt, så vi hurtigt opdager, hvis ikke lovgivers intention bliver fulgt, hvis ikke man sikrer, at personkredsen faktisk bliver udvidet, og at kommunerne faktisk informerer borgerne om muligheden for at få merudgiftsydelser.
For det er jo ligesom det, hele Folketinget har været enig om skal ske, og derfor vil det også være vigtigt at følge med i, om det så faktisk sker.
Og så er jeg enig med SF's ordfører i, at vi bør se mere på, hvordan vi får sikret merudgiftsydelsen i fremtiden, hvordan den skal se ud, og hvordan man måske også kunne gøre det noget nemmere, for der vil jo stadig være en stor gråzone, også i den måde paragraffen bliver udformet på nu.
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Jeg vil gerne sige til fru Line Barfod, som spurgte om personkredsen, at jeg der kan henvise til formuleringen i lovforslaget under lovforslagets hovedindholds punkt 4, stk. 1, hvor der direkte står, at hele formålet er at fastsætte nærmere regler om personkredsen.
Og så er der en formulering om, hvad der skal stå i bekendtgørelsen.
Den bekendtgørelse vil blive præciseret og uddybet i en vejledning, som bl.a. vil basere sig på de svar, jeg har givet til Folketingets Socialudvalg.
Så har de tre ordførere også beskrevet, hvordan de opfatter formålet og konsekvensen af lovforslaget, og jeg kan fuldstændig tilslutte mig, at det er et spørgsmål om at bringe praksis tilbage til der, hvor den var inden Ankestyrelsens afgørelse, der gjorde praksis mere restriktiv, end det oprindelig var meningen med lovforslaget.
Det har været et ønske hos de tre ordførere at få klarhed over, hvordan borgerne vil blive oplyst om deres rettigheder.
Jeg vil gøre det, at jeg, så snart lovforslaget er vedtaget efter tredje behandling, vil skrive til samtlige kommuner.
Jeg vil samtidig tage et møde med Kommunernes Landsforening for at drøfte med dem, hvordan man sikrer, at det også når ud til det yderste led.
Jeg har jo hele tiden haft en tæt kontakt med handicaporganisationerne, men som det så fuldstændig rigtigt bliver sagt, er det jo ikke alle, der kan komme i betragtning, som er i kontakt med handicaporganisationerne.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at der bliver skrevet det her brev umiddelbart til alle kommuner, og at der også bliver taget en drøftelse med KL.
Så jeg vil gerne love Socialudvalget, at jeg holder udvalget løbende orienteret om, hvad der er gjort, for at man kan følge den informationspraksis, der er fulgt.
Endelig vil det selvfølgelig også blive fulgt, som jeg tror både fru Line Barfod og hr. René Skau Björnsson efterlyste, hvordan praksis faktisk udvikler sig, sådan at der ikke igen sker et skred.
Der hvor det skete, var jo ved en afgørelse i Ankestyrelsen, og det vil vi selvfølgelig blive bekendt med.
Til sidst, som det også er blevet sagt, står vi jo et skridt inde i forhandlingerne om en ny førtidspensionsreform, og her ved vi jo også det har vi også aftalt - at hele spørgsmålet om merudgiftsydelsen vil komme ind i billedet.
Line Barfod (EL), 2008-11-18:
Jeg vil gerne takke ministeren for de løfter, der nu er givet til Socialudvalget.
Men jeg vil gerne høre om informationsindsatsen.
Det er fint nok, at ministeren vil skrive til kommunerne og tage et møde med Kommunernes Landsforening, men hvordan vil ministeren opfordre kommunerne til at informere?
Det, der fremgik af landsretsafgørelsen, var jo, at ministeriet dengang opfordrede kommunerne til at annoncere i de lokale aviser for på den måde at gøre borgerne opmærksomme på, at de havde muligheden for at søge hos kommunen.
Vil ministeren gøre det igen, altså skrive i et brev til kommunerne, at de opfordres til at annoncere i de lokale aviser?
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Når det oven i købet er et ønske fra Folketingets side, kan jeg også under henvisning til det opfordre kommunerne til det.
Jeg vil derudover også bruge det her som en anledning til at få samlet op på, hvordan man bedst kommer igennem med sådan nogle informationer.
For det her er jo ikke den eneste situation, det er jo tit, vi står i den situation, at vi ikke bare kan sige, at når vi har trykket på knapperne ved tredje behandling, er vores arbejde færdigt.
Der er jo meget tit et stykke vej fra, at vi har vedtaget noget, til det når ud til borgerne.
Derfor kan det her være en god anledning til at sige: Hvordan kan vi bidrage til at sikre den informationsindsats?
Jeg hører, hvad der bliver sagt her, og det vil jeg tage med i betragtning, og jeg vil meget gerne orientere udvalget om, hvad der er sket, og holde det løbende orienteret.
Line Barfod (EL), 2008-11-18:
Det er jo fint nok, at ministeren løbende vil orientere udvalget; det er vi selvfølgelig glade for.
Det optimale, som flere af os jo har foreslået, var, at sagerne skulle genoptages; at man skulle pålægge kommunerne at gå i gang med at genoptage sagerne for dem, der havde fået afslag på merudgiftsydelserne efter afgørelsen fra Ankestyrelsen, så folk kunne få den merudgiftsydelse, de har så stort behov for.
Jeg synes selvfølgelig, det ville være oplagt, at myndighederne af egen drift skal genoptage sagerne.
Det afviser ministeren, og så må et minimum da være, at ministeren lover os, at hun vil opfordre kommunerne til at gå ud med lokale informationskampagner, nøjagtig ligesom man gjorde frem til dommen i 2005.
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Jamen det vil jeg gerne love endnu mere direkte, end jeg åbenbart gjorde i første omgang.
Jeg vil lige sige, at vi ikke bare lige afviser at genoptage sagerne, men at det er på grund af den særlige situation, at det efter Ankestyrelsens afgørelse har været en lovlig praksis i kommunerne.
Men jeg er helt med på, at der skal gøres den helt optimale informationsindsats.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-18:
Jeg er helt opmærksom på, at Ankestyrelsen altså mener, det var lovlig praksis at fratage den merudgiftsydelse.
Det er jo ikke nødvendigvis jordens stærkeste mennesker, og de ved måske ikke, at der er kommet en ny praksis på området.
Det er selvfølgelig fint nok, at man kan læse i lokalaviser og alt muligt andet.
Men hvis man har fået frataget en merudgiftsydelse, er det første, man gør, jo ikke at tage en ny kamp, og derfor er det vel rimeligt, at vi ikke nødvendigvis gør noget med tilbagevirkende kraft, men bare siger, at kommunerne er nødt til at genoptage sagerne - ikke med tilbagevirkende kraft, men med fremadrettet kraft.
Det bliver vi da anstændigvis nødt til.
Vi har frataget en masse borgere noget, som de alle sammen troede de havde ret til, men som de måske ikke engang får i fremtiden, fordi de ikke ved noget om det, og hvorfor er ministeren så negativ over for, at kommunerne på den måde skal genoptage sagerne?
Jesper Petersen (SF), 2008-11-18:
Understregningen af, at det er en kommunal opgave og en regional opgave at sikre busdriften, hører vi nu igen fra hr. Kristian Pihl Lorentzen, og så må jeg jo hilse ordførerens partifælle Carl Holst og sige, at han simpelt hen ikke har gjort det godt nok; at de penge, han har fået, er rigeligt til at sikre en ordentlig busdrift, og når han står over for at skulle lukke 23 ud af 60 busruter, er det, fordi han ikke kan finde ud af at få kassen til at stemme ordentligt.
Men pengene til de investeringer, til at anskaffe de nye busser og udføre de forsøg, hvor man finder frem til, hvor det skal gøres, skal jo være der, og der skal også være penge til overhovedet at opretholde ruterne, så der er en ordentlig busdrift.
Men Venstre holder fast i, at der ikke skal gives flere penge, er det rigtigt forstået?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Jeg er da rørt over SF's omsorg for min gode partifælle Carl Holst, med hvem jeg i øvrigt har et fantastisk godt samarbejde og en god dialog.
Men der er én ting, SF ser helt bort fra, og det er den redegørelse, vi lige fik fra transportministeren, hvor han dokumenterede, at de tal, der har floreret i debatten - bl.a. at der mangler 500 mio. kr. - jo er helt forkerte.
Det har vist sig at være et beløb på omkring det halve, og derudover er brændstofpriserne på det seneste styrtdykket med deraf følgende virkning på de regionale budgetter.
Derfor er vi nødt til at tage udgangspunkt i, hvad det egentlig er for en økonomi, vi taler om.
Der fyger alt for mange tal og myter rundt, og jeg synes, der har været for mange ulven kommer-historier i pressen.
Lad os nu se, hvad problemet reelt er, og så er regionerne jo meget velkomne til at tage sagen op med velfærdsministeren og finansministeren, næste gang man går til de kommunale forhandlinger.
Tak for det konstruktive spørgsmål, vil jeg sige.
Vi er helt enige om målet: Vi skal sikre en god service.
Vi ved, hvor opgaven ligger, og hvor det lokale politiske ansvar for at definere kørselsbehovet er.
Hvis der skulle være en ubalance i økonomien, er det, jeg siger, at man så må tage det op i forhandlingerne.
Jeg forhandler ikke på regeringens vegne, men det første er, at man får afdækket problemet med reelle tal, og så kan man tage det op.
I øvrigt vil jeg igen opfordre til, at man benytter sig af de gode erfaringer, man har i Sverige, hvor man ved hjælp af nytænkning faktisk har formået at få passagererne til at strømme til og har fået en langt bedre økonomi i hele bussektoren.
Det synes jeg vi skal tage ved lære af, og det indgår jeg meget gerne i en dialog om.
Magnus Heunicke (S), 2008-11-18:
Nu var der tidligere en debat mellem Venstres ordfører og hr. Rasmus Prehn om, hvorvidt det nu er rigtigt, at regeringen har skåret takstnedsættelsestilskuddet på de der ca. 300 mio. kr. om året væk.
Og det er da helt rystende; jeg er da også overrasket over, at man i det selvudråbte nye danske klimaparti nr. 1, Venstre, åbenbart ikke er klar over, at man altså målrettet har fjernet 300 mio. kr., som man tidligere, siden 1997, har givet i taksttilskud til de regionale trafikselskaber.
Det har man fjernet, altså et beløb, der er en samlet besparelse på 1,8 mia. kr.
Det er jo derfor, vi har problemet, det er derfor, vi får breve fra Venstrefolk i hele Danmark.
Jeg står her med et læserbrev fra hr. Jens Stenbæk, formand for KL's Teknik- og Miljøudvalg, Venstres chef på busområdet, kan man sige, inden for det kommunale Danmark, og han siger: Vi står over for en udvikling, der kun kan vendes, hvis staten tager et medansvar.
Han siger endda: Nu er det på høje tid, at regeringens ord erstattes af reel handling.
Hvad er svaret til Venstres egen busformand ude i de danske kommuner?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Svaret er jo det, jeg har givet flere gange, nemlig at man afdækker problemets omfang, finder de rigtige tal, og så går man til forhandlinger med regeringen om de her ting som en prioritet.
Jeg kan bare sige, at det, der er sket siden 2004, er aftalt år for år
der er rammerne for kommunernes økonomi blevet aftalt, herunder også det her.
Så det er ikke noget med, at regeringen målrettet har fjernet noget som helst.
Det er et led i den aftale, der er om kommunernes økonomi.
Og opgaven ligger ude ved kommunerne; vi har et kommunalt selvstyre, og det kommunale selvstyre fungerer sådan, at man tager det op i de årlige økonomiforhandlinger.
Så vi er jo totalt enige om målet.
Vi ønsker alle sammen en god busservice, vi skal bare have skabt rammerne på den rigtige måde og ikke den måde, som Socialdemokraterne er faret frem med, at nu finder vi ekstraordinært - alarm, alarm - en hel masse penge i statskassen, som vi i øvrigt har hårdt brug for til andre ting.
Magnus Heunicke (S), 2008-11-18:
Jeg vedkender mig gerne - lad mig komme med den indrømmelse herfra - at det godt kan være, at det ikke er målrettet.
Lad os bare sige, at det ikke er målrettet, at regeringen har skåret ned år for år og altså har fjernet i alt 1,8 mia. kr. fra busserne.
Lad os bare sige, at det ikke er målrettet, og at der ikke er nogen stor idé med det.
Men lad mig så bare tillade mig at efterlyse en stor idé, for vi har brug for en stor idé i forbindelse med den kollektive trafik.
Sagen er jo den, at når Venstres ordfører refererer til og henviser til, at regionerne og kommunerne skal tage det med til forhandlingerne med finansministeren, vil jeg sige, at det jo også blev gjort i de sidste forhandlinger.
Vi ved jo og har læst i pressen og set både ministre og regioner fortælle om, at de har prøvet at bære det med til de forhandlinger, men de fik en kold skulder.
Nu siger ordføreren, at man skal tage det med som en høj prioritet, men hvad er det så, Danske Regioner skal prioritere væk?
Er det kræftbehandling?
Er det akut lægehjælp?
Er det skadestuer?
Hvad er det, man skal prioritere væk i Danske Regioner, siden ordføreren åbenbart mener, at man kan komme længere, hvis man prioriterer busserne?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Jeg synes, at vi lige skal have is i maven og så få beregnet de rigtige tal.
Vi har lige hørt, at der næsten er sket en halvering af det problem, der blev udbasuneret i pressen.
Derudover er der så sket et dramatisk fald i brændstofudgifterne, og det er selvfølgelig også til gavn for den kollektive trafik.
Så lad os nu lige få de rigtige tal på bordet, inden man begynder at hyle op om, at vi skal skære ned på sygehuse og alt muligt andet.
Nej, man har ikke, for vi vil også gerne have en god kollektiv bustrafik landet over, og vi vil gerne være med i en fremadrettet dialog om, hvordan vi sikrer en bedre busservice for de rådige midler.
Og der er masser af forslag til det.
Venstre har lavet en 10-punkts-plan, som jeg glæder mig til at invitere de andre partier til en snak om.
Så der er masser af muligheder i det her - og ikke den her dramatiske situation, at regeringen skærer ned osv.
Karina Lorentzen (SF), 2008-11-18:
Jeg synes, det er fint, at man har en masse tanker om, at man kan modernisere og kigge ud til andre lande.
Det synes jeg bestemt man skal gøre.
Men nu kommer jeg fra en region, Sydjylland,
hvor 23 ud af 60 ruter står til nedlæggelse eller omlægning.
Det synes jeg er voldsomt, det er en tredjedel af bustrafikken i min region.
Jeg synes, det er fint, at vi skal nytænke og alle de her ting, men jeg synes også, vi er nødt til at gøre noget i mellemtiden.
Jeg vil bare høre, om Venstres ordfører ikke synes, at det vil være på sin plads, at vi, mens vi nytænker, mens vi moderniserer og udvikler, sørger for at passe på de busruter, der er, og som rent faktisk har en stor betydning for folks liv ude i landdistrikterne.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Jeg synes, de forskellige spørgere bliver ved med at se bort fra det faktum, at de tal og forudsigelser af rutenedlæggelser er baseret på en situation, hvor brændstofprisen var rekordhøj.
Vi bliver ved med at tale om gammel strøm; lad os nu få de rigtige tal på bordet, lad os få de rigtige budgetter på bordet.
Ministeren har lige fortalt os, at der faktisk sker en stigning i budgetterne næste år, og at den der tale om, at hver tiende eller hver femte eller hver tredje busrute landet over skulle nedlægges, er fuldstændig hen i vejret.
Lad os nu lige nøgternt få analyseret situationen og så se fremadrettet på det sammen med regioner og kommuner.
Hvordan kan vi få mere ud af de penge, der rent faktisk er til rådighed?
For der er rigtig mange penge til rådighed.
Kan vi f.eks. finde noget på administrationssiden?
Der er meget store variationer i udgiften til administration rundtomkring.
Nogle af de penge kunne man måske bruge bedre på at køre med busser.
Karina Lorentzen (SF), 2008-11-18:
Jamen det er fint med en masse forklaringer.
De tal, som vi har, er altså tal, som Sydtrafik har givet os i går på mail.
Jeg står her med et brev fra personer, som bliver berørt af, at busrute 207 bliver nedlagt.
Det, de siger, er: Kan vores børn og unge ikke mere komme i skole, gymnasium, teknisk skole, handelsskole i Vejle og Kolding?
Byens pensionister har ikke mulighed for at forlade lokalområdet.
Det er umuligt at komme på bl.a. offentlige kontorer.
En del af byens aktive arbejdskraft kan ikke mere komme på arbejde.
Det her vil betyde en reel affolkning af landdistrikterne.
Det vil også betyde, at flere måske anskaffer sig en tredje bil, og vi ved jo, at hver gang der kommer flere biler på vejene, så bliver de også brugt mere, og det kollektive kommer aldrig mere i brug.
Jeg synes ikke, at Venstres ordfører tager problemstillingen alvorligt.
Det her berører menneskers hverdag dybt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Jo, jeg tager skam problemstillingen alvorligt.
Det tror jeg også er fremgået med stor tydelighed.
Men spørgsmålet er jo, hvor det er, vi skal løse opgaven.
Jeg synes ikke, at vi skal sidde her i Folketinget og begynde at blande os i en opgave, som efter eget ønske ligger hos regioner og kommuner.
Det er da rigtigt, at økonomien strammer til.
Næste år ser det ud til, at det ikke bliver nær så stramt, fordi brændstofprisen er faldet.
Det er jo der, man må tage sådan nogle sager op, hvis man føler, der er en varig ubalance.
Så jeg synes simpelt hen, at det her er katten om den varme grød.
Man bliver ved med at kredse om et problem, som virkelig blev udbasuneret, dengang brændstofpriserne var meget høje.
Og så er der nogle steder, hvor man har bebudet lukning af ruter, f.eks. i Region Syddanmark.
Jeg kan fortælle, at det i min egen region, Region Midtjylland, også var på tapetet at lukke en masse ruter.
Det har man taget af bordet igen, nu ser man lige tiden an i løbet af 2009 og er i fuld gang med at afprøve nogle nye metoder til, hvordan man får økonomien til at hænge bedre sammen.
Så jeg synes, vi skal have lidt is i maven i den her sag.
Det er jo rigtig nok, at vi har et fælles ansvar, men opgaven ligger altså forankret hos regioner og kommuner, og der ligger den bedst.
Annette Lilja Vilhelmsen (SF), 2008-11-18:
Jeg forstår også, at ordføreren anerkender, at der ikke bliver arbejdet på at få et modsætningsforhold mellem regeringen og KL, altså at man ikke ønsker et modsætningsforhold mellem kommunerne og regeringen i det her, men at man bl.a. ønsker at have en fælles, god, driftsikker kollektiv trafik, så unge mennesker kan komme til deres uddannelsessted og man kan passe sit arbejde, også i udkantsområderne.
Så vi håber, at det ikke er ulven, der kommer, men busserne, der kommer.
Og jeg forventer, at ordføreren arbejder fremadrettet på at få en god dialog med kommunerne.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Vi anerkender skam, at økonomien er stram mange steder.
Det har jeg sagt flere gange.
Og vi er også med på, at vi skal have en belysning af økonomien, for det nytter ikke noget, at vi baserer vores debat på forkerte tal.
Der er faktisk meget store udsving i de tal, som det er føget rundt med i luften.
Det er jo det system, vi har.
Det er jo på den måde, vi definerer rammerne for den kommunale service.
Lad os få det rigtige tal på bordet først.
Jeg er godt klar over, at der på Fyn har været en særlig stram situation, og det er så af nogle andre grunde, har jeg forstået, vedrørende køreplanlægning og udførelse af det i praksis, og hvordan det hænger sammen.
Der har været en række problemer på Fyn, som jeg anerkender og beklager har været der.
Men lad os nu se fremad til næste år og få belyst de rigtige tal som udgangspunkt for en politisk debat om det her.