runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Vi tager det samme spørgsmål en gang til, og så kan vi også tage den samme svarrunde – stort set – en gang til.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi skal have en god dialog, og den dialog skal bestå af en dialog mellem Miljøministeriet, Justitsministeriet, udlændingemyndighederne og kommunen, fordi vi lige nu skal have afklaret nogle ting, og det synes jeg det er vigtigt at få ordnet.
Som jeg også nævnte på samrådet i december, er det vigtigt, at processen omkring udstedelsen af landsplandirektivet kører, og at beslutningen om at omdanne Sjælsmark Kaserne til et udrejsecenter ligger fast.
Baggrunden herfor er, at Sjælsmark Kaserne, bl.a. ud fra en effektivitetsbetragtning, blev vurderet til at være det bedst egnede sted at placere et udrejsecenter på nuværende tidspunkt.
Miljøministeriet har derfor som nævnt i min besvarelse af spørgsmål nr. S 1371 arbejdet på at udstede et landsplandirektiv.
Som jeg også tidligere har nævnt i forbindelse med samrådet i december – og vist også nu – er det vigtigt for mig, at der etableres en så god og tæt dialog som overhovedet muligt, både med kommunen og med lokalsamfundet.
Den fremtidige dialog skal sikre, at vi i et samarbejde kan få udrejsecenteret til at fungere så gnidningsfrit som muligt for både kommunen, naboerne og beboerne på centeret, og jeg er derfor optaget af, at der fra Justitsministeriets side etableres en god dialog mellem bl.a. Udlændingestyrelsen, som bliver den overordnet ansvarlige for driften af centeret, Hørsholm Kommune og lokalsamfundet.
Der er noget praktik i forhold til at få overført en, som skal afsone resten af sin straf i hjemlandet, som gør, at man ikke vil kunne rumme alle.
Derfor siger jeg ikke, at man ikke godt kunne prøve at rumme flere, men man kommer ikke til at kunne rumme alle, for det tager noget tid, inden sagerne bliver udarbejdet, og inden de bliver sendt af sted.
Men det betyder ikke, at man ikke hele tiden skal arbejde på at få endnu flere af dem, som er blevet udvist, overført til afsoning i hjemlandet.
Men løsningen skal heller ikke være, at vi gør danske fængsler dårligere, bare fordi mennesker, som kommer fra steder, hvor der ikke er lige så gode fængsler, skal synes, at det er rigtig skidt at være her.
Peter Skaarup (DF), 2014-04-30:
Nu følger nogle af os jo i øjeblikket en retssag, der er foregået ved Retten i Lyngby.
Når man følger den her meget professionelle tilgang, nogle indbrudstyve har haft til tingene, er det indtryk, man får, at Danmark er meget lukrativt at komme til, og at det nærmest er som at være på en feriekoloni, hvis man skal i fængsel, og at den indsats, der gøres fra politiets side, uanset at tallene for indbrud er faldet en lille smule – det er rigtigt nok – er meget svær at få til at fungere, fordi politiet har de ressourcer, de nu har.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre, er helt konkret: Hvad for nogle mål har man for 2014?
Altså, er det over 100, eller er det over 200 eller 300 udenlandske kriminelle, der bliver hjemsendt til afsoning i deres hjemland?
For hvis ikke det er det, kan ministeren vel godt selv høre, at der er et misforhold mellem de ca. 1.100 udlændinge, der sidder i danske fængsler, og de 34, som blev hjemsendt i 2013.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Det var et meget langt indlæg, og jeg skal prøve at få svaret lidt på det inden for min tid.
Hr. Peter Skaarup starter med at nævne nogle tal for indbrud og nævner, at 50 pct. af dem er begået af tilrejsende kriminelle.
Der vil jeg gerne sige at det er min opfattelse, at de tal, som har været fremme – jeg tror det var i sidste eller forrige uge – skal man tage med et gran salt.
De er ikke valide.
Som jeg husker det, var der tale om et skøn, og det viste sig, at det var mindre.
Men det ændrer ikke ved, at der selvfølgelig er problemer med tilrejsende kriminelle, og at der er mennesker, som kommer hertil fra andre lande og ønsker at begå kriminalitet i Danmark, fordi Danmark er et rigt land, hvor folk har mange goder, som man synes man kan tillade sig at komme og tage fra folk og sende hjem og så tjene penge på det.
Vi skal selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at få stoppet det, og derfor har vi jo nedsat forskellige enheder i politiet, som bl.a. skal håndtere tilrejsende kriminelle udlændinge og også håndtere indbrudstruslen.
Så den indsats, politiet har gjort for at få knækket kurven, er lykkedes.
Peter Skaarup (DF), 2014-04-30:
Det her spørgsmål er bl.a. affødt af en artikelserie i Berlingske, men temaet om udenlandske kriminelle, der kommer til Danmark og laver meget omfattende kriminalitet, har også været oppe andre steder.
Det, som fremgår af den artikelserie, er jo bl.a., at man regner med, at over 50 pct. af de indbrud, vi ser i Danmark – og det var jo i 2013 sådan cirka 42.000 – bliver begået af tilrejsende kriminelle, altså udenlandske kriminelle, der kommer til Danmark og sikkert også til nogle af de andre vesteuropæiske lande og finder ud af, at der her er rigtig gode ting at få fat på, og så laver de altså serier af indbrud.
I forhold til det står så, at man regner med, at i ca. 2.800 af de 42.000 sager om indbrud, der fandt sted sidste år, falder der en sigtelse.
Problemstillingen her er, at i forhold til hjemsendelse – i det spørgsmål har det i lang tid været Dansk Folkepartis store ønske at få gjort meget mere ved det her – er der en række lande, der stritter imod, til trods for at der er nogle EU-afgørelser på det her område.
Derfor synes jeg selvfølgelig også, det er godt, at ministeren har haft en samtale med repræsentanter for Rumænien om det her, for ifølge de oplysninger, vi har, udgør rumænere en ret væsentlig del af de her tal.
På samme måde ville det være godt, hvis ministeren ville tale med repræsentanter for Litauen, som også udgør en ret stor del af den her problematik.
Men det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre ministeren sige noget om, er, at når vi ved alt det her, og at der er ca. 1.100 udenlandske statsborgere indsat i danske fængsler, er ministeren så ikke enig i, at det ikke batter ret meget med de 34, som blev hjemsendt i 2013?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Den dagsorden, som hr. Peter Skaarup rejser, er jeg enig i, og jeg synes, den er meget vigtig.
Vi skal have nogle gode fængsler i Danmark, hvor vi skal sørge for at få resocialiseret dem, der sidder der.
Men vi skal ikke nødvendigvis sørge for at resocialisere mennesker, som skal have en fremtid i et andet land, fordi de ikke er danske statsborgere.
Derfor er jeg fuldstændig enig i, at domfældte udlændinge, som er udvist af Danmark, skal overføres til afsoning i deres hjemlande, hvis det overhovedet kan lade sig gøre.
Det arbejde prioriterer vi meget højt, og jeg kan nævne, at knap en måned efter jeg var tiltrådt som justitsminister, havde jeg en samtale med min rumænske kollega om lige præcis at få åbnet op for at få også samarbejdet med Rumænien til at glide mere glat.
For det kræver selvfølgelig, at der er etableret et samarbejde.
I den her regerings levetid har vi sat tallet for, hvor mange det er lykkedes os at få til at afsone resten af dommen i deres eget land, op, og det synes jeg er en rigtig, rigtig god ting.
Det har vi gjort, ved at vi har etableret noget, som hedder Task Force Hjemsendelse, som er placeret i Justitsministeriet, og der er blevet fastlagt klare og ambitiøse mål for myndighedernes behandling af de her sager, som handler om overførsel af strafafsonere, og det har båret frugt.
Som jeg nævnte, blev der sidste år overført 34 udlændinge til afsoning i hjemlandet.
I 2012 blev der kun overført 16 og i 2011 kun 2, så det går jo bestemt den helt, helt rigtige vej, og det går helt anderledes fremad end under den borgerlige regering, hvor den her indsats ikke blev prioriteret.
Ikke desto mindre kan man jo altid spørge sig selv, om man kan gøre endnu mere.
Jeg tror, at jeg fuldstændig deler hr. Peter Skaarups holdning til, at hvis man har modtaget en dom og ikke er dansk statsborger og ikke skal have sin fremtid her, så giver det mere mening, at man kan afsone sin straf i det land, hvor man kommer fra, og hvor man skal have sin fremtid.
Så det her er en dagsorden, som vi arbejder meget stærkt videre med.
Peter Skaarup (DF), 2014-04-30:
Tak for det.
Jeg skal læse spørgsmålet op, og det lyder sådan her: »Vil ministeren tage initiativ til, at langt flere udenlandske kriminelle hjemsendes til deres hjemlande til afsoning, idet der jævnfør Justitsministeriets oplysninger kun blev hjemsendt 16 personer i 2012 og 34 personer i 2013?«
Vil ministeren tage initiativ til, at langt flere udenlandske kriminelle hjemsendes til deres hjemlande til afsoning, idet der jf. Justitsministeriets oplysninger kun blev hjemsendt 16 personer i 2012 og 34 personer i 2013?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Når jeg nævnte beplantningen, var det, fordi det var et spørgsmål, der blev rejst over for mig, da vi sad på samrådet i december, det var ikke et forsøg på at tale ned til nogen, som har den bekymring, om det skulle være grimt at se på.
Det var et spørgsmål, der blev rejst på det samråd, vi havde, og så vil jeg bare gerne sige en gang til: Vi kæmper nu med at få det her placeret, et udrejsecenter, som skal gøre det godt og effektivt at kunne udsende afviste asylansøgere.
Er det sådan, at Venstre, når alle tæskene er taget, når stedet står etableret, og når det effektivt viser sig, hvordan vi kan udsende folk, har tænkt sig at gå til valg på at ville afvikle et udrejsecenter?
Er det Venstres politik, at man ikke skal have et udrejsecenter?
Er det Venstres politik, at det er bedre at få nedlagt et udrejsecenter, som nu er ved at blive etableret?
Sophie Løhde (V), 2014-04-30:
Jamen jeg er ærligt talt en lille smule ærgerlig over, at justitsministeren på den måde taler ned til borgerne og Hørsholm Kommune ved at tale om hækbeplantning
I al respekt for borgerne og Hørsholm Kommune tror jeg ikke, at det er hækbeplantning, som de gerne vil gå i dialog med justitsministeren om.
Hvis det er justitsministerens opfattelse, synes jeg, man sådan skulle begynde at viske tavlen ren og sige: O.k., jeg var helt galt på den; det er nok noget andet, de gerne vil tale med mig om.
Ministeren har kaldt sin forgængers forløb i forhold til den her beslutning fra regeringens side for utilfredsstillende, og efterfølgende har ministeren intet gjort for at søge den dialog, som man lovede at tage tilbage i december måned 2013, så nu spørger jeg igen: Synes ministeren, det er tilfredsstillende?
Agter ministeren at takke ja til invitationen fra Hørsholm Kommune om at gå i dialog med kommunalbestyrelsen og borgerne, eller agter man at afslå den?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Det her ligner sådan en af de sager, hvor der er meget palaver, fordi folk selvfølgelig er bekymrede og utilfredse.
Vi skal have fundet svar på den bekymring og den utilfredshed, som naboerne har.
Der tror jeg det er rigtig godt at man tager den debat med nogle af de folk, som har den tekniske kunnen og viden om det, som præcis ved, hvor grunden ligger, hvor placeringen skal være, og hvordan området skal indrettes, så den bekymring, beboerne naturligvis har over, hvad det er for en størrelse, der nu kommer, kan blive talt ned.
Så kan man sige, at nå, o.k., der har været lidt bekymringer i forhold til, om det blev for grimt i området, men så har man aftalt, at man vil lave noget hæk rundt om det, og sådan nogle ting.
Jeg er måske ikke nødvendigvis den rigtige at tale om hækbeplantning med, for det er der nogen der ved mere om, end jeg gør, og jeg synes, det vil være rigtig godt, hvis man taler med dem, som arbejder med de der konkrete planer.
Samtidig er der en hel byggesag, som kører, og som Miljøministeriet også har været inde over.
Den er jeg heller ikke nødvendigvis fuldstændig inde over, fordi det ikke er mig, som sidder med den del af det.
Sophie Løhde (V), 2014-04-30:
Jeg er ked af, at jeg må gentage spørgsmålene, men det kunne virkelig være opløftende for sådan den videre dialog, hvis ministeren også besvarede de spørgsmål, som blev stillet.
Nu citerer jeg fra det, som ministeren udtalte på samrådet: Det har været et langt forløb, og nu må vi sørge for, at det sker i så god dialog som muligt.
Altså, det tidligere forløb har været utilfredsstillende, og så er ministerens svar i dag, at man absolut intet har foretaget sig fra ministerens side for at leve op til det løfte, man har givet på et åbent samråd, om at ville søge dialogen.
Man har end ikke orket at besvare et brev fra Hørsholm Kommune afsendt i januar måned, og nu skriver vi altså slutningen af april.
Synes ministeren, at det er udtryk for en tilfredsstillende dialog?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Jeg tror altid, en dialog er god, og den er især god, hvis man har den mellem mennesker, som søger at finde en løsning på det, man skal have en samtale om.
Der er truffet en beslutning om, at udrejsecenteret skal ligge i Sjælsmark; den beslutning er Hørsholm Kommune ikke nødvendigvis begejstret for, og det er naboerne til området nødvendigvis heller ikke selv.
Ikke desto mindre er det vigtigt, at vi skal finde et sted, og det er det sted, som regeringen har peget på.
Vi skal have det til at fungere.
Vi skal have løst de konflikter, der er i forhold til en afklaring af miljøspørgsmål, og vi skal have det til at fungere så gnidningsfrit som overhovedet muligt, så vi kan få lavet et udrejsecenter.
Pointen med udrejsecenteret er at kunne forberede dem, som skal hjemsendes, til at kunne komme hjem på en god og ordentlig måde, så vi bl.a. også kan gøre forholdene for familierne i Sandholm bedre.
Sophie Løhde (V), 2014-04-30:
Ja, det lyder jo næsten, som om ministeren synes, det er træls at være minister, når man skal herned og besvare nogle spørgsmål, og det beklager jeg meget, det er vist en del af det at være minister, men det kunne jo hjælpe sådan i forhold til fremdriften og det at komme videre i dagens program, hvis ministeren begyndte at besvare de spørgsmål, som rent faktisk bliver stillet.
Synes ministeren, at der i dag er en så god dialog som overhovedet muligt i forhold til at sikre en optimal proces omkring regeringens beslutning om at placere et asylcenter for afviste asylansøgere på Sjælsmark Kaserne?
Og helt ærligt, hvordan kan ministeren i december måned kalde et forløb for utilfredsstillende, altså den del af forløbet, som en forhenværende justitsminister, hr. Morten Bødskov, har haft ansvaret for, og så efterfølgende som ny justitsminister absolut intet gøre for at rette op på det, man tidligere kaldte for utilfredsstillende?
Er det blot den sikre vej i forhold til at fortsætte med et forløb, som også skal være utilfredsstillende?
Eller hvorfor er det, at ministeren ikke har foretaget sig noget for at leve op til sit eget løfte om at ville søge dialogen?
Af svaret på det foregående spørgsmål kan jeg forstå, at hvis Hørsholm Kommune havde sat en dato på et brev, der blev afsendt tilbage i januar måned, så ville ministeren have besvaret det.
Altså, det dér forekommer jo helt omsonst.
Agter ministeren at tage imod invitationen om at gå i dialog med Hørsholm Kommune og borgerne, eller agter man stik imod sit eget løfte at takke nej til en dialog og dermed fortsætte regeringens tendens til at trække beslutninger ned over hovedet på borgerne uden at sikre en ordentlig inddragelse?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-30:
Der er en masse miljømæssige ting, der skal afklares, og derfor ligger dialogen lige nu selvfølgelig mellem kommunen og Miljøministeriet og Justitsministeriet i form af internt arbejde.
Det ændrer ikke ved, at vi skal have placeret udrejsecenteret, og at Sjælsmark Kaserne er blevet valgt.
Det er korrekt, at jeg har sagt, at jeg gerne vil mødes med borgmesteren.
Det gør jeg også stadig gerne, selv om det egentlig er mit indtryk, at man kommer længere, når man mødes med de forvaltningsniveauer, som kan svare på de spørgsmål, man har.
Det er også korrekt, at jeg har modtaget en indbydelse, hvori man skriver, at man vil holde borgermøder, når der er høring af landsplandirektivet.
Det er mig bekendt ikke indtruffet endnu, og derfor har jeg heller ikke taget stilling til, om jeg kan, for der er ikke nogen dato.
Men jeg vil selvfølgelig tage stilling, når tiden nærmer sig, og hvis der skulle komme en dato på sådan en indbydelse.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Jeg vil ikke gentage alt, hvad jeg tidligere har sagt, men bare igen understrege, at fastlæggelsen af antal og placering af skattecentre ikke medfører nye afskedigelser, men alene reducerer antallet af adresser, som SKAT fremover skal være på, og da der ikke truffet en endelig afgørelse om skattecentrenes fremtid, kan jeg heller ikke forholde mig til en konkret artikel i Fyns Amts Avis eller fremtiden for et specifikt skattecenter.
Det er regeringens målsætning at bevare arbejdspladser i yderområderne, og derfor fremhævede jeg i mit forrige svar, at det for mig er afgørende, at SKAT også i fremtiden har en større andel af arbejdspladserne uden for hovedstadsområdet i forhold til placeringen af statslige arbejdspladser generelt, og at vi ikke forrykker balancen mellem landsdelene, og det vil være ambitionen i det videre arbejde.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-04-30:
Tak, og spørgsmålet lyder: Vil ministeren på baggrund af artiklen i Fyns Amts Avis den 21. april 2014 oplyse om regeringens planer for at lukke nogle af skattecentrene, og hvordan disse planer hænger sammen med regeringens planer om at bevare arbejdspladser i yderområderne?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Jeg bliver jo nødt til at gentage, da det ikke gør et stort indtryk på hr. Erling Bonnesen, at SKAT i forvejen i højere grad end andre statslige myndigheder er repræsenteret uden for hovedstaden.
Det danmarkskort, vi laver, vil respektere, at der samlet set ikke skal flyttes på balancen mellem landsdelsområderne, og vi vil også tage højde for, at man er til stede bredt geografisk i Danmark, så virksomheder og borgere kan blive betjent.
Når det er sagt, så vil et bærende hensyn være til medarbejderne, for det synes jeg vi skylder dem.
Og jeg synes bare, at det også er et væsentligt signal at sende fra mig her i dag, selv om hr. Erling Bonnesen måske er optaget af andre ting, altså at for mig bliver det afgørende, at medarbejderne kan være trygge ved, at vi tænker over, når vi nu skal rationalisere i forhold til antallet af lokationer, at de med rimelighed har mulighed for at transportere sig til deres nye arbejdssted, også dem, for hvem det gælder, at de skal til at køre på arbejde et andet sted.
Erling Bonnesen (V), 2014-04-30:
Det fremgår jo tydeligt nu her efter de første par runder, at det her er en kraftig centralisering, stik imod det, som regeringspartierne, også Det Radikale Venstre, tidligere meldte ud.
Man kan bare tænke tilbage på valgkampen.
Da stod alle partier og politikere i kø for at sige, at man skulle gøre noget for at styrke vækst og beskæftigelse, også i landdistrikterne og områderne uden for de større byer – lige præcis med tanke på Sydfyn og f.eks. Svendborg.
Ministeren har jo heller ikke afvist, at det vil få konkrete konsekvenser for vækst, beskæftigelse og udvikling på Sydfyn.
Det blev ikke sagt direkte, men det blev så heller ikke gendrevet, da jeg stillede spørgsmålet før.
Så har vi den på plads.
Det burde der jo ikke være nogen problemer i.
Det kan man da finde ud af i andre store virksomheder, og så kan man vel også finde ud af det i SKAT.
Så vil ministeren være med til det?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Jeg bryder mig ikke om retorikken.
Det her er en alvorlig sag, hvor vi skal træffe en beslutning, der har betydning for rigtig mange af de medarbejdere, der i det daglige knokler for, at der er ressourcer til alle de andre ting, vi gerne vil her fra Folketingets side.
Og der beder jeg om en vis respekt, også i retorikken, for, hvad det er, det handler om.
Der er ikke nogen dødslister eller noget i den stil.
Der er tale om at skabe et samlet danmarkskort for SKAT, som tager højde for, at de beslutninger, der er blevet truffet, bl.a. under den forrige regering i 2005, og nu effektueres, gør, at vi har en rationel drift, også af skattemyndighederne i Danmark.
Vi agter selvfølgelig så hurtigt, som det er muligt, at fremlægge beslutningen, når den er truffet.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-04-30:
Nu er det jo ikke ubekendt – og det er også sendt med som bilag, eller der er i hvert fald refereret til det – at der var en artikel i Fyns Amts Avis den 21. april om, at der eksisterer en dødsliste.
På den liste er der medarbejdere, der har fundet deres arbejdsplads, og der er Svendborg jo altså nævnt.
Det vil så sige, at de skal fortsætte med at være utrygge, og det har de jo været i over ½ år nu.
Jeg hørte skatteministeren stå og sige her i salen den 2. april, at snarest vil der komme et svar.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Jeg synes, man skal tage det for pålydende, når jeg siger, at det er en samlet beslutning, og at jeg ikke kan diskutere enkelte centres placering i en beslutning, der ikke er truffet endnu.
For det ville jo selvfølgelig skabe en helt utilfredsstillende diskussion samlet set, at man sådan skulle diskutere lidt i blinde.
Der er ikke truffet beslutning, og derfor kan jeg ikke forholde mig til konkrete centre.
Men jeg kan sige, som jeg sagde indledningsvis, at det her ikke er et spørgsmål om at afskedige folk i SKAT, men et spørgsmål om at tilpasse til en reduktion, som er fulgt i kølvandet af bl.a. kommunalreformen i 2005, hvor man jo valgte, at vi skulle have en samlet skatteforvaltning og ikke kommunale skatteforvaltninger, som man havde før.
I kølvandet af det skal man nu altså tilpasse.
Der er det, jeg siger, at der vil det bl.a. være afgørende, at uanset hvilken medarbejder man er og hvor man skal til at arbejde, så skal man ikke have så langt til arbejde, at det bliver umuliggjort.
Og derfor kigger man selvfølgelig også på infrastruktur og andre ting for at sørge for, at folk kan transportere sig.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-04-30:
Jeg lytter og hører så, at skatteministeren siger, at SKAT skal være landsrepræsenteret, og så bruger skatteministeren hovedstaden som argument.
Så jeg kan høre, at ministeren sådan set har placeret skattecenteret i Odense, og dermed siger han, at så er Fyn jo repræsenteret.
Det passer jo ligesom fod i hose, for så kan det ligge lige op ad universitetet.
Jeg vil spørge ministeren: Er vi enige om, at hvis man har et skattecenter, der eksisterer og fungerer godt i Svendborg, så kan medarbejdere køre fra Odense til Svendborg?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Uanset hvordan vi får tilrettelagt den her sag, er jeg ikke sikker på, at det kommer til at give anledning til festtaler, for det er en alvorlig sag at skulle tilpasse danmarkskortet, for så vidt angår SKATs lokationer.
Jeg har også tidligere i salen forholdt mig til andre dele af Danmark, fordi andre, som er valgt der, ønskede at diskutere de konkrete skattecentre der.
Men det er selvfølgelig en samlet beslutning med et samlet danmarkskort, og når der ikke er truffet beslutning, er der derfor heller ikke anledning til at diskutere enkelte centre her i dag.
Jeg vil dog gerne understrege igen, at jeg synes, det er lidt mærkværdigt at skulle beskyldes for at være ligeglad, når jeg står her og siger, at det er vigtigt, også af politiske grunde, at man er bredt geografisk repræsenteret, at SKAT fortsat vil være en myndighed, som i højere grad end andre er repræsenteret uden for hovedstadsområdet, og at der ikke skal rykkes på balancen mellem landsdelsområder.
Det synes jeg da er afgørende pejlemærker.
Så vil jeg bare understrege, at det altså følger af kommunalreformen fra 2005, som var det, der satte det her i gang.
Det har man vist selv et medansvar for fra spørgerens partis side.
Og så vil jeg sige, at jeg har stor respekt for, at man er valgt på Fyn.