runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2015-03-17:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg skal bare spørge, hvordan ordføreren ser på oplysninger om borgernes samliv.
Det er vel noget, der vedrører borgernes privatliv – er det ikke?
Og hvad mener ordføreren med, at sådan nogle oplysninger om borgernes samliv nu kan samkøres i registre og videregives til andre offentlige myndigheder uden borgerens samtykke?
Mener ordføreren virkelig, at det er betryggende for retssikkerheden?
Lotte Rod (RV), 2015-03-17:
I Danmark har vi et stærkt velfærdssystem.
Det er vi glade for og stolte af i Radikale Venstre.
Det er jo ikke kun et spørgsmål om, at folk snyder, det er også et spørgsmål om, at der sker fejl hos både borgere og myndigheder, måske fordi man ikke lige har fået opdateret nogle oplysninger.
Vi har haft Deloitte til at undersøge, om det er mest hensigtsmæssigt og mindre ressourcekrævende, hvis vi anvender en registersammenkøring, og det er faktisk meget mere effektivt end at basere sådan en kontrolindsats på f.eks. anonyme anmeldelser.
Samtidig kan vi også se, at det vil være ret dyrt og besværligt, hvis det ligesom var den enkelte kommune, som skulle til at anskaffe og udvikle sådan et registersammenkøringssystem, og det er baggrunden for, at vi med det her forslag foreslår at bruge det system og de kompetencer, som allerede er i Udbetaling Danmark.
I Radikale Venstre har vi lagt stor vægt på retssikkerheden i det her forslag, og der er især to punkter, som er vigtige for os.
For det første må Udbetaling Danmark kun registersammenkøre ikkefølsomme personoplysninger, og det vil altså sige de oplysninger, som man har på et objektivt grundlag om indkomst og formue, bopæl og adresse, og om man er enlig, samlevende, gift eller har børn.
Derimod må Udbetaling Danmark ikke foretage registersammenkøring af følsomme personoplysninger.
Det betyder f.eks., at Udbetaling Danmark under ingen omstændigheder må foretage registersammenkøring af oplysninger om helbred og medicinforbrug eller lignende, og de må heller ikke tjekke, om man f.eks. opfylder betingelserne for førtidspension, om man har været til psykolog, har begæret skilsmisse, får hjælpemidler fra kommunen, eller om man står i strafferegisteret.
Det er skarpt afgrænset i lovforslaget her.
Udbetaling Danmark må jo ikke selv gå ind på de områder, som hører under kommunerne, og derfor vil Udbetaling Danmark sende en liste over de ting, som man kunne være bekymret for, til den enkelte kommune, og så er det så op til kommunen at vurdere, om man vil gå yderligere ind i sagen.
Lige så snart Udbetaling Danmark har sendt listen videre, skal den slettes hurtigst muligt.
Som borgere skal vi altså ikke registreres nogen steder, hverken hos Udbetaling Danmark eller i kommunen.
Man vil kun kunne se, at der er sket en registersammenkøring i de sager, hvor kommunen faktisk er gået videre med det og har truffet en afgørelse om f.eks. at stoppe eller ændre ydelsen.
Og det er meget vigtigt for mig, at der heller ikke kan træffes en afgørelse alene på baggrund af registersammenkørslen; det vil altid kræve, at kommunen går yderligere ind i sagen.
Dermed kan Radikale Venstre støtte forslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-03-17:
Jeg kan godt bekræfte, at der desværre har været nogle konkrete sager, som jeg også selv har læst om, og at jeg da også har bemærket, hvornår regeringen startede med at tale om det, og hvornår lovforslaget så foreligger.
Der er gået en rum tid, lad os sige det på den måde.
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Det her lovforslag er en opfølgning på regeringens strategi mod æresrelaterede konflikter, som blev lavet i 2012.
Målet med den strategi er at sikre, at alle borgere i Danmark kan nyde de samme basale rettigheder.
Det gælder retten til selv at vælge sin ægtefælle, retten til ligestilling mellem kvinder og mænd og retten til selv at vælge det liv, som man ønsker at leve.
Desværre oplever vi, at der er nogle unge, der udsættes for social kontrol og er underlagt familiens krav om at leve efter et bestemt æreskodeks.
I værste fald betyder det, at nogle børn og unge udsættes for undertrykkelse eller tvang og i nogle tilfælde vold og andre overgreb fra familiens side.
Det vil vi ikke acceptere, og derfor er indsatsen mod æresrelaterede konflikter vigtig.
Det her lovforslag følger så op på den del af strategien, der handler om støtte til de unge.
Konkret betyder lovforslaget, at borgere, som efter politiets vurdering har et særligt behov for adressebeskyttelse, kan registreres uden fast bopæl i cpr-registeret.
Det betyder, at borgerens faktiske bopæl eller faste opholdssted ikke fremgår af CPR.
På den måde bliver borgeren sikret mod uretmæssig udlevering af oplysninger om adressen fra CPR.
Så indsatsen mod æresrelaterede konflikter er helt central for Socialdemokraterne og regeringen.
Vi vil ikke acceptere, at borgere i Danmark udsættes for utilbørlig social kontrol, tvang, trusler og vold.
Med det her lovforslag opnår vi en bedre beskyttelse for de berørte unge, og derfor støtter vi lovforslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-03-17:
Jeg forstår ikke de bandbuller, for det var bandbuller, altså flertal, som Leif Mikkelsen her kommer med.
For det første er der det her med, at det er et tilskud.
Hvad nu, hvis Folketinget havde vedtaget at bygge en bro til øerne, som er langt dyrere i anlæg, i afskrivning, i forrentning, i vedligeholdelse osv. – hvad så?
For det kunne jo også give trafikal ligestilling.
Hvad havde synspunktet så været fra Liberal Alliances side?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det andet er, at for øerne – for de flestes vedkommende i hvert fald, i hvert fald for småøernes vedkommende – er det et meget lillebitte mindretal i den store kommune, og det er jo nemmere at tryne et lillebitte mindretal, for de kan ikke bare argumentere sig frem, selv om der er mange øer, der gør det.
Men de kan alligevel ikke vinde gehør for deres synspunkter.
Men det vil Liberal Alliance åbenbart ikke.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-03-17:
Tak for det.
Ja, det tyder jo på, at ministeren kan notere fuld begejstring for et forslag, som står klart for de fleste.
Nu er det et tilskudsforslag, og det er noget af det, vi hylder og berømmer, altså når vi kan yde tilskud, og Liberal Alliance skal ikke skuffe Folketinget med at sige, at vi ikke kan medvirke til det her, for der er besværligheder nok på de her småøer.
Men i bund og grund mener jeg sådan set, at man i samme åndedrag er nødt til at bemærke, at vi i øvrigt spænder ben for det samme erhvervsliv i en række andre sammenhænge.
Det gør vi med vores afgiftspolitik, vores skattepolitik, de dårlige rammevilkår, planloven, kystsikringsloven og mange andre ting, som gør det svært at være erhvervsliv.
Så det er rigtig godt at gøre noget ved besværlighederne fra den politik, der har været ført – og den har efterhånden været ført ret længe – og sige, at det lapper vi lidt på, for så yder vi nogle tilskud.
Så har man rigtig gang i Tilskudsdanmark i det hele taget og i omsætning, administration og bureaukrati, i stedet for at folk i højere grad kunne tjene deres egne penge og i højere grad kunne klare sig selv.
Så det er et spørgsmål om, hvilken politik der føres.
Når så alle svinger sig op til at sige, at vi nu skal sikre, at pengene også går til det, er det jo rart.
Og hvis man kan finde eksempler på, at det ikke er gået så godt, er der altid belæg for at foreslå, at der skal være flere regler og mere kontrol og mere sikkerhed for, at pengene lander der, hvor de skal.
Det mener jeg så vi en gang imellem herinde bør holde op imod det kommunale selvstyre, nemlig have respekt for de byråd, der sidder derude, og som er valgt af de borgere, som også er på øerne.
De borgere må så lære at tage det her ind i debatten, når de vælger byråd, og få afklaret holdningen til, hvordan man skal behandle de her områder, sådan at det ikke ligesom er en folketingssag at skulle overrule nogle byråd og lappe på fejlbeslutninger eller forkert forbrug af penge osv.
Så jeg synes egentlig, det fra Folketingets talerstol skal lyde til de her kommuner, at de skal leve op til deres ansvar, men også til borgerne, at de skal afæske deres byrådsmedlemmer svar på, hvad man kan forvente, når de stiller op.
For man skal erindre sig, at når man nærmer sig et valg, også et byrådsvalg, er der mulighed for, at der også vil blive hørt efter, hvad der bliver sagt.
Det bør man så benytte sig af.
Derfor vil jeg bare sige, at det ikke ligger lige i kortene for Liberal Alliance at være med til at lave flere benspænd for det kommunale selvstyre.
Vi synes faktisk, det er nok med det, vi her indfører, nemlig at der skal laves en redegørelse til ministeren osv.
Det giver jo i samme åndedrag øget administration, og det er egentlig ærgerligt, at det er nødvendigt, for det burde virkelig være en æressag for et byråd at forfølge de signaler, der er sendt herfra.
Så med de ord vil jeg sige, at selv om vi ikke er en del af vækstaftalen – og det er vi ikke, fordi der er så meget andet, der ikke er så godt i den vækstaftale – er der da hjørner, der falder ud på en måde, som vi kan støtte.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-03-17:
Det her lovforslag er, som flere andre ordførere har sagt, jo en del af en bred politisk aftale, hvoraf det fremgår, at der afsættes en ramme på 50 mio. kr. i 2015 og 125 mio. kr. årligt fra 2016 og frem til en permanent nedsættelse af færgetaksterne for erhvervstransport til og fra øerne med henblik på at understøtte erhvervsudviklingen i øsamfundene.
Det er et mål, som ligger i smuk forlængelse af SF's politik for de danske yderområder.
Samtidig er der den styrke ved lovforslaget, at ministeren i modsætning til, hvad der gælder for generelle bloktilskud, har større sikkerhed for, at tilskuddene går målrettet til at billiggøre transporten til og fra de små øer.
Ministeren får nemlig hjemmel til at gøre tilskuddet til kommunerne betinget af, at det særlige tilskud, der allerede i dag ydes i medfør af § 20, stk. 1, i lov om kommunal udligning til kommuner med småøer, er anvendt i overensstemmelse med intentionerne bag forhøjelsen, det vil sige til dækning af de særlige udgifter, kommunen har i forbindelse med færgedrift til øerne.
SF støtter forslaget.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-03-17:
Undskyld, formand, men det er den forkerte tale, jeg har fået printet ud, så jeg står sådan lige og er lidt på spanden.
Men jeg går i gang.
L 159 er forslag til lov om ændring af lov om kommunal udligning og generelle tilskud til øer og om nedsættelse af færgetakster for godstransport til og fra øer.
Lovforslaget indebærer et tilskud til nedsættelse af færgetaksterne med op til maksimalt 80 pct. af færgetaksterne pr. 1. januar 2015, og det er eksklusive vareafgift opkrævet af havnene.
Tilskuddet gives til kommuner med ikkebrofaste øer og økommuner.
Der er afsat 20 mio. kr. i 2015 og 35 mio. kr. årligt fra 2016.
Mindre varevogne under 3.500 kg, der i dag registreres som personbiler, vil være omfattet af ordningen, idet det antages, at en stor del af transporten, der foregår til og fra øerne, netop foretages i de mindre varevogne.
Med dette forslag giver vi de trængte yderområder et løft, og det skal sikre både fortsat bosætning, erhvervsudvikling og udvikling i det hele taget af vores øer, især inden for turismeerhvervet.
Radikale Venstre støtter forslaget fuldt ud.
Tak for ordet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-03-17:
Tak for det.
Det er jo altid dejligt, når det, som vi i Dansk Folkeparti kæmper for, endelig bliver gennemført.
Det her var jo vores krav til vækstpakken, altså det, at vi ville have en reduktion i forhold til godstransporten til og fra øerne.
Og det er rigtig dejligt at se, at det nu bliver en realitet.
Det er skønt at bo på øerne, det er dejlige samfund, som vi skal bakke op om er blomstrende helårssamfund, men de er altså udfordret i forhold til bl.a. erhvervsdelen, og det er den del, vi i dag giver et skub.
Men for at være sikker på, at det her også bliver gennemført efter de gode intentioner, vi har, så tænker jeg, det er vigtigt, at vi gør det sådan, at det ikke er muligt for kommunerne at tolke den lovgivning, vi sender ud i dag.
Det er sådan, at for noget tid siden vedtog regeringen jo sammen med Enhedslisten det her med § 20-tilskuddet.
Og der står her, at Økonomiog Indenrigsministeriet i juni 2014 gennemførte en rundspørge i de kommuner, som modtager § 20-tilskud, om, hvad de ekstra midler skulle anvendes til i 2014.
Rundspørgen viste, at de ekstra midler på det tidspunkt kun i begrænset omfang var udmøntet i initiativer i forhold til intentionerne om udvikling af færgedriften.
Med andre ord var det bestemt ikke alle pengene, som man afsatte til småøerne, der også endte med at havne på småøerne.
Det er den fejl, vi ikke skal begå en gang til, og derfor tænker jeg, at det er utrolig vigtigt, at vi så i stk. 6 erstatter ordet kan, ikke med ordet skal, men med, at økonomi- og indenrigsministeren fastsætter regler om det.
For det er meget vigtigt, at det overhovedet ikke er tolkbart for kommunerne.
Jeg synes, det er fint, at de skal aflevere en redegørelse om det, men jeg synes, det er vigtigt, at vi over for kommunerne gør det klart, at det her altså er noget, de skal.
Vi synes, det er alle tiders, og vi er rigtig glade for regeringens opbakning til Dansk Folkepartis forslag.
Men lad os nu sikre, at det bliver gjort ordentligt fra starten af.
Det værst tænkelige, vi kan komme ud for, er, at vi om 1½ eller 2 år står i en situation, hvor småøerne kommer og siger til os: Nu bruger vores kommuner pengene til alt muligt andet.
Det er utrolig vigtigt, at vi ikke havner i den situation, så lad os gøre det ordentligt fra starten af.
Med det kan vi selvfølgelig godt støtte forslaget i Dansk Folkeparti.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-03-17:
Tak, formand.
I Socialdemokratiet arbejder vi for et sammenhængende Danmark med vækst og muligheder i alle dele af landet, og det ved vi kræver investeringer.
Derfor er jeg rigtig glad for dette lovforslag, som jeg anser for et væsentligt skridt på vejen til bedre vilkår for Danmarks øboere.
Når jeg sammen med de gode kollegaer i Landdistriktsudvalget har været på besøg på Danmarks øer, har folk været rigtig gode til at forklare om deres problemstillinger og de barrierer, som de støder på i hverdagen.
Ud fra deres fortællinger står det klart, at færgeforbindelse til fastlandet, der både er lettilgængelig og mulig at betale, er helt essentiel for øboernes trivsel og øernes mulighed for vækst.
Det er både en mulig og overskuelig konkret opgave, som Danmarks folkevalgte må tage på sig, og det gør vi så her i dag.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er en del af den vækstpakke, der blev indgået aftale om i juni sidste år, og med lovforslaget sikrer vi, at fragt til og fra øer, som ikke er brofaste, gøres billigere.
Helt konkret vil vi yde tilskud til økommuner og kommuner med mindre øer, som så skal bruges til at sænke billetpriserne på godstransporten.
I dag er det dyrt at fragte gods ad færgevejen til både de små og de store øer.
Det betyder, at det er svært at drive dagligvarehandel, at landbrugsprodukterne er dyrere at producere, og at de virksomheder, der leverer varer til fastlandet og til eksport ud af Danmark, er pålagt en ekstra udgift, der gør det svært for dem at konkurrere og dermed bevare arbejdspladserne på øerne.
Ved at vedtage L 159 giver vi således øboerne bedre mulighed for at kunne leve på vilkår, der ligner det, der gælder for resten af Danmarks befolkning, og det sikrer en forbedring af betingelserne for forretning og produktion på vores øer.
Der er dog ikke tale om, at tilskuddet gives uden krav, for der er tale om mange penge, nærmere bestemt 50 mio. kr. i år og 125 mio. kr. fra næste år og fremad.
Derfor bliver det også muligt for økonomi- og indenrigsministeren at fastsætte regler, der sikrer, at de penge, der gives i tilskud, rent faktisk anvendes til at nedsætte fragtraterne.
Det sikrer, at pengene bliver brugt efter formålet, og det er rigtig fornuftigt.
Når det er sagt, vil jeg gerne slå fast, at det skal være en enkel og let ordning at administrere.
Vi skal ikke skabe mere belastning for kommuner med småøer eller økommuner end højst nødvendigt.
Med en reduktion i færgebilletpriserne på godstransport på op til 80 pct. får Danmarks mindre øer nogle mere rimelige betingelser, og det er til alle danskeres fordel.
De bedre betingelser kan bane vejen for vækst på småøerne og i økommunerne, og det er en nødvendighed, hvis vi ønsker et fortsat sammenhængende Danmark.
Det ønsker Socialdemokraterne, og derfor kan vi støtte forslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-03-17:
Dette lovforslag omhandler nedsættelse af færgetakster for godstransport til og fra øer.
Forslaget er et led i udmøntningen af vækstaftalen, som Venstre er en del af.
Venstre kan af denne grund, men også fordi det indholdsmæssigt er et godt forslag, støtte lovforslaget.
For Venstre er det meget vigtigt, at der i højere grad bliver skabt ligestilling mellem vores øer og det øvrige Danmark.
Her taler vi om 26 småøer og fem økommuner, hvoraf ingen er brofaste.
Mandø har jo Ebbevej, og derfor er Mandø ikke omfattet af lovforslaget.
De fem økommuner er Bornholm, Ærø, Samsø, Fanø og Læsø.
Lovforslaget vil helt klart skabe øget vækst på øerne, nemlig ved at producenter på øerne kan få afskibet deres produktion til 80 pct. lavere udgifter, end det er tilfældet i dag.
Produkter, der skal til øerne som f.eks. såsæd, kunstgødning, købmandsvarer m.m., får samme vilkår.
Enhver kan sige sig selv, at det har stor betydning for at sikre øerne som levende helårssamfund.
Når øerne således bliver mere konkurrencedygtige på varer, vil det også have afsmittende, positiv betydning for bosætning og turisme.
Vi må ikke lade øerne sejle deres egen sø.
Øerne er med til at give Danmark karakter og identitet, og det skal bevares og udvikles.
De mennesker, der forsøger at opretholde øernes liv ved at drive virksomhed, skabe sociale og kulturelle aktiviteter eller ved at bosætte sig på øerne, skal ikke ved høje færgeafgifter straffes på deres varer og gods.
Jeg håber, at vi også senere kan se på nedsættelse af takster på al øvrig transport, som der for få dage siden er fremlagt rapport om, og som der efterfølgende skal ske politisk behandling af.
Som sagt, Venstre kan varmt støtte forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-03-17:
Det er da et interessant synspunkt, vil jeg sige til hr. Flemming Damgaard Larsen, nemlig at Folketinget skulle være bedre til at varetage borgernes interesser på øerne end de byråd, de selv vælger, vælger direkte og er en del af.
Det er da noget nyt i mine ører.
Det er især nyt, at det kommer fra hr. Flemming Damgaard Larsen, som har erfaring fra arbejde i byråd osv., at Folketinget skulle være bedre til at rulle ind over og sige, at de her byråd nok ikke er så gode til at varetage deres egne borgeres interesser, og at vi er bedre til at gøre det her fra Christiansborgs side.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-03-17:
Det er klart, at det kommunale selvstyre er rigtig godt til, at man kan indrette sig lokalt med hensyn til den måde, kommunen skal udvikle sig på, osv.
Men når det handler om små mindretal, der kan komme i klemme, så er det godt, der er en storebror, der kan beskytte disse små mindretal, og det er der altså mange af småøerne, der er.
De er et meget, meget lille mindretal i den helt store kommune, og der er det altså nemmere at tryne den lille frem for at forsvare vedkommende.
Det ser vi utallige eksempler på, når det handler om småøernes situation.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-03-17:
Jeg ønsker bare at hejse flaget, i forhold til at det vil være rigtig godt at få det lokale selvstyre pudset så meget af, at man derude lever op til det ansvar og de forventninger, der er, og at man tager hånd om de her problemer, som fører til, at man skal have særlige tilskud til særlige formål osv.
Det er rigtigt, at vi nok ikke er i den ideelle verden, og det er, fordi vi meget længe – altid – har lavet central lovgivning og flere lappeløsninger og flere tilskud og særregler og indrapporteringer osv.
Til sidst er det bare et spørgsmål om, at man sådan set kan klare sig som byrådsmedlem, hvis bare man overholder alle de regler og love osv., der er vedtaget.
Og det er ærgerligt; jeg mener faktisk, det reducerer værdien af byrådet og dermed også forventningen til, at der sidder nogle, der faktisk kan tænke selv og finde ud af, hvad der er godt for deres borgere, hvad der er godt der, og hvordan de bruger pengene bedst muligt.
Så det er sådan set en appel: Det er alvorligt, så det er ikke nok bare at regne med, at det kommer herfra.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-03-17:
Det er sådan, at i den ideelle verden ville det jo være sådan, at når vi laver lovforslag herinde på Christiansborg, bliver de selvfølgelig udmøntet i den form, vi har lavet dem i, således at når vi vedtager et lovforslag, eller når regeringen og Enhedslisten bliver enige om 15 millioner ekstra til småøerne, så går de til småøerne og ikke til de slunkne kommunekasser.
Og når vi bliver enige om nedsættelse i forhold til godstransport på øerne, skal det i den ideelle verden være sådan, at pengene selvfølgelig går til det.
Men i virkelighedens verden ser det jo desværre anderledes ud.
Er hr. Leif Mikkelsen ikke enig i, at det, som vi er i gang med at behandle her, ikke er noget, vi gør for at tilfredsstille nogle kommuner, men noget, vi gør for øernes skyld?
Henning Hyllested (EL), 2015-03-17:
Jamen her er jo ikke bare, hr. Leif Mikkelsen, tale om signalgivning.
Her kommer vi faktisk – ligesom i de andre tilfælde, jeg nævnte i mit første indlæg – med en pose penge, endda en ganske pæn pose penge i det her tilfælde: 80 mio. kr. om året.
Det er da ikke peanuts, trods alt.
Her kommer vi med en pose penge, som vi har nogle helt klare intentioner med hvad skal bruges til.
Der mener jeg da, det er helt legitimt for Folketinget at sige: På trods af kommunalt demokrati osv. vil vi ikke have, at I bruger pengene til noget andet og putter dem i den slunkne kommunekasse.
Der er jo i mange tilfælde tale om trængte kommuner, kommuner, som er trængt på deres økonomi, så det er vel fuldstændig legitimt for Folketinget at sige: Vi vil have, at pengene bliver brugt på det her, for det er det, vi tror giver udvikling på øerne.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-03-17:
Inden vi nu udråber byrådene til at være nogle, der overhovedet ikke forfølger, hvad der er godt for borgerne, og os selv til at være nogle, der fortsat tror på, at vi skulle være bedre til det, vil jeg bare sige, og det var også det, hr. Henning Hyllested sluttede med, at der rent faktisk er mange byråd, der præcis forfølger det, der er intentionen osv.
Det synes jeg der er grund til at rose, og der er grund til at bruge det gode eksempel.
Derfor mener jeg bare, det er rigtig dårligt, hvis man så de steder, hvor der måske er mindre hensigtsmæssig ageren efter signalerne fra giveren, siger: Så er vi nødt til at lave mere lovgivning og flere regler og mere bureaukrati og mere styring af pengene og dermed få mindre lokalt selvstyre.
Det er sådan set en selvforstærkende udvikling, der er ødelæggende for det lokale demokrati.
Det er bare for sjældent, vi hejser det flag, for det er altid nemmere herindefra at lave en ny lov og én mere og en lov mere og så lige en ministerbemyndigelse mere til at stille krav om noget indrapportering og store rapporter, som fine folk kan sidde og læse.
Det er sådan set det, der er med til at lamme vores samfund.
Så jeg synes bare, vi er nødt til en gang imellem at sige: Hvad med at vise tillid og minde borgerne om, at de sådan set skal afæske deres egne politikere nogle holdninger til de her ting?
Det er da en relevant diskussion, i stedet for at man måske diskuterer mindre væsentlige spørgsmål, når der er valgkamp lokalt, eller at man ikke gider gå til valgmøder lokalt, fordi der ikke er noget på spil.