runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-14:
Jeg vil ikke resumere elementerne, for dem har flere ordførere jo været inde på, men det er en uskik – og vi har også diskuteret det i Udvalget for Forretningsordenen så sent som i går for øvrigt – at man på den måde klumper en masse forslag sammen.
Det er stadig væk problematisk så at dele de forslag mellem de gode og de mindre gode elementer.
Det har slet ikke noget med den her regering at gøre, det gjorde den regering, jeg selv deltog i, også.
Så det er sådan mere typisk embedsmandsarbejde, at man klumper tingene sammen, og det gør det jo nemmere, for så behøver man ikke flere forskellige forslag.
Men der kan være principielle tilgange til de forskellige forslag.
Vi har også betænkeligheder i forhold til det med momskarruselløsningen.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er et kæmpe problem for dansk erhvervsliv, at der er den momskarrusel.
Jeg har selv været vidne til – både som justitsminister og som erhvervsminister – hvordan lovlydige virksomheder bliver snydt af de momskarruseller, der er, hvor nogle simpelt hen udnytter systemet.
Men den model, der er valgt, på trods af at man har ændret den i forhold til private, bliver i hvert fald af alle aktører på området karakteriseret som meget bureaukratisk og som meget tidskrævende.
Og interessant nok konstaterer Erhvervsstyrelsen jo også i deres svar i forhold til det oprindelige forslag, at det her vil medføre rigtig meget bureaukrati og rigtig meget administration.
Så der er i hvert fald også nogle i regeringen, som er enige i det, som vi siger fra konservativ side, nemlig at man skal have kigget gevaldigt, meget nidkært og meget minutiøst på den ordning, som regeringen her foreslår.
Vi støtter klart intentionen i at få stoppet det.
Og uanset hvilket beløb, det er, er det et princip for os, at man skal stoppe det, for det snyder lovlydige borgere, og det stiller nogle virksomheder bedre i konkurrencen end andre, og det sender et helt forkert signal om, at vi accepterer det.
Men den måde, man præsenterer det på her, giver meget bureaukrati, meget administration, så det er klart det element, som vi vil bruge kræfter på under udvalgsbehandlingen.
Vi håber på, at regeringen vil tænke sig om og sammen med erhvervene finde en bedre og mindre bureaukratisk løsning.
Når vi har været igennem den øvelse sammen med regeringen, vil vi så vurdere, om vi vil stemme for forslaget i sidste ende.
Men da vi kan støtte det meste af lovforslaget her, hælder vi altså mod et ja, men vi bliver nødt til at se den konkrete løsning på momskarruselsvigtet, før vi tager stilling til, om vi vil stemme ja eller nej til forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Det er vi enige om; men det ændrer ikke på, at vi aldrig tidligere har haft succes med at bede om at få delt lovforslag.
Mads Rørvig (V), 2013-11-14:
Jeg vil bare sige, at jeg mener ikke det er et urimeligt krav til skatteministeren at bede om at få delt lovforslaget, når man puljer så mange elementer i ét lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Men jeg kan da godt prøve en gang til.
Så når man både ikke kan komme igennem med det og får skældud af Folketingets formand for at bede om det, er der vist ikke rigtig nogen grund til at gøre det.
Frank Aaen (EL), 2013-11-14:
Jo, men det koster jo, så vidt jeg kan se, over de kommende år 220 mio. kr. for statskassen at gennemføre den her lovgivning.
Var det ikke bedre at bruge de penge på forbedringer for de fattigste folkepensionister i stedet for at dele dem ud til dem, der trods alt er så relativt velstillede, at de har en stor pensionsformue?
Mike Legarth (KF), 2013-11-14:
Jamen jeg kan jo kun hilse med tilfredshed, at jeg kan høre, at SF-ordføreren er enig med sig selv og redegør for det synspunkt, SF har.
Jeg vil så bare replicere, at det synspunkt, jeg afgav, er det synspunkt, vores ordfører har på det her område.
Eigil Andersen (SF), 2013-11-14:
Nu er Det Konservative Folkeparti og SF forligspartnere i den her sammenhæng, men jeg vil sige, at der jo er former for tak, som kan være lidt tvivlsomme.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren er opmærksom på, at tidligere var etnicitet et ud af tre kriterier, hvor det i det nye system er et ud af fem kriterier, og at det er en hovedgrund til, at Dansk Folkeparti og Venstre betegner de nye kriterier som udvandede, men at det samtidig er årsagen til, at SF betragter det her som en rigtig udvikling i retning af en større social forståelse, og dermed at der er sket et fremskridt.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Det er da en alternativ teori, for hvis det var sådan, at jo højere indkomst man har, jo mindre respekterer man samfundets regler,
så måtte vi også forvente, at jo højere indkomst man har, jo større er risikoen for, at man sidder i fængsel.
Men det er da vist lige omvendt, altså at de fleste – og en meget overrepræsenteret del – af dem, der sidder i fængsel, er folk, der har lavere indkomster.
Det kunne tyde på, at det tværtimod er folk med lavere indkomster, der har de største problemer med at overholde samfundets regler.
Men det er jo en lang diskussion.
Lars Dohn (EL), 2013-11-14:
Jo, men jeg tror da nok også, at der iblandt socialgruppe fem er nogle, som kan overtræde hastighedsgrænserne – det skal der jo ikke så forfærdelig meget til.
Men vi skal ikke glemme, at der netop er en tendens til – det viser en undersøgelse, der kom frem her forleden – at jo højere placeret man er i de sociale lag, jo mindre respekterer man samfundets regler.
Så derfor ser vi ret så høje frekvenser af snyd med f.eks. bilafgifter, med afregning af skat og andet i overklassen.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Nej, den slags overvejelser har vi ikke gjort os.
Den første forudsætning for, at man kan overtræde en hastighedsgrænse, er i hvert fald, at man har råd til at købe en bil.
Og det er der nok flere med høje indkomster, der har råd til, end folk med lave indkomster.
Og hurtige biler er dyrere, så dem er der nok også flere der har i overklassen end i underklassen, som hr. Lars Dohn taler om.
Så det er måske ikke selve bilen, der er årsagen til, at man kører hurtigt, det er måske bare det, at man kan.
Lars Dohn (EL), 2013-11-14:
Jeg kunne måske lidt drilagtigt spørge ordføreren om noget.
Det er sådan, at man har målt på det med hastighedsovertrædelser.
Der er det sådan, at overklassen har en større tendens til at foretage hastighedsovertrædelser.
Bringer det så ordføreren til at få nogle specielle tanker om, at vi ude i trafikken sådan skal sortere bestemte bilmærker fra og tage dem ud til en nærmere prøve, eller få tanker om andre måder – hvad skal man sige? – at forholde sig på, end vi gør nu?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Det foreliggende lovforslag er en udmøntning af en aftale, som regeringspartierne og Konservative og Liberal Alliance har indgået om nye kriterier for udpegning af særligt udsatte boligområder samt nye muligheder for udveksling af oplysninger om lejere i almene boliger.
Vi kan selvfølgelig støtte forslaget, ellers var vi ikke gået med i aftalen.
Med hensyn til kriterierne for udsatte boligområder var det tidligere sådan, at der var tre kriterier.
Det ene var antallet af indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande, det andet var andelen af beboere i den arbejdsdygtige alder uden tilknytning til arbejdsmarkedet, og det tredje var antallet af dømte for overtrædelse af straffeloven.
Vi har så tilføjet to nye kriterier oven i de tre – det er andelen af beboere, der kun har en grundskoleuddannelse, og det er andelen af beboere, som har en gennemsnitlig bruttoindkomst, som er mindre end 55 pct. af den gennemsnitlige bruttoindkomst for samme gruppe i regionen.
Det er jo ikke sådan, at nogen af de fem kriterier i sig selv vil betyde, at folk har sociale problemer, som gør, at deres boligområde bliver socialt udsat.
Men hvert af de fem kriterier er på en eller anden måde en markør for, at der kan være sociale problemer – også de to nye, der er kommet til.
Og derfor er det godt at få med.
Det er også godt at få den sociale markør med, at man har en lav indkomst, fordi det også er udtryk for, at man kan have problemer.
Det kan eventuelt være, at man har svært ved at tage sig sammen til at stå op om morgenen og få sig en indkomst osv. osv.
Så derfor har vi støttet det her, og vi har også støttet det, fordi vi ved at gå med i aftalen fik indskrevet et øget fokus på beskæftigelsesindsatsen i de socialt udsatte boligområder.
Her fik vi slået fast, at man skal bevare en fremskudt jobindsats ude i områderne og gerne have den i alle områderne, og at kravet om at være til rådighed for arbejdsmarkedet med den fremskudte jobindsats også flytter ud i boligområderne.
Vi har samtidig også fået cementeret, at der skal gøres noget for at få et mere sammensat boligområde, så der ikke kun er lejeboliger derude, men også andelsboliger og ejerboliger.
Sammenlagt betyder det her, at vi synes, vi har indgået en god aftale med regeringen, og derfor kan vi selvfølgelig også støtte det her lovforslag.
Eigil Andersen (SF), 2013-11-14:
Det mener jeg jeg har sagt ja til i mit første svar, men ellers vil jeg gerne sige ja til det nu.
Der bliver begået mord hvert eneste år i Danmark af indfødte danskere, hvis jeg må bruge det udtryk.
Så det er jo ikke sådan, at man kan sige, at fordi folk er født i det ene eller det andet land, er der ikke tale om kriminalitet.
Det er der også for folk, der er født i Danmark.
Dermed er det sociale problemer, som er årsagen til det hele.
Louise Schack Elholm (V), 2013-11-14:
Må jeg lige først vende mig imod at bruge ordet indvandrerfjendsk om Venstre.
Jeg kalder heller ikke SF for arbejderfjendsk.
SF er ikke imod arbejde, bare fordi SF ikke ønsker, at der skal være et incitament til at arbejde.
Vi er ikke imod indvandrere, bare fordi vi ikke ønsker, at der skal være ghettoer.
Derfor synes jeg lige, at vi skal holde tonen.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at det jo lyder, som om ordføreren ikke mener, at der skal en særlig indsats til over for de her områder, hvor der er parallelsamfund og høj kriminalitet.
Og det kan jeg i hvert fald være bekymret for, for jeg mener, at det er et problem, når folk ikke føler sig trygge.
Derfor vil jeg da bare lige høre ordføreren en gang til, om det ikke er nødvendigt med en målrettet indsats over for områder med en meget høj grad af parallelsamfund og kriminalitet.
Eigil Andersen (SF), 2013-11-14:
Altså, i SF mener vi, at der er særdeles god grund til at forbedre forholdene i de boligområder, hvor der som nævnt er store sociale problemer.
Det gælder, uanset om de står på listen eller ej.
Det gjaldt naturligvis også, går jeg ud fra, dengang, som det gør nu, hvor det var den tidligere VK-regerings liste, som var gældende.
Der går jeg ud fra, at man også mener i Venstre, selv om man har en vis indvandrerfjendsk holdning, at selv om et område ikke tidligere var på listen, kunne der godt være behov for, at man skulle sætte ind over for de sociale problemer, der var og er.
Louise Schack Elholm (V), 2013-11-14:
Jeg kan forstå på ordføreren, at ordføreren ikke rigtig mener, at der er nogen som helst årsag til at have fokus på områder med nærmest høj grad af folk med ikkevestlig baggrund og med meget kriminalitet.
Så vil jeg prøve at høre, om ordføreren synes, at der er mere tryghed i Askerød i Greve, end der er i Lindholm i Guldborgsund.
Det er to forskellige boligområder.
Lindholm i Guldborgsund var sådan set, dengang man lavede aftalen, med i første omgang på listen med de nye kriterier, mens Askerød var røget af listen.
Karina Adsbøl (DF), 2013-11-14:
Det er hårde beskyldninger, ministeren sådan kommer med fra talerstolen, når han siger, at jeg sagde, at man fiflede med det hele.
Det tror jeg ikke kom over mine læber, men det kan godt være, at ministeren hørte det sådan.
Med hensyn til det der med de sure rønnebær m.m. vil jeg altså sige, at jeg egentlig synes, jeg holdt en god og sober tale.
Og ministeren ved, at når Dansk Folkeparti kommer til forhandlinger, kommer vi også med nogle forslag til, hvordan vi kan løse de her problemstillinger.
Det var også det, jeg sagde i min ordførertale.
Men jeg kan jo undre mig over, at hele det her stof simpelt hen er støvsuget for det, der hedder politiindsats.
Og så vidt jeg husker, havde regeringen – eller i hvert fald S og SF – en plan i forhold til 200 ghettobetjente, og der er da i hvert fald ikke nogen betjente med i det her forlig.
Carsten Hansen (S), 2013-11-14:
Lad mig starte med at sige, at det jo er et gammelt fif, at hvis man ikke rigtig kan klare sig politisk, så tager man hul på processen i stedet for.
Men jeg kan til fulde bekræfte det, fru Liv Holm Andersen siger, nemlig at den tidligere minister på området jo bekræfter, at der her ikke er tale om et forligsbrud.
Så jeg synes, at det er lidt tyndt, når Dansk Folkeparti og Venstre kører videre med den slags.
Jeg synes, at man skulle beskæftige sig med, at vi alle sammen skal bringe de her udsatte boligområder videre – vi har en kæmpe udfordring som samfund både i kampen mod parallelsamfund, men også i forhold til de sociale udfordringer – frem for at blive ved med at hænge sig i den del af det, som selve ministeren på området jo tidligere sagde ikke var forligsbrud.
Så er fru Liv Holm Andersen jo fra De Radikale, der selv bedst af alle må vide, hvad det er, man har været enig eller ikke enig med dem i.
Der har jeg jo bare taget den definition med videre.
Så der er jeg fuldstændig enig med fru Liv Holm Andersen.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-11-14:
Det er bare, fordi jeg nu har siddet hernede på min plads og er blevet sådan helt forvirret over det her med forligsbrud eller ikke forligsbrud.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre, om ikke ministeren kunne svare mig på, hvorvidt ministerens forgænger, nemlig tidligere socialminister fru Benedikte Kiær, mener, at der var tale om forligsbrud, og hvorvidt hun mener at kunne huske, om man ikke, dengang man lavede aftalen med Radikale Venstre, i et bilag afskrev sig selve ghettodefinitionen.
Tak for det.
Carsten Hansen (S), 2013-11-14:
Det kan jeg til fulde bekræfte over for hr. Ole Birk Olesen.
Det er klart, at når man laver en afgrænsning, vil der være nogle, der falder ind og ud af den alt efter de forskellige kriterier.
Det, der er vigtigt, mener jeg, er, at vi i forligskredsen har lyttet til ønskerne om at kunne arbejde med de kriterier.
Vi har bredt kriterierne mere ud og fokuseret, som hr. Ole Birk Olesen jo også gjorde rede for i sin tale, meget på beskæftigelsesindsatsen.
Lad mig bare nævne, at vi ved, at hvis man fokuserer på beskæftigelsesindsatsen, bliver der faktisk færre mennesker på kontanthjælp, så det er en rigtig vigtig indsats.
Det er klart, at den her definition jo dækker over, at nu er det blevet alvor, men der er faktisk mange bobler – undskyld udtrykket – som er på vej op, og vi skal selvfølgelig holde et vågent øje med det, og det er også en del af det partnerskab, vi gerne vil lave med de kommuner, der har de her udsatte boligområder.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-14:
Det er, fordi der efterhånden er blevet talt en del om Askerød i dag, og så ville jeg bare gerne høre ministeren, om ministeren kan bekræfte, at på den gamle liste, som Venstre bakker helhjertet op om, var Tingbjerg ikke et udsat boligområde, mens Tingbjerg på den nye liste er et udsat boligområde, og om ministeren måske også kan knytte en kommentar til det med at komme på den liste.
Et eller andet sted skal der jo være en afgrænsning, og én liste har en afgrænsning ét sted, og en anden liste har en afgrænsning et andet sted.
Den gamle liste var afgrænset sådan, at Tingbjerg ikke blev anset for et udsat boligområde, og det var vel et problem, der tilsvarer det problem, som det nu hævdes det er, at Askerød ikke er et udsat boligområde.
Carsten Hansen (S), 2013-11-14:
Nu har jeg jo haft lejlighed til at være i Askerød og diskutere med borgerne, og vi er også i gang med en indsats sammen med kommunen og borgerne derude for at kigge på, om der er noget, vi overhovedet kan gøre for at forbedre trygheden.
Jeg tror, at de gør det rigtig godt i Askerød.
Så lad mig også sige, at jeg tror, der var en misforståelse før om, at man ikke kan få en helhedsplan, uanset om man er på listen eller ej.
Det her drejer sig først og fremmest om infrastrukturindsats og nogle andre ting.
Man kan sagtens få en boligsocial indsats, uanset om man er på listen eller ej.
Derudover gælder det jo i 5 år.
Når det så er sagt, er det jo sådan, at når man opfylder tre ud af de fem kriterier og kommer på listen, er det en indikation på – det sagde jeg også i min tale – at der her er nogle udfordringer, man skal være opmærksom på, og som vi skal arbejde videre med, og det er der både i Guldborgsund og bestemt i Askerød.
Louise Schack Elholm (V), 2013-11-14:
Jeg er enig i ministerens holdning til, at man skal målrette indsatsen, og det er jo også derfor, det er vigtigt, at man målretter den til de rigtige steder.
På den ghettoliste, som der lå efter aftalen i juni måned, var der kommet et boligområde på i Guldborgsund, der hedder Lindholm, mens Askerød i Greve var røget ud.
Mener ministeren, at det er vigtigt at målrette indsatsen til Lindholm i Guldborgsund?
Mener ministeren, at problemerne med utryghed i boligområdet er større i Lindholm i Guldborgsund, end det er i Askerød i Greve?
Carsten Hansen (S), 2013-11-14:
Jeg tror ikke, jeg har brugt ordet holde kæft – det tror jeg i hvert fald ikke jeg har brugt.
Jeg vil godt have lov til at sige om redskaberne, at jeg tror, det er vigtigt, som jeg også fik sagt før, at der ikke er et trylleslag, der hjælper.
Det tror jeg også fru Louise Schack Elholm mener efter den tid, hvor Venstre var med i regeringen.
Det er i virkeligheden en målrettet indsats, der skal til.
Det er jo en del af hele forliget her.
Der tror jeg vi kan komme længere med værktøjskassen, med partnerskaber osv. Så skal jeg bekræfte over for fru Louise Schack Elholm, at fru Louise Schack Elholm jo optrådte i samtlige landets medier og fortalte, at hun ikke ville være med til at ændre det fra tre til flere kriterier.
Det var jo en af årsagerne til, at vi måtte gå videre med de partier, der var positive over for at snakke om en udvidelse af kriterierne.
Louise Schack Elholm (V), 2013-11-14:
Lad mig lige starte med det positive.
Jeg vil gerne anerkende ministeren for, at ministeren synes om de redskaber, vi lavede i boligaftalen 2010.
Ministeren står her og fortæller, at helhedsplaner virker, og det er jeg rigtig glad for at høre at ministeren mener, for Socialdemokraterne var jo ikke positive over for boligaftalen, da den blev indgået.
Så jeg er glad for, at ministeren trods alt har taget den til efterretning og kan se en mening med den i dag.
Så må jeg sige, at jeg synes, det er noget af et fortegnet billede, når ministeren siger, at vi ikke ville være med.
Altså, det er jo at fifle med sandheden.
Nu er det jo ikke mig, der brugte ordet fifle i første omgang – det var ministeren – men jeg synes, at det er at fifle med sandheden, for dengang ministeren kom med udspillet, blev vi indkaldt til forhandlinger, hvorefter vi fik at vide, da vi mødte op sammen med Dansk Folkeparti, at vi skulle være klar over, at det ikke var forhandlinger, det var kun sonderinger.
Og ministeren ville overhovedet ikke diskutere noget som helst.
Dansk Folkepartis ordfører forsøgte at spørge ind til, hvornår vi blev indkaldt til et møde mere, men vi blev bare holdt hen, indtil der var lavet en aftale.
Og derfor er det jo regeringen, der ikke har ønsket at lave en aftale på tværs af partierne, altså sammen med Venstre og Dansk Folkeparti.
Jeg anerkender fuldt ud, at regeringen har et flertal og benytter sig af det; så det kan man godt være interesseret i.
Men kan ministeren anerkende, at vi aldrig som sådan har været indkaldt til forhandlinger af ministeren?
Carsten Hansen (S), 2013-11-14:
Vi vil også i de partnerskaber, som vi vil lave, efter at vi nu har lavet aftalen her og den er kommet igennem Folketinget, tage den diskussion med kommunerne, om vi kan bruge de her pålæg.
Der er også de nye ungesanktioner, som er kommet frem.
Så jeg tror da, at der er masser af muligheder, og det vil jeg selvfølgelig diskutere med mine forligspartnere for at gå ind med en tidlig præventiv indsats, før et af de her unge mennesker ender i fængsel.
Karina Adsbøl (DF), 2013-11-14:
Så kan jeg forstå, at der nu er indgået forlig på det her område, og at det ikke bare er en aftale.
Det vil så sige, at nu skal alle til at stå ved det her, hvis det er forstået rigtigt.
Men jeg kunne godt tænke mig at vende tilbage til det om den her »Ny tryghed i udsatte boligområder« – Socialdemokraterne og SF's ghettoudspil – for der står her, at de ønsker sociale sanktioner for unge kriminelle, så de skal reparere det, de ødelægger, f.eks. vaske graffiti ned, hvis det er det, de har lavet.
Er det noget, ministeren ikke ønsker mere?
Carsten Hansen (S), 2013-11-14:
Det er jo svært sådan at afgøre, hvad jeg skal begynde og ende med at svare på, for fru Karina Adsbøl stiller rigtig mange spørgsmål.
Men for det første er jeg jo ikke justitsminister, og politiindsatsen er forankret et andet sted.
Her forstår jeg at man faktisk har taget fat med en SUB-indsats i vores udsatte boligområder, der faktisk har nedbragt kriminaliteten i højere grad, end det er sket i det omgivende samfund.
Så her er en god og stærk indsats.
Og der er lige lavet et nyt forlig i forhold til banderne.
Det er jeg rigtig glad for, og vi har et meget, meget tæt samarbejde i det, der er min del af det, nemlig hele den boligsociale indsats med den kriminalitetsforebyggende indsats.
Og de indsatser kan ikke på nogen som helst ben stå alene.
Må jeg så ikke bare sige, det er sådan, at når De Radikales bemærkninger til identifikation af de udsatte boligområder – ghettoområderne, som fru Karina Adsbøl kalder det – blev optaget som bilag til aftalen, så er det således en del af aftalen, at De Radikale står uden for det her punkt.
Det burde jo i virkeligheden være logik for burhøns, som vi siger i det fag, jeg kommer fra, at når man ikke er en del af en aftale, er man heller ikke en del af et forlig.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-11-14:
Nej, jeg mener egentlig, at der kan være en lang række områder, hvor der er problemer, og som ikke kommer på en liste over udsatte boligområder.
Der var også en række områder før, som ikke kom på, f.eks. var Tingbjerg på et tidspunkt røget af listen.
Man kan simpelt hen ikke lave sådan nogle lister her efter nogle særlige områder, som man gerne vil have på.
Altså, det går selvsagt ikke rigtig.
Louise Schack Elholm (V), 2013-11-14:
Man kan jo sige, at den ghettoplan, vi i sin tid lagde frem, tog hensyn til det, når der var problemer med parallelsamfund og kriminalitet.
Derfor kom Askerød på listen, og når man er på den her liste, er der et meget større ansvar hos kommunen for at hjælpe med at løse de problemer, og der er også mange flere redskaber.
Man skal lave en helhedsplan for området for at løfte dem ud af problemerne, og den helhedsplan er jo selvfølgelig vedtaget, men når den løber ud, er der bare ikke flere initiativer.
Og det er jo det, jeg er bekymret for.
Man er nødt til fortsat at have fokus på de problemer, der er i Askerød, man må ikke bare lade stå til.
Det er jo stadig væk sådan, at når medier kommer ud til Askerød, er de nødt til at have sikkerhedsselskaber med.
Altså, det er jo ikke en tryg bebyggelse.
Lars Dohn (EL), 2013-11-14:
Ordføreren nævner bebyggelsen Askerød og beklager, at den ikke er omfattet af den såkaldte ghettoliste.
Hvad er Venstres bud på løsningen af de problemer, der er med beboerdemokratiet i f.eks. Askerød?
Jeg er bare nysgerrig.