runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-12:
Jeg tilstår ikke noget som helst, for der er ikke noget forræderi at tilstå.
Så ærlig er jeg.
Men jeg anerkender også, at det her er et forslag, hvor vi finder nogle penge, hvor vi altså sparer.
Vi finder nogle penge, som altså skal gå til at betale regningen for den økonomiske krise.
Det er så meget, jeg vil tilstå.
Vi må indrømme, at vi - og det er lige meget, hvilken stol vi sidder på her i Folketinget ikke kan komme uden om, at regningen skal betales.
I Dansk Folkeparti mener vi, at alle skal holde for, altså at man ikke bare kan plukke en bestemt målgruppe ud og sige: Det er dem, der skal betale hele regningen på de 24 mia. kr. Selvfølgelig er der, når man laver en aftale, nogle ting, man synes er mindre sjove end andre.
Vi synes f.eks. i Dansk Folkeparti godt om, at man finder nogle penge på sådan noget som tolkebistand.
Vi synes ikke, at det er det sjoveste at finde penge ved at skære ned i SVU’en.
Men sådan er det.
Vi er nødt til at føre en økonomisk ansvarlig politik.
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Alle skal holde for, sagde Dansk Folkepartis ordfører.
Det var den samme sætning, der gik igen, også i går, da vi havde den store debat om regeringens og Dansk Folkepartis nedskæringer på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Ja, hvis det bare var så vel, men det er jo ikke rigtigt at udlægge det, som om alle skal holde for.
Der er nemlig en klar social profil i det, som Dansk Folkeparti igen og igen lægger stemmer til, og det er i det her tilfælde, at de, der har kortest uddannelse, rammes ekstra hårdt.
Voksne, der har lyst til at efteruddanne sig til, sådan at de har en større chance for at få et andet job her under krisen, rammes også.
Til gengæld har Dansk Folkeparti ingen problemer med at have stemt for en række skattelettelser igennem alle de år, hvor Dansk Folkeparti har lagt de afgørende stemmer til regeringens politik.
Så ja, alle skal holde for, men hvorfor vil Dansk Folkeparti så ikke gøre noget særligt for dem, der har mest brug for hjælp?
Jeg vil gerne bede ordføreren være konkret i forhold til det, det handler om, nemlig nedskæringer på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Det her rammer socialt skævt, nemlig dem, der har den korteste uddannelse.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-12:
Som jeg også var inde på i min ordførertale, gik Dansk Folkeparti til forhandlingerne med henblik på at få det forslag væk, som regeringen havde sat på dagsordenen, nemlig at der skulle findes 10 mia. kr. i kommunerne, hvilket ville gå ud over kernevelfærden, det kan vi vel ikke være så meget i tvivl om.
Vi brød os ikke om det forslag, så vi gik til forhandlingerne med henblik på at få det fjernet.
Og når man får fjernet det, så det altså ikke kommer til at gå ud over kernevelfærden, så det ikke kommer til at være sådan, at SU eller de andre overførselsindkomster bliver fastfrosset, er det jo klart, at man bliver nødt til at finde pengene et andet sted.
Og ja, vi finder bl.a. nogle penge gennem det her lovforslag.
En økonomisk ansvarlig politik er det, vi fører, og vi har en klar social profil.
Det er jo netop derfor, vi ikke ville være med til at finde 10 mia. kr. i kommunerne, hvad der ville gå ud over kernevelfærden.
Jeg ville bare ønske, at Socialdemokraterne også ville være lidt økonomisk ansvarlige, men når det kommer til stykket, er man det jo ikke.
Man har fremlagt en plan, »En Fair Løsning«, som er underfinansieret med mellem 11 og 29 mia. kr.
Det er ikke ansvarlighed.
Troels Christensen (V), 2010-11-12:
Jeg vil jo ikke sige, at det er en vilkårlighed.
Jeg vil hellere sige, at det, der er utrolig vigtigt for os, er, at der er nogle arbejdspladser og et sted at gå hen.
Det er jo et rigeligt antal arbejdspladser, der forsvinder fra Danmark, fordi omkostningsniveauet er for højt.
Det er bl.a. derfor, at vi holder igen, så vi ikke belaster virksomhederne yderligere, sådan som det ville ske, hvis I kom til magten.
Der ville være flere erhvervsskatter, hele omkostningsniveauet ville stige, så endnu flere arbejdspladser ville forsvinde fra Danmark, og det ville være endnu mere urentabelt at have virksomhed i Danmark.
Det er faktisk det, vi er meget optaget af, for det er det, der er helt afgørende.
Karsten Hønge (SF), 2010-11-12:
Da de første fyringer blev annonceret på Lindøværftet på Fyn, kunne de næsten ikke komme til derude for besøg af ministre og politikere, der kom ud og slog ud med armene og lovede, at her skulle man nok tage fat.
Hvad er hr. Troels Christensens holdning til den rene vilkårlighed, som det her er endt i?
Det er den rene vilkårlighed, som betyder, at der er en forskel på 278.000 kr. mellem den medarbejder, der først blev fyret, og de medarbejdere, der har holdt fast i at gøre arbejdet færdigt på værftet og derfor først deltager i uddannelse nu, hvor værftet er ved at lukke.
Der er en forskel på 278.000 kr. Hvad mener ordføreren om den vilkårlighed?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-12:
Det er sådan, at det faktisk er virksomhederne, der i opsigelsesperioden har forpligtelse til at betale lønnen.
Hvis der er tale om en god, solid og ordentlig virksomhed, der dog har haft brug for at lade medarbejdere gå, kunne de jo tilbyde at sende folk på kursus alligevel, og så kunne man slå halv skade, for så kunne virksomhederne bidrage til deltagerbetaling, og så kunne medarbejderen bidrage til eget underhold.
Den mulighed foreligger.
Det er ikke en given sag i et samfund med den største offentlige sektor overhovedet, hvor dansk erhvervsliv er presset, og hvor vi har tabt op mod 200.000 arbejdspladser, at løsningen så er, sådan som man mener ovre på venstrefløjen, at vi bare skal hente nogle flere penge ind i form af skatter, at vi skal lægge nogle flere omkostninger på virksomhederne, for så går det nok.
Nej, det er jo der, problemet opstår, for så kommer vi jo ikke engang til at drøfte med de dygtige medarbejdere ude i virksomhederne, hvordan de skal uddannes, så kommer vi til at drøfte, om de overhovedet har et job.
Og det er det, der er hele essensen i det lovforslag her som en del af en stribe andre: Vi frigør ressourcer til at komme ovenpå igen i dansk økonomi.
Man kan ikke betale gæld med gæld, og der er en regning, der skal betales.
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Tak, så kom der noget lyd.
Venstres ordfører ved, at der i går var en meget lang principiel debat om regeringens og Dansk Folkepartis pakke af nedskæringer, der rammer hele voksen- og efteruddannelsesområdet.
En af de drøftelser, vi havde i går, handlede om, at det, der var et særligt fokus på, var at skære ned på mulighederne for voksen- og efteruddannelse for de kortest uddannede voksne her i Danmark.
Jeg vil bare høre, hvad Venstres ordfører synes i dag, hvor vi skal diskutere et af nedskæringsforslagene, som lige præcis går ud på, at hvis man ønsker at gå i gang med en videregående voksen- og efteruddannelse, skal man også lige have et gok i nøden i form af mindre ydelser, kortere perioder osv. Er det helt fint, at det bare rammer dem, som ønsker at tage en videregående voksen- og efteruddannelse, endnu hårdere?
Troels Christensen (V), 2010-11-12:
Det, som jeg ligesom også prøvede at gøre opmærksom på i min tale her, var jo, at grundlaget og udgangspunktet for den her lov fra maj 2010, netop var, at var man kortuddannet, og havde man brug for et ekstra lille løft i en kort periode, jamen så ville vi altså have mulighed for at hjælpe folk i gang med fuld understøttelse i den periode og tilbage på arbejdspladsen igen.
Det er jo det, der har været tanken.
Men som jeg nævnte, har vi set, at det her har eskaleret virkelig meget på de videregående uddannelser.
Man kan jo stille sig det spørgsmål, om det er o.k. på den lange bane, når vi er i den situation, vi er i.
Jeg tror, at noget af det, som er med i overvejelserne, når vi skal finde ud af det, der ikke er særlig nemt, nemlig at lave begrænsninger af de her ting, vil være: Hvor gør det mindst ondt, og hvordan er det mest fornuftigt at tune vores system for videregående uddannelse?
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Sagen er jo den, at medarbejdere, der er parat til at uddanne sig for at komme ind i et nyt job – hvilket vi ærlig talt troede at regeringen var optaget af, men det er regeringen så ikke – selv vælger at gå fra deres fulde løn til dagpengeniveau.
Det gælder jo så ikke længere, for nu er det kun 80 pct. af dagpengeniveauet.
Vi har i Folketingets Uddannelsesudvalg haft besøg af en række folk, der er kommet med eksempler på, hvordan man har kunnet bruge den fleksible voksen- og efteruddannelse sådan, at hvis man blev fyret fra Lindø, kunne man i opsigelsesperioden omskole sig, få det, man manglede i hf-fagpakken, og så gå i gang på videregående voksenuddannelse for at blive pædagog, socialrådgiver eller fængselsfunktionær bare for at nævne tre helt konkrete eksempler på job, folk har fået i stedet for at blive fyret.
Hvorfor vil Venstre skære ned på de muligheder?
Troels Christensen (V), 2010-11-12:
Jamen vi er da helt enige om, at vi gerne havde været nedskæringerne foruden, hvis vi havde været i en situation, hvor vi havde haft balance i økonomien.
Det er vi altså ikke, og vi tager altså den balance meget alvorligt.
For vi har været meget nervøse for, at jobbene ellers slet ikke ville være der.
Altså, vi skal sikre os, at vi i det her land har styr på finanserne, at vi har penge til at investere i vækst.
Så det er jo en balancegang, vi går hver eneste dag.
Vi må sige, når vi står i den situation, at hver eneste dansker hver dag bruger 50 kr. for meget, så kan vi altså ikke bare blive ved at køre ud ad den tangent.
Jeg ved, at hvis vi følger den socialdemokratiske ordførers partis politik, vil det betyde, at i stedet for at vi hver eneste dag bruger 50 kr. for meget i forhold til det, vi tjener, så skal vi lægge 17 kr. mere oveni.
Det mener vi i Venstre ikke er fornuftigt.
Det er derfor.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-11-12:
Jeg har to korte spørgsmål til ordføreren.
Tror Venstres ordfører, at vi i fremtiden får brug for, at vores arbejdsstyrke har et højere eller et lavere uddannelsesniveau?
Det var spørgsmål nr. 1.
Altså, om Venstres ordfører tror, at vi i fremtiden får brug for, at arbejdsstyrken har et højere eller lavere uddannelsesniveau.
Spørgsmål nr. 2 er: Tror ordføreren, at det her forslag, som vi i dag behandler, vil betyde, at flere eller færre voksne efteruddanner sig, videreuddanner sig?
Det var to spørgsmål.
Troels Christensen (V), 2010-11-12:
Jamen jeg er da helt overbevist om, at uddannelse er vejen frem, og det er jo også derfor, at vi i Venstre har prioriteret videreuddannelse så højt, som vi har gjort.
Man kan da være glad for, at vi ikke ligger på det niveau, som den tidligere regering lå på i 2001.
Vi investerer jo mange, mange flere milliarder i videreuddannelse, end vi gjorde dengang, og det er også, fordi vi prioriterer det.
Så det er jeg da rigtig glad for.
At vi så har en opbremsning, og at vi omprioriterer nogle af tingene, som vi gør her i genoprettelsesplanen, skyldes jo, at det er det, der er sund fornuft set fra regeringens side.
Vi prioriterer altså her f.eks. praktikpladser, hvor vi bruger milliarder af kroner, og vi bruger flere penge på folkeskolen.
Vi møblerer altså om og giver de unge bedre muligheder.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-11-12:
Det er lidt mærkeligt at stå her og høre Venstres ordfører sige, at de unge får bedre muligheder, når vi samtidig ved, at man skærer på ungdomsuddannelserne.
Vi skal senere i dag behandle et forslag, der gør det væsentlig dyrere at komme til og fra sin ungdomsuddannelsesinstitution.
Man skærer altså også over for de unge.
Så siger Venstre: Jamen vi omprioriterer.
Nej, man skærer ned!
Det må man da i det mindste kunne sige åbent og ærligt.
Det er da pinligt andet.
Man skærer ned!
Så må man sige, at det, vi oplever, er en ren tilståelsessag, for på den ene side siger Venstres ordfører, at vi kommer til at få brug for et højere uddannelsesniveau i fremtiden, men på den anden side lægger man et forslag frem, hvor man eksplicit skriver, at konsekvensen vil være, at færre voksne uddanner sig.
Troels Christensen (V), 2010-11-12:
Det er fuldstændig rigtigt, at det er en ren tilståelsessag fra min side i forbindelse med det, jeg sagde før, nemlig at vi bruger langt, langt flere penge på videreuddannelse, end vi gjorde, da den tidligere regering havde magten, og det er jeg både glad for, og det er jeg stolt af, og jeg er faktisk også stolt over, at vi tør tage fat, at vi viser ansvar for den danske økonomi og får tunet vores uddannelsessystem sådan, at det bliver mere målrettet, for det er det, det handler om.
Det er også derfor, vi har sikret, at f.eks. de kortuddannede på VUC skal give et mindre beløb oven i basispriserne på de basisfag, der er.
Det er jo, fordi vi vil målrette tingene noget bedre, og det er det, vi gør, og jeg synes også, det er det rigtigste at gøre, når vi er i den situation, som vi er i.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-12:
Tak for det.
Jamen vækstforum har lavet en diagnosticering af, at vi har de udfordringer for at få vækst her i vores land, og noget, der er vigtigt for os her i landet, er, at der er uddannede borgere, sådan at der f.eks. er masser af firmaer udefra, der har lyst til at nedsætte sig her i landet og lave arbejdspladser her i landet.
Er det ikke noget af det, vi har brug for?
Derfor vil jeg spørge, om det her forslag, som kommer nu, ikke er en kortsigtet besparelse, som får store konsekvenser på lang sigt, altså at vi ikke kan holde vores uddannelsesniveau her i Danmark.
Troels Christensen (V), 2010-11-12:
Nej, jeg er bange for, at havde vi sejlet med på den galej, som vi hører om her, ville der jo ske det, at det ville være nødvendigt at gå ud og sige til folk: Nu skal I altså aflevere endnu flere penge i skat end det, I gør i forvejen.
Og hvad vil der så ske?
Jamen så vil der jo ske det, at omkostningerne ville stige rundt omkring i virksomhederne, konkurrenceevnen ville falde, endnu flere ville flytte ud af landet, renten ville stige, og vi kunne blive ved.
Det ønsker vi altså ikke.
Derfor ønsker vi at have balance i vores økonomi.
Det er jo vigtigt at tænke på, at i dag er andelen af bruttonationalproduktet, når vi ser på den offentlige sektor, helt oppe i nærheden af 30 pct.
Det er jo den, der er for stor.
Det er jo den, der er vokset.
Det vil sige, at vi altså har et større forbrug i Danmark, end hvad godt er, og der er vi nødt til via mange bække små rundt i hele systemet at finde ud af, hvordan vi kan gøre tingene lidt bedre.
Det koster alle steder, sådan er det bare, og derfor er det ansvarligheden, der er afgørende for Venstre.
Anna Kirsten Olesen (S), 2010-11-12:
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Kan ordføreren ikke se det med, at når vi har så mange ledige, som vi har i vores land for øjeblikket, ville det da være rigtig godt at få dem uddannet og opkvalificeret, mens de gik og var ledige, så de kunne gå ind og tage de job.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at det her forslag ikke giver dem stor anledning til det?
De, der nu går og er arbejdsledige, som før havde mulighed for at blive uddannet i deres opsigelsesperiode og dermed bedre kvalificeret, taber da på det her forslag.
Er vi ikke enige om det?
Troels Christensen (V), 2010-11-12:
Vi er helt enige om, at det bliver sværere som arbejdsgiver at fastholde medarbejderen med den nye ordning og sige: Ved du hvad, mens du er her på vores virksomhed, kan vi give dig SVU'en, men lige så snart vi har fundet ud af, at der ikke mere er plads til dig på vores arbejdsplads, er det slut.
Vi har sagt, at det her system primært er tunet til dem, der er i beskæftigelse, og ikke til dem, der er uden for beskæftigelse.
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Det er jo trist, at Dansk Folkeparti åbenbart ikke mener, at det er kernevelfærd, at man har muligheden for at uddanne sig som voksen her i Danmark.
I Socialdemokratiet synes vi, at det er en del af kernevelfærden, ikke alene fordi det er dybt fornuftigt, at man kan uddanne sig videre igennem hele livet, men også fordi det er afgørende for at ruste virksomhederne til, at de kan klare den økonomiske krise og have de medarbejdere med de kompetencer, der skal til.
Men det er så ikke en del af det, som Dansk Folkeparti mener er kernevelfærd, og derfor lægger man stemmer til de her massive nedskæringer, som rammer socialt skævt.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvorfor det så oven i købet også lige er blevet strammet her til sidst, sådan at Dansk Folkeparti også vil fjerne, at medarbejderne kan uddanne sig med SU i opsigelsesperioden, når medarbejderne er blevet opsagt.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-11-12:
Uddannelse er også en del af kernevelfærden, synes jeg, og vi har jo også i Danmark et utrolig godt og udbygget uddannelsessystem, uanset om man vil tage en ungdomsuddannelse, en videregående uddannelse, eller om man vil tage en voksenuddannelse eller en efteruddannelse.
Og sådan er det stadig væk efter det her lovforslag i dag – sådan er det stadig væk.
Det er stadig væk en del af kernevelfærden, og det er også stadig væk noget, som vi prioriterer.
Men det er selvfølgelig utrolig let for et parti som Socialdemokraterne at stå i salen og sige: Jamen vi betragter det som en del af kernevelfærden, så man må ikke finde en krone på området.
Det er utrolig let, når man bare fremlægger en økonomisk plan, som er en stor gavebod, og som ikke engang er finansieret.
I den her plan, som Dansk Folkeparti er indgået i med regeringen, og som Kristendemokraterne har tilsluttet sig med finanslovaftalen for 2011, er hver en krone finansieret, og der må man bare sige, at det er den ikke i den plan, som Socialdemokraterne har fremlagt sammen med Socialistisk Folkeparti herinde i Folketinget.
Christine Antorini (S), 2010-11-12:
Vi er også optaget af, hvordan kommunerne kan blive mere effektive, og jeg vil bare gerne opfordre den konservative ordfører til at læse S og SF's to planer, nemlig »En Fair Løsning« og finanslovudspillet, for deri bliver der faktisk også hentet en besparelse på effektivisering i kommunerne.
Men det er rigtigt, at vi jo så prioriterer forskelligt i forhold til hovedpunkterne.
Vi mener, at vi er nødt til det, fordi krisen er så stor, bl.a. på grund af den politik, som regeringen har ført.
Det er ikke det hele, men også på grund af regeringens politik, hvor der er blevet givet rigtig mange milliarder i skattelettelser.
Og så ved jeg godt, at vi nu får den samme smøre om, at det er fuldt finansieret.
Ja, i 2019.
Men det er altså nu, vi står og skal investere i uddannelse, for at det har en effekt direkte på det arbejdsmarked, der forhåbentlig kommer mere gang i om nogle år.
Derfor vil jeg spørge De Konservative, om ordføreren stadig væk mener, at virksomhederne nu bare vil spekulere i det, altså at det er grunden til, at man fjerner SVU’en i opsigelsesperioden.
Det er jo det, vi diskuterer i den her debat, altså SVU’en.
Den skal også fjernes, fordi arbejdsgiverne ellers vil spekulere i det.
Det sagde den konservative ordfører i går.
Mener den konservative ordfører også det i dag?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-12:
Det sagde jeg ikke i går.
Jeg sagde, at der var et problem med den måde, som systemet er opbygget på, altså at man kan lave en lang opsigelsesperiode.
Det betyder så, at man i virkeligheden kan opsige folk hurtigere, fordi man har en forventning om, at staten vil betale for, at de så uddanner sig efterfølgende.
Den konstruktion synes vi ikke er hensigtsmæssig.
Det er hensigtsmæssigt, at vi har klare linjer, og at opkvalificeringsindsatsen efter opsigelse ligger i Beskæftigelsesministeriet.
Jeg har læst »En Fair Løsning«.
Jeg er ikke imponeret af den finanspolitik, der bliver lagt frem fra Socialdemokraternes side, hvor man vil brandskatte virksomheder og borgere med over 30 mia. kr. ekstra og ødelægge vores velstand på den måde, samtidig med at man vil forøge statsunderskuddet.
Og så er der myten om de ufinansierede skattelettelser.
Jeg har sagt det før: Jeg ville ønske, det var rigtigt, at vi havde lavet store skattelettelser.
Jeg mener, at det er forkert.
Vi har verdens højeste skattetryk i Danmark.
Erika Lorentsen (RV), 2010-11-12:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede her i dag, skal jeg gøre rede for Det Radikale Venstres indstilling.
Vi har haft et godt uddannelsessystem til at skabe muligheder for livslang uddannelse.
I Det Radikale Venstre mener vi, at alle bør have ret til en gratis kompetencegivende uddannelse.
Dernæst bør vi sikre os relevante muligheder for, at medarbejdere kan skifte spor i deres arbejdsliv, og muligheder for, at ufaglærte medarbejdere kan opnå uddannelse i deres voksenliv, bl.a. ved at kunne optjene mulighed for at deltage i uddannelse med statens voksenuddannelsesstøtte på videregående niveau – altså SVU’en – og at kortuddannede medarbejdere kan få mulighed for at øge deres kompetencer.
Det bliver ikke muligt, at man på rimelige vilkår kan tage en kompetencegivende uddannelse som voksen, hvis det ikke er lykkedes for en som ung.
SVU’en til fagspecifikke kurser afskaffes fra 2012.
Det var ellers en del af trepartsaftalen fra juli 2008 mellem regeringen, KL, Danske Regioner, FTF og LO, som alle var enige om behovet for at øge aktiviteten på netop de fagspecifikke kurser.
Men det er man åbenbart ikke enige om længere, og der er ikke anden begrundelse end et behov for at spare på uddannelsesmulighederne.
Det er kortsigtet og uklogt, og det forringer Danmarks muligheder for at komme ud af krisen gennem øget produktivitet og opkvalificering af medarbejdere.
OECD anbefaler lande, der vil spare på de offentlige budgetter, at de friholder uddannelse og forskning for besparelser.
I Det Radikale Venstre er vi enige med OECD, og vi kan derfor ikke støtte lovforslag nr. L 41.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-11-12:
Hvor er det pinligt!
Vi taler om voksne menneskers muligheder for efteruddannelse, og så tillader Dansk Folkepartis ordfører, som har lagt stemme til de her massive forringelser, sig at stå her på talerstolen og sige: Jamen det er jo, ligesom hvis man sidder og kigger på husholdningsbudgettet, og så må man skære ugebladet fra.
Det er voksne menneskers mulighed for at kunne finde en plads på det danske arbejdsmarked i fremtiden, vi taler om.
Det her er noget af det mest ufornuftige, jeg har set meget længe fra denne regering, for vi står i en situation, hvor tusindvis af mennesker har mistet deres arbejde.
Det er mennesker, som har knoklet hver dag, og som har betalt deres skat, men deres arbejdsplads er blevet nedlagt.
De får to ting: De får en halveret dagpengeperiode, og de får en forringet mulighed for at videreuddanne sig.
Der er som bekendt intet, der tyder på, at der i fremtiden vil komme flere ufaglærte job i Danmark – intet.
Alligevel tillader man sig fra regeringen og Dansk Folkepartis side at skære ned på de her menneskers mulighed for at uddanne sig og tilpasse sig arbejdsmarkedet.
Jeg må sige, at det er et ubegavet forslag, det er et usympatisk forslag, og det er et helt ekstremt kortsigtet forslag.
Det her er så kortsigtet.
Det er uklogt af hensyn til den enkelte – det enkelte menneske, der er blevet fyret fra sit arbejde, og som nu bliver dårligere stillet i forsøget på at tilpasse sig de videre muligheder – og det er uklogt i forhold til vores samfundsøkonomi.
Nu har vi flere gange hørt de borgerlige sige, at regningen ikke skal sendes videre til børneværelset
, men hvis man ikke gør noget ved, at der er en stor gruppe af ufaglærte mennesker i vores samfund, der ikke kan få noget job, så bliver der sendt en stor regning videre til børneværelset.
Hvis man ville gøre noget ved det, skulle man selvfølgelig sørge for at bruge den her situation på, at så mange som overhovedet muligt fik sig en uddannelse og tilpassede sig det nye arbejdsmarked.
Enhedslisten er imod det her forslag.