Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-05-14:
Regeringen og KL skal i den kommende tid forhandle de overordnede økonomiske rammer for kommunerne i 2010, og de forestående forhandlinger skal ses i lyset af, at den internationale økonomiske afmatning har lagt en dæmper på vækstudsigterne for dansk økonomi.
Derudover fastlægges de økonomiske rammer for kommunerne som altid under hensyntagen til den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser, men det er endnu for tidligt at sige noget konkret om forhandlingerne og indholdet af en eventuel aftale.
Jeg kan dog allerede på nuværende tidspunkt tilkendegive nogle af de emner, regeringen gerne vil drøfte med Kommunernes Landsforening.
Det kan ikke komme som en overraskelse, at en af regeringens centrale prioriteter er et løft af de fysiske rammer, som brugerne af den offentlige sektor dagligt oplever.
De fysiske rammer på de borgernære serviceområder skal være tidssvarende, og det kræver et målrettet løft af investeringerne på disse områder.
Regeringen har derfor med Kvalitetsreformen afsat i alt 22 mia. kr., som i perioden 2009-2018 skal medfinansiere et løft af de kommunale investeringer på de borgernære serviceområder, dvs. dagtilbud, folkeskoler, idrætsfaciliteter for børn og ældreområdet.
Med økonomiaftalen for 2009 aftalte regeringen og KL en konkret model for udmøntningen i perioden 2009-2013, og den aftalte model indebærer, at kommunerne i denne periode får udbetalt 9 mia. kr. Men samtidig forpligter kommunerne sig til at løfte investeringsniveauet på de borgernære serviceområder fra niveauet de senere år på ca. 5 mia. kr. til mindst 6 mia. kr. i 2009 og mindst 7 mia. kr. årligt i perioden 2010-2013.
Over perioden 2009-2013 vil investeringerne på områderne således blive løftet fra ca. 25 mia. kr. til mindst 34 mia. kr., så der er tale om et betydeligt løft af investeringerne.
Det vil i forlængelse af aftalen fra sidste år være naturligt at følge op på, om kommunerne nu også leverer det aftalte løft i investeringerne.
I aftalen for 2009 indgik det, at kommunerne i foråret 2009 skulle udarbejde en plan for investeringerne i de kommende år, og at Kommunernes Landsforening med udgangspunkt heri skulle udarbejde et samlet investeringsoplæg.
KL's investeringsplan »Fundament for fremtiden« foreligger nu, og planen vil indgå som grundlag for de kommende drøftelser om de kommunale investeringer i 2010.
Investeringsplanen viser bl.a., at kommunerne i de kommende år vurderer et behov for at prioritere og øge investeringerne på de borgernære serviceområder.
Derudover har regeringen i januar indgået en bred aftale med en række af Folketingets partier om en grøn transportpolitik, som lægger spor for betydelige dele af de kommende års investeringer på infrastrukturområdet.
Offentlige investeringer kan her være et redskab i forhold til at afbøde virkningerne på dansk økonomi af den internationale afmatning.
I kølvandet på kommunalreformen har kommunerne fået en enestående mulighed for at nytænke opgaveløsningen og indhøste gevinster, som kan omsættes til bedre service for borgerne.
Det er nødvendigt, da vi i Danmark i de kommende år står over for en udfordring med en stigende andel ældre i befolkningen og en lavere andel i den erhvervsaktive alder.
Af hensyn til at sikre en langsigtet holdbarhed af de offentlige finanser vil der skulle ske en målrettet prioritering af ressourcerne i den offentlige sektor.
Det gælder altså også i kommunerne, og det er baggrunden for, at sidste års aftale indeholdt en gensidighedsaftale mellem regeringen og kommunerne.
Aftalen indebærer, at kommunerne i det kommende år skal realisere et serviceløft for borgerne via omprioriteringer og bedre ressourceudnyttelse, og der var enighed om, at kommunerne har potentiale til at omstille aktiviteter for 1 mia. kr. i 2009 til 5 mia. kr. i 2013.
På nogle områder kræver realiseringen af potentialet et aktivt samarbejde mellem staten og kommunerne, og regeringen har derfor som en del af gensidighedsaftalen forpligtet sig til at levere halvdelen af potentialet, dvs. godt 0,5 mia. kr. årligt.
De statslige initiativer kan f.eks. omfatte digitale løsninger i administrationen, forenkling af statslige regler og proceskrav til kommunerne og anvendelse af ny teknologi til at lette opgaverne i den borgernære service.
Gensidighedsaftalen skal altså ses i lyset af den meget håndgribelige udfordring de kommende år, hvor et stigende antal personer går på pension, uden at et tilsvarende antal yngre årgange står klar til at tage over.
Forbedringer af den kommunale service skal derfor ske ved at anvende de eksisterende ressourcer på en bedre og klogere måde.
I forhold til de kommende forhandlinger med kommunerne er det min forventning, at vi også vil drøfte en række konkrete udfordringer på de forskellige kommunale serviceområder.
Det kunne f.eks. være i forhold til beskæftigelsesområdet, hvor kommunerne jo skal overtage den statslige beskæftigelsesopgave og dermed får en ny og større rolle.
Men det er for tidligt at uddybe det nu, og det afhænger jo selvsagt også af, hvad KL ønsker at drøfte i forhandlingerne.
Danmark har tradition for en stærk decentral offentlig sektor.
I forbindelse med kommunalreformen blev der dannet nye, større og stærkere kommuner, både økonomisk og fagligt.
Kommunerne overtog i forbindelse med reformen en lang række opgaver fra amterne, bl.a. på social-, trafik- og miljøområderne, og står nu helt centralt i levering af serviceydelser til borgerne.
Regeringens kvalitetsreform har også et stærkt lokalt selvstyre som sit udgangspunkt.
Det fremgår tydeligt af bl.a. aftalen om at løfte de fysiske rammer på de borgernære serviceområder, trepartsaftalerne, som bl.a. fokuserer på ledelse og på at sikre attraktive offentlige arbejdspladser, og arbejdet med kvalitetsmodeller og kvalitetsredskaber i kommunerne.
Med aftalen om finansloven for 2009 bliver ansvaret for den samlede beskæftigelsesindsats overdraget til kommunerne pr. 1. august 2009, og dermed sikres et enstrenget, kommunalt forankret beskæftigelsessystem.
Et centralt omdrejningspunkt i samarbejdet og dialogen mellem regeringen og kommunerne er de ti principper for et godt decentralt styre, som regeringen og KL har drøftet i de senere års økonomiaftaler.
Principperne indebærer bl.a., at der er en klar ansvarsfordeling mellem staten og kommunerne, og at mål- og rammestyring er det bærende princip i styringsrelationen mellem staten og kommunerne.
Samlet set er det min opfattelse, at vi har et stærkt lokalt selvstyre i Danmark, og at regeringen gennem de seneste mange år har taget en række initiativer, som har styrket kommunernes placering i den offentlige sektor som omdrejningspunkt for den borgernære service her i landet.
Regeringen og KL står over for nogle spændende forhandlinger om rammerne for kommunernes økonomi for 2010.
Forhandlingerne vil formentlig komme til at omhandle mange forskellige emner, især må det dog forventes, at investeringerne på de borgernære serviceområder i kommunerne bliver et centralt emne.
Jeg er sikker på, at regeringen og KL i fællesskab finder frem til nogle fornuftige løsninger, uden at de langsigtede udfordringer og målsætninger for økonomien tabes af syne.
Det er som altid regeringens udgangspunkt, at indholdet af en aftale skal respektere det lokale selvstyre, hvor kommunerne har gode muligheder for at prioritere og vælge lokale løsninger.