runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Jeg synes, det er en meget ensidig måde at se på det på.
For hvis vi kigger på det offentlige, kan vi jo netop se, at der er sket en masse forbedringer netop ved at have konkurrencen fra de private.
Der er da sket utrolig meget i det offentlige, netop ved at man er gået ind og har set på, hvordan man kan gøre det mere effektivt, og hvordan man kan få pengene til at strække længere.
Det er den måde, vi ser det på.
Man kan også gå den anden vej, som SF gør.
Udbud og efterspørgsel er desværre mange gange sådan, at der er nogle, der får en så høj løn, at jeg ikke mener, det er acceptabelt.
Desværre, men det er markedsvilkårene.
Der er fagforeninger ind over; der er overenskomster; der er forhandlinger.
Det offentlige har samme muligheder, altså at give nogle favorable lønninger eller lave noget, der gør, at de tiltrækker lægerne til deres sygehuse.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-09:
Anser fru Liselott Blixt det for rimeligt, at læger, der tidligere har arbejdet i det offentlige, kan gå ud og tjene mellem 10-15 mio. kr. i det private for netop at udføre de samme ydelser, de samme operationer?
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Nej, det har ikke noget med det at gøre.
Det, vi kigger på, er en helhed.
Vi har sagt, at vi har taget Rigsrevisionens kritik til efterretning, fordi den har løftet en flig af en helhed.
Vi kigger på helheden og kigger på, hvad det er for patientrettigheder, patienterne har fået.
Vi har patienter nu, der efter 1 måneds ventetid kan komme på et privathospital og blive hjulpet, og som vi hører, er der 300.000, der har fået hjælp på et privathospital.
Det er det, vi støtter.
Per Clausen (EL), 2009-12-09:
Jeg må jo indrømme, at jeg har lidt svært ved helt at forstå, hvad det er, Dansk Folkeparti mener.
Det er nemlig, at man tager Rigsrevisionens beretning til efterretning: Man konstaterer, at der er sket overbetaling.
Men hvordan kan fru Liselott Blixt så stå som forslagsstiller på et forslag til vedtagelse, hvor der står, at man tager redegørelsen til efterretning?
Sundhedsministeren stod her og udbredte sig om, at han var uenig med Rigsrevisionen i, at der var sket en overbetaling.
Så mit spørgsmål er stadig væk: Hvad mener fru Liselott Blixt, og hvad mener Dansk Folkeparti?
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Det er en flig af en helhedsplan, som vi støtter.
Per Clausen (EL), 2009-12-09:
Det forstår jeg godt, og jeg synes, at det er o.k.
Men jeg kan ikke forstå, hvordan fru Liselott Blixt så kan være medforslagsstiller på et forslag til vedtagelse, hvor man tager sundhedsministerens redegørelse til efterretning.
Så det er jo lidt sådan, at Dansk Folkeparti siger det rigtige, men fremsætter de forkerte forslag og stemmer forkert – og så er vi jo lige vidt.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Som ordfører siger jeg, at jeg tager sundhedsministerens – nu har jeg ikke talen her – tale til efterretning, og det gør jeg selvfølgelig, for redegørelsen er da kommet, og det er den, jeg forholder mig til.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-09:
Dansk Folkepartis ordfører, fru Liselott Blixt, starter med at sige, at Dansk Folkeparti ikke har nogen ideologisk blokering på det her område.
Dansk Folkeparti vil blot det allerbedste.
Dansk Folkeparti vil også, at pengene skal strække så langt som overhovedet muligt – det er et citat fra ordførertalen.
Så har jeg et par spørgsmål til ordføreren.
Det er jo sådan, at den private sygehussektor i Danmark honorerer sit personale med langt højere lønninger, end man får i det offentlige.
Kunne den høje aflønning ikke afspejle de favorable vilkår og den overbetaling, som netop Rigsrevisionen har erkendt og forklaret os alle sammen har fundet sted, og hvilket regeringen ikke har reageret på?
Det er et spørgsmål.
Vi har jo mangel på sundhedspersonale i Danmark.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Jeg vil give ordføreren ret.
Der kan være forskel på lønninger, alt efter om man arbejder offentligt eller privat.
Og vi så da også gerne, at der ikke var så stor spredning på området.
Men man skal også passe på ikke at sammenligne offentligt med privat, for der er forskellige fordele og bagdele begge steder.
I det offentlige har man mere komplekse patienter, hvilket gør, at det er et mere spændende arbejde med flere udfordringer, mens mange, der arbejder på et privathospital, står med det ene knæ efter det andet og har et fabrikslignende arbejde.
Det er så op til sygehusene at gøre det til et spændende job, og det er en udfordring, også for det offentlige, at man sørger for, at man har nogle stillinger, der gør, at man tiltrækker noget personale.
Vivi Kier (KF), 2009-12-09:
Tak for det.
I den her forespørgsel i dag og i ordførerens tale bliver der jo hele tiden lagt vægt på noget med overpris.
Jeg vil allerførst gerne have ordføreren til at bekræfte, at da der tilbage i 2006 ikke kunne opnås enighed mellem parterne, dvs. de daværende amter og de private sygehuse, stod der i loven, at det var ministeren, der skulle fastsætte en takst, og den takst blev på 95 pct. af den pris, man ellers havde internt.
Det vil jeg gerne have ordføreren til at bekræfte.
Preben Rudiengaard (V), 2009-12-09:
Jamen det vil jeg meget gerne forholde mig til.
Hr. Jonas Dahl siger, at man kunne have fået 1.500 prostatakræftpatienter opereret og kunne have fået behandlet mange psykiatriske patienter for den ene milliard kroner, men jeg vil da gerne spørge: Er de penge, som man fandt, da man betalte taksten, nemlig 95 pct., smidt fuldstændig ud?
Er de bare gået til fester og alt muligt ude i det private hospitalsvæsen?
Er de ikke gået til at behandle nogen patienter?
Regnestykket skal da ikke sættes sådan op.
Der er jo mennesker, der har stået længe på ventelister for at få behandlet deres knæ og hofter, blive behandlet for hæmorider, åreknuder og alt muligt andet, som er blevet behandlet i det private hospitalsvæsen.
Det er som at sammenligne æbler og pærer at sige, at det bare er gået til fester og halløj for at tilgodese det private sygehusvæsen.
Jonas Dahl (SF), 2009-12-09:
Jeg er ikke i tvivl om, at en række mennesker er blevet behandlet for de penge, man har givet til privathospitalerne.
Det, som vi diskuterer i dag, er, om man har betalt for meget til privathospitalerne.
Det, som vi fra oppositionens og SF's side forholder os til, er, at hvis man ikke havde betalt en overpris, kunne man faktisk have behandlet endnu flere danskere.
Det, der er pointen, er jo, at regeringen bevidst har betalt for meget i stedet for at sikre sig, at flest mulige danskere blev behandlet til lavest mulige pris.
Det er netop det, Rigsrevisionen kalder skyldig økonomisk hensyntagen.
Det at købe bedst og billigst er jo faktisk det grundprincip, som altid skal gennemføres i lovgivningen og altid skal sikres bliver overholdt.
Det er derfor, at regeringen har et problem, når den bevidst fastsætter nogle kunstigt høje takster uden at sikre kvaliteten og uden at tage højde for, at man faktisk kunne have behandlet flere danskere til den samme pris.
Birgitte Josefsen (V), 2009-12-09:
Jeg er helt sikker på, at de ca. 300.000, der er blevet behandlet ude på privathospitalerne, er rigtig glade for, at de er blevet behandlet.
Det har også kostet en pris, men det har også kostet en pris, hvis de skulle behandles i det offentlige.
Så jeg synes, det er meget, meget beskæmmende, at SF's ordfører står her og slynger om sig med en argumentation om, at der er blevet overbetalt med 1 mia. kr., når han overhovedet ikke kan dokumentere det.
Det synes jeg er ret beskæmmende.
Det står ingen steder i nogen rigsrevisionsrapport, det står ingen steder i nogen konklusions papirer.
Men jeg vil gerne spørge hr. Jonas Dahl, om SF er parat til at være med til at sikre, at man altid kan få de billigste priser ved at bruge strategiske udbud.
Vil SF være med til at understøtte, at udbudsmodellen bliver brugt i højere grad, end den bliver brugt i dag?
Jonas Dahl (SF), 2009-12-09:
Jeg vil ikke helt medgive, at det var en klog beslutning af den daværende sundhedsminister.
Det synes jeg ville være at strække sig meget langt.
Jeg synes sådan set, at det har været småpinligt, at man helt bevidst har overbetalt privathospitalerne uden at sikre kvaliteten og uden at tage højde for, at man rent faktisk kunne have behandlet endnu flere danskere for en række lidelser ved at have afregnet til en rimelig takst.
Det synes jeg sådan set ville have været klog handling, og derfor forstår jeg ikke, at hr. Preben Rudiengaard ikke forholder sig til, at man faktisk havde kunnet behandle endnu flere danskere, hvis man ikke havde overbetalt privathospitalerne.
Birgitte Josefsen (V), 2009-12-09:
Det er vigtigt at holde fast i, at der blev sat en takst, der hed 95 pct. af DRG-taksten, og 95 pct. er stadig væk mindre end 100 pct.
Det vil sige, at hvis man skulle have en overbetaling, så skulle den ligge over 100 pct.
Der er forhandlet en takst, der hedder 95 pct., og det er under 100 pct., som de offentlige sygehuse har fået.
Hvis privathospitalerne er blevet overbetalt, så har de offentlige sygehuse jo alle dage også fået for meget.
Men jeg vil gerne høre, om hr. Jonas Dahl vil være med til at få sine partifæller ude i regionerne til at bakke op om den opfordring, der ligger i Sundhedsministeriets notat fra 2006 om, at man i højere grad skal bruge strategiske udbud.
Jonas Dahl (SF), 2009-12-09:
Det nytter jo altså ikke noget at sige, at 95 pct. er mindre end 100 pct. og så sammenligne æbler med pærer.
Det svarer lidt til at sige, at vi kunne købe to biler, den ene en Ferrari og den anden en Skoda, og så har vi stadig fire hjul at køre på.
Altså, det er jo ærlig talt en noget tynd argumentation, Venstres ordfører kommer med.
Vi må jo bare konstatere, at 95 pct. har været for meget, for hvorfor vil regeringen ellers netop nu foreslå, at taksterne skal helt ned til 65 pct.
Det er altså en sænkelse på 30 pct., og det er jo meget godt i tråd med vicestatsministeren, som i marts måned sagde: Man skal lukke for de gyldne haner, priserne til privathospitalerne skal ned med 25 pct. Ja, så er det blot, man må konstatere: Hvis priserne skal ned med 25 pct., er det nok, fordi der er nogle, der har fået for meget – så er der altså foregået overbetaling.
Sophie Løhde (V), 2009-12-09:
Ordføreren har her i dag fokuseret meget på de her 100 klinikker, som der blev indgået aftale med.
Ordføreren bruger hele tiden udtrykket privathospitaler for dermed at få det til lyde, som om der var de her 100 store aktører, som bare stod og var parate til at vælte ind og tage sig af alle de her patienter, som ventede, og sørge for, at de kunne blive opereret.
Hvis nu det var, at man sagde: O.k., vi vil ikke acceptere de andre, dem smider vi på porten, og så laver vi kun den her aftale med de her 100 famøse klinikker, som ordføreren gør et meget stort nummer ud af.
Hvor mange af de 300.000 patienter, der indtil videre har benyttet sig af det udvidede frie sygehusvalg, ville så have fået behandling?
Jonas Dahl (SF), 2009-12-09:
Der var rigtig mange spørgsmål i det.
Det, vi bare konstaterer, er, at man kunne have behandlet endnu flere, hvis man havde afregnet til en rimelig takst, og man må også bare konstatere, at de danske privathospitaler sidste år havde en overskudsgrad, som jeg tror var 634 mio. kr.
Det overskud er jo kommet et eller andet sted fra.
Det er jo nærliggende at sige, at det, når regeringen selv nu vil sænke taksterne med 25 pct., da er noget, der er kommet fra de offentlige kasser, og så er det altså, man kan konkludere, at der er foregået en overbetaling.
Og så er det, vi siger: Hvis den overbetaling er ca. 1 mia. kr., som jo bl.a. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og Dansk Sundhedsinstitut er nået frem til, så kunne man faktisk have behandlet 7.000 psykisk syge, man kunne have sikret en ordentlig genoptræning til 10.000 af de mennesker, der i dag kommer hjem fra sygehuset uden ordentlig genoptræning, og så kunne man stadig væk have behandlet 15.000 mænd for prostatakræft.
Det er bare for at komme med ét eksempel på, hvordan man kunne have fået mere sundhed for pengene.
Jeg kan bekræfte, at der var lavet en aftale mellem en række privathospitaler og den daværende amtsrådsforening om, at taksten skulle være 80 pct. af DRG, og da man så fra en række privathospitaler var uenige i det, gik man til landets sundhedsminister, nuværende statsminister Lars Løkke Rasmussen, og fik ham til at hæve den takst fra 80 pct. til 95 pct. af DRG, fordi man åbenbart fra privathospitalernes side ikke syntes, at 80 pct. var nok; man ville gerne have lov til at skumme fløden lidt ekstra, for nu at bruge et udtryk.
Vivi Kier (KF), 2009-12-09:
Det vil jeg ikke bruge min tid på.
Men jeg vil sige, at det, ordføreren står og siger nu, er direkte forkert.
For det står helt klart, at den ene part dengang kom med en procentsats, der lød på 91 pct., og den anden part kom med en procentsats, der lød på 98 pct., og så lagde ministeren sig midt imellem og sagde 95 pct.
Så hørte jeg, at ordføreren i sin tale sagde, at der jo var helt klar dokumentation for, at den her regering havde overbetalt med 1 mia. kr.
Jonas Dahl (SF), 2009-12-09:
Jamen jeg vil først og fremmest holde fast i, at der faktisk blev lavet en aftale med den daværende Amtsrådsforening og, så vidt jeg husker, 80 privathospitaler, som sagde, at DRG-taksten var fin på 80 pct.
Der blev indgået en aftale, og den var man så fra en række privathospitalers side utilfreds med.
Men for at holde fast i det her med overbetalingen på 25 pct.: Så vidt jeg husker, var det fru Vivi Kiers partiformand, fru Lene Espersen, som i marts måned var ude at sige, at taksterne skulle ned; man skulle lukke for de gyldne haner, taksterne var 25 pct. for høje.
Hvis vi nu bare siger, at de er 25 pct. for høje, og regner med en omsætning på lidt over 3 mia. kr. for privathospitalerne, nærmer vi os lige omkring 1 mia. kr. i grove tal.
Det tror jeg sådan set også at ordføreren vil anerkende.
Preben Rudiengaard (V), 2009-12-09:
Nu er hr. Jonas Dahl jo en meget velbegavet mand, så jeg vil lige spørge, om man ikke har taget lidt fejl af det her.
Hr. Jonas Dahl refererer til 80 pct.: Vedrørte de 80 pct. ikke de sygesikringsydelser, som de daværende amter indgik aftaler om med især øjenlægerne?
Og når vi snakker om de andre ydelser, var det således, at Amtsrådsforeningen var nået til 91 pct. og de private sygehuse var nået til 98 pct., og så sagde vores meget kloge sundhedsminister 95 pct. Vil hr. Jonas Dahl ikke bekræfte over for mig, at det er sådan, sandheden er?
Jonas Dahl (SF), 2009-12-09:
Jeg vil gerne tage fat i et dokument, som stammer fra regeringens egen sundhedsminister.
For en måned siden fremlagde man en rapport, hvor – og jeg citerer – det anbefales, at referencetaksterne fastlægges på et niveau svarende til 65-72 pct. af den offentlige DRG-takst.
Det er sådan ungefær 25-30 pct. under 95 pct., og jeg tror sådan set også, at fru Anne-Mette Winther Christiansen vil anerkende, at det er ca. 25 pct. for meget.
Det var sådan set det, vicestatsministeren var ude at sige i marts måned, og alligevel har man ikke foretaget sig noget som helst fra regeringens side.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-12-09:
Altså, hjemmeregning er meget hyggeligt, men når det ikke er dokumenteret herfra, forstår jeg ikke, at man vil bruge Folketingets talerstol til at fremføre det som dokumentation.
Jeg vil så sige: Det er 2006, vi snakker om, og 95 pct. er for mig at se mindre end 100 pct. af DRG-taksten.
Er det korrekt forstået, at 95 pct. er mindre end 100 pct.?
Jonas Dahl (SF), 2009-12-09:
Jamen SF er et meget økonomisk ansvarligt parti.
Derfor synes vi også, det er forkert, at man fra borgerlig side har sendt 1 mia. kr. ud til privathospitalerne i overbetaling uden at sikre, at man fik kvalitet for det.
Og i stedet for at overbetale kunne man rent faktisk have fået behandlet endnu flere borgere, hvis man havde afregnet til en rimelig takst.
Men det er påfaldende, at ordføreren bliver ved med at sige, at 95 pct. er mindre end 100 pct.
Det er vi jo helt enige om.
Men vi skal bare også huske på, når regeringen i sin egen rapport for en måned siden siger, at taksterne skal helt ned på 65-72 pct., at de jo så i hvert fald også har været 25 pct. for høje.
Og hvis taksterne har været 25 pct. for høje, er der altså nogle, der har fået en overbetaling.
Så meget tror jeg også vi kan blive enige om i matematikken.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-12-09:
Man har siddet med en lommeregner og lavet lidt hyggeregning hjemme på sit kontor.
Fair nok.
Jeg vil bare gerne bede om dokumentationen for den milliard kroner, som bliver bragt på bane af ordføreren lige nu.
Og så vil jeg gerne spørge, om den er relateret direkte til forespørgslen, som vedrører 2006.
Kamal Qureshi (SF), 2009-12-09:
Så vil jeg også tillade mig at bruge en tilsvarende tid på at forklare, at ministeren sådan set er på galt spor.
Det svar, ministeren læser op, har jeg sådan set også læst i en anden sammenhæng.
Jeg må bare igen korrigere ministeren.
Spørgsmålet er ikke rettet mod pensionsselskaber generelt.
Spørgsmålet er rettet mod en offentligt ejet virksomhed, hvor bestyrelsen består af repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, private lønmodtagere og arbejdsgivere samt repræsentanter for Danske Regioner og kommunerne.
Det vil sige, at det er offentlige repræsentanter, der sidder i bestyrelsen.
ATP skal implementere lov om arbejdsmarkedets tillægspension, som er obligatorisk.
Det vil sige, at det er en obligatorisk pensionsopsparing for alle landets lønmodtagere og også for visse grupper på overførselsindkomster.
Så det vil sige, at man som lønmodtager ikke har noget valg.
I forhold til nogle af de svar, som ministeren refererer til, har jeg også læst det samme svar, og svaret henviser bl.a. til en hjemmeside, samfundsansvar.dk, hvorpå der faktisk står de ti principper fra FN, som Danmark har tilsluttet sig, hvorunder et af principperne er, at virksomheder bør sikre, at de ikke medvirker til krænkelse af menneskerettigheder.
Det er jo lige præcis det, ATP overtræder, når de med offentlige penge, obligatoriske lønmodtagerpenge, investerer i selskaber, som modarbejder dansk mellemøstpolitik.
Eigil Andersen (SF), 2009-12-09:
Med hensyn til den midlertidige bevilling er det jo et faktum, som også kommer frem her, at der altså bliver fjernet 20 mio. kr. til næste år, som har været der i år.
Det, man skal se på i den her sammenhæng, er jo, hvad behovet i virkeligheden er – og behovet er kæmpestort.
Arbejdsskadetallene er steget i den her regerings levetid; de er ikke faldet.
Derfor er der behov for at fastholde den indsats, der har været ydet de senere år.
Når man nu siger, at et af punkterne er, at man vil skære ned på vejledningen til virksomhederne i – det sagde ministeren selv – hvordan man kan løse problemerne, så er det jo fatalt, og det vil helt sikkert føre til, at flere mennesker vil blive arbejdsskadet, end det ellers ville have været tilfældet, hvis man også havde fastholdt de 20 mio. kr. På den måde er det en meget dårlig udvikling.
Med hensyn til den nedskæring, der så er steget fra 33 til 55 årsværk i løbet af en måned, nævner ministeren, at det bl.a. skyldes, at der ikke er så meget personaleafgang fra Arbejdstilsynet på grund af jobsituationen i samfundet.
Men det forstår jeg simpelt hen ikke, for når man lige præcis måler i årsværk, er det jo antal stillinger, man fokuserer på, og ikke det flow, der er i medarbejderudviklingen.
Inger Støjberg (V), 2009-12-09:
Som jeg redegjorde for lige før, lykkedes det mig i forbindelse med den aftale om fornyelse af Forebyggelsesfonden, som jeg indgik i starten af november måned, at få en bred politisk opbakning til at videreføre 50 mio. kr. ud af 70 mio. kr. til Arbejdstilsynet til særlige tilsynsindsatser i nedslidningstruede brancher.
Det betyder, at Arbejdstilsynet i 2011 har en bevilling, som er 20 mio. kr. lavere end i 2010, og det giver så en reduktion på 33 årsværk.
Når Arbejdstilsynet nu har varslet en personalereduktion på ca. 50 årsværk, er det en konsekvens af en gennemgang af Arbejdstilsynets samlede økonomiske situation.
Her er bevillingsfaldet på 20 mio. kr. fra 2010 til 2011 kun en blandt flere faktorer, der nødvendiggør en tilpasning.
En anden væsentlig faktor, som spiller ind, er opbremsning i den naturlige afgang fra Arbejdstilsynet samt de årlige rationaliseringskrav, der jo er på 2 pct.
Eigil Andersen (SF), 2009-12-09:
Spørgsmålet lyder: Hvordan kan det gå til, at ministeren den 2. november 2009 siger, at der skal fjernes 33 årsværk fra Arbejdstilsynet – og kun en måned senere er tallet steget med 50 pct. til 50 årsværk?
Hvordan kan det gå til, at ministeren den 2. november 2009 siger, at der skal fjernes 33 årsværk fra Arbejdstilsynet - og kun en måned senere er tallet steget med 50 pct. til 50 årsværk?
Skriftlig begrundelse
Det forekommer meget overraskende, at tallet kan ændre sig så hurtigt.
Inger Støjberg (V), 2009-12-09:
Det var sådan, at Arbejdstilsynet fik en midlertidig bevilling på 70 mio. kr.
At jeg så sammen med forligskredsen på det her område har besluttet, at vi ikke vil lade den bevilling udløbe, men tværtimod give 50 mio. kr.,
betyder så, at Arbejdstilsynet stadig væk har væsentlig flere ressourcer, end de havde før.
Det går jeg ud fra hr. Eigil Andersen er enig med mig i.
Så er det også sådan, at jeg lige før listede op for hr. Eigil Andersen, hvilke ting der netop ikke bliver berørt, f.eks. screeningerne, f.eks. det, at der er særlige tilsyn i nedslidningstruede brancher.
Det er jo noget af det, som jeg ved hr. Eigil Andersen ligesom jeg kerer sig om, altså at det er vigtigt, at vi undgår nedslidning.
Så de her ting er der jo netop taget højde for, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Eigil Andersen (SF), 2009-12-09:
Her kom så omsider indrømmelsen af, at der bliver skåret ned, for det er jo et faktum.
Det, at der bliver skåret ned, eksempelvis på vejledning af virksomhederne i, hvordan de skal løse problemerne, er jo fatalt, når man tænker på, at der er et kæmpe behov for det, og at vi stadig væk har et voldsomt stort antal arbejdsskader, som jeg nævnte i mit første indlæg.
I disse år taler man meget om, at vi kommer til at mangle arbejdskraft på længere sigt.
Jeg ved ikke, om ministeren er klar over, at i de brancher her er det sådan, at otte ud af ti ansatte vælger at gå på efterløn.
Det er selvfølgelig, fordi de er slidt op, og det viser i øvrigt, det er godt, at vi stadig væk har retten til at gå på efterløn.
Men det betyder jo, at det er nogle meget arbejdsskadeplagede brancher, og derfor er behovet jo lige så stort i 2010, som det var i 2009.
Er ministeren enig med mig i, at når man så fyrer medarbejdere i Arbejdstilsynet, kan det betyde, at vi på længere sigt kommer til at mangle arbejdskraft, fordi folk er nødt til at stoppe og gå på efterløn på grund af dårligt arbejdsmiljø?
Inger Støjberg (V), 2009-12-09:
Jeg tror, det må være meget svært at beskylde den borgerlige regering for ikke at have taget arbejdsmiljøet meget alvorligt, og det er jo også derfor, at bevillingerne til Arbejdstilsynet er hævet.
Men jeg vil gerne prøve at oplyse hr. Eigil Andersen om, hvad det er, der netop ikke bliver skåret ned på i Arbejdstilsynet, for jeg kan høre, at hr. Eigil Andersen er lidt på vildspor her.
Personaletilpasningen i Arbejdstilsynet kommer ikke til at gå ud over screeningerne.
Arbejdstilsynet har og vil fortsat have penge nok til at gennemføre dem, præcis som det var aftalt, da arbejdsmiljøreformen blev lavet.
Det er sådan, at Arbejdstilsynet også vil kunne videreføre de særlige tilsyn, der bliver ført i nedslidningstruede brancher.
Det er jo netop det, jeg aftalte med forligskredsen den 4. november, altså at sådan skulle det være.
Så det bliver der heller ikke ændret på.
Arbejdstilsynet vil også fortsat kunne føre tilsyn, undersøge arbejdsulykker og lave byggepladsaktioner, som tilsynet hele tiden har gjort.
Men det er jo klart, at der så bliver tale om at tilpasse den daglige drift til de ressourcer, der nu engang er til rådighed.
Det vil altså primært ske, ved at der er nogle særlige og tidsbegrænsede opgaver vedrørende f.eks. vejledning af virksomhederne om nedslidning, som så ikke kan løses efter 2010.