runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Gade (V), 2008-03-26:
Jeg ved ikke, om der er en begrundelse for spørgsmålet?
Det er der ikke.
Så skal jeg starte med at sige, at den kartouche, som vi skal diskutere her i spørgetiden i dag, er en gave fra De Danske Garderforeninger i anledning af Den Kongelige Livgardes 350-års-jubilæum i år.
Der er en tradition for, at garderforeningerne giver større gaver til Den Kongelige Livgarde ved jubilæer.
Foreningen har valgt en kartouche til opsætning på Livgardens Kaserne ved Rosenborg, da der tidligere har været en kartouche på det her sted.
Den kartouche, som var, blev revet ned under besættelsen.
Kartouchen er udarbejdet i patineret bronze.
Krone, navnetræk og fanespidser er betrukket med bladguld, og jeg har fået oplyst, at bortset fra bladguldet vil hele kartouchen - både skjold og faner fremstå irret grønlig.
Den vil derfor ligne andre skulpturer, som er støbt i bronze, og som med tiden bliver patineret.
Kartouchen vil komme til at ligne skulpturer og for den sags skyld andre irrede kobbertage, som findes overalt i København.
På skjoldet er Hendes Majestæt Dronningens monogram, og det er placeret i forgrunden på kartouchen, som jeg har et eksemplar af her.
Fanerne, som har fanespidser med historiske danske kongelige navnetræk, vil være placeret i baggrunden.
Fanerne dækker således ikke skjoldet med Hendes Majestæt Dronningens monogram, snarere omvendt.
Jeg vil gerne understrege, at jeg ikke skal gøre mig klog på den kunstneriske udformning af kartouchen; det overlader jeg meget gerne til andre.
Sagen har været forelagt relevante myndigheder, herunder Kulturarvsstyrelsen.
Søren Krarup (DF), 2008-03-26:
Jeg siger tak for redegørelsen og vil sige, at det er en sag, som egentlig skulle have været fremme for 2 måneder siden, men af grunde, som hverken ministeren eller jeg er ansvarlige for, er det først sket nu.
Lad mig sige, at det er ganske tilfældigt, at jeg er kommet ind i sagen.
Jeg blev gjort opmærksom på, hvad der foregik, og jeg fik set, hvad den kartouche - lad mig lige oversætte det fine ord, det betyder en facadeudsmykning - gik ud på, og når man i sin grønne ungdom selv har haft sin gang og har ligget på garderkasernen, må jeg tilstå, at jeg blev rystet over at se den, for den er efter min mening et sådant brud med dansk tradition og dansk stil, at der virkelig er grund til at sige fra over for den.
Der er ikke tale om Dannebrog, der er ikke tale om røde og hvide farver, der er ikke tale om kors.
Der er derimod tale om ti svulmende faner i afskyelige grønne farver.
Jeg må jo sige, at de danske nationalfarver er rød og hvid, den grønne farve er islams farve.
Jeg må altså tilstå, at det at hænge en - efter min mening - islamisk kartouche op på livgardens kaserne i en situation, hvor danske gardere dør i kamp mod islamismen, synes jeg er så rystende, at jeg ikke kan lade være med at bemærke det.
Jeg vil stille ministeren spørgsmålet, om han har givet tilladelse til det, og om han vil tage ansvaret for denne efter min mening meget, meget uheldige kartouche.
Søren Gade (V), 2008-03-26:
Jeg må sige til hr. Søren Krarup, at jeg så også blev bekendt med sagen, efter at den gav anledning til spørgsmål fra borgere.
Det er sådan, at første gang Kulturarvsstyrelsen hørte om den her kartouche var i maj 2004.
Bygningen, kartouchen skal sættes op på, er fredet, og derfor skal Kulturarvsstyrelsen blandes ind i sagen.
Det første udkast til kartouchen virkede efter Kulturarvsstyrelsens mening for overlæsset og for stereotypt, og derfor blev det lavet om.
Udkastet til den nye kartouche blev derfor ændret, og i november 2006 meddelte Kulturarvsstyrelsen tilladelse til arbejdets udførelse.
Det er også vigtigt for mig at sige, at det har været en lang proces med mange mennesker.
Der er tale om rigtig mange gardere.
Det er jo gardere, som betaler kartouchen på livgardekasernen.
Det er også vigtigt for mig at understrege, at Hendes Majestæt Dronningen har set kartouchen med henblik på, at Hendes Majestæt kunne give tilladelse til anvendelse af det kongelige navnetræk, så der er altså tale om en lang proces.
Søren Krarup (DF), 2008-03-26:
Jeg er ganske overbevist om, at Hendes Majestæt ikke har godkendt det.
Det er muligt, at hun har fået det forelagt, og selvfølgelig kan man ikke uden videre afvise en gave.
Jeg vil også tillade mig at betvivle, at det er almindelige gardere, der har været med til at sætte sådan noget op.
Jeg tror, de ligesom mig ville føle det beskæmmende at skulle se livgardens gamle kaserne udsmykket med sådanne rædsler.
Men jeg vil godt spørge: Forholdet er jo, at der er forskellige instanser, der kommer ind i sådan en sag, og der jo især tale om det, der hedder Forsvarets Bygningstjeneste og Kulturarvsstyrelsen.
Der vil jeg nok sige med hensyn til Forsvarets Bygningstjeneste, at jeg ikke rigtig kan forestille mig, at den har sagt ja til det.
Og jeg kan ikke lade være at nævne, at der med hensyn til Kulturarvsstyrelsen var en kunstner, der sagde, at fanerne ligner lagener, som er hængt til tørre
det synes jeg er fuldstændig rigtigt - samtidig med at de er grønne og på den måde symboliserer noget, der faktisk er direkte i modstrid med det, som er livgardens nationale anliggende.
Jeg synes, det er en katastrofe.
Jeg er, det vil jeg godt sige, temmelig berørt af det, og jeg vil spørge, om ministeren kan oplyse, hvilke instanser der egentlig har sagt god for ophængningen af denne facadeudsmykning.
Søren Gade (V), 2008-03-26:
Rigsarkivet har således taget stilling til forhold, som ligger inden for Rigsarkivets opgaver.
Må jeg så også have lov at sige, at der jo, som jeg har nævnt, har været en kartouche på det selv samme sted frem til anden verdenskrig, hvor den forsvandt, og som jeg har fået det fortalt, er der en del lighedspunkter mellem den gamle kartouche og den nye, der bliver sat op.
Jeg må så sige til hr. Søren Krarup, at jeg ikke har helt den samme opfattelse af den grønne farve, og hvis man kigger op på mit ministerium, som ligger lige på den anden side her uden for Folketingssalen, så vil man se, at taget på Forsvarsministeriet i lighed med taget på Børsen og på Finansministeriet jo også med tiden er blevet irgrønt.
Søren Krarup (DF), 2008-03-26:
Det er fuldstændig rigtigt, at den grønne farve kan være mange ting, men jeg vil nok sige, at en udsmykning på Livgardens Kaserne ikke plejer at være grøn, den plejer at være rød og hvid.
Det er jo selvfølgelig, fordi det er et symbol på det, som livgarden repræsenterer, og det er et symbol, som med denne kartouche virkelig brydes på en sådan måde, at jeg er sikker på, at jeg ikke er den eneste, der føler, det er meget, meget ulykkeligt, og som håber dybt og inderligt, at denne mislykkede form for udsmykning bliver standset inden den 30. juni 2008, hvor der er 350-års-jubilæum.
Det er fuldstændig rigtigt, at der var en kartouche før, og jeg synes, det er ganske i sin orden.
Jeg var i 1958 med til at indvi den udsmykning, der blev stillet op ved 300-års-jubilæet, og jeg vil da sige, at jeg synes, det i allerhøjeste grad var på sin plads, at der kom en udsmykning også med dronning Margrethes navnetræk og hele facadeopsætning.
Men jeg vil altså spørge ministeren, om han ikke kan hjælpe mig og alle os andre med at prøve på at få det spørgsmål rejst på ny, sådan at man finder en løsning, der virkelig svarer til det - og det tør jeg godt sige - som mange gamle gardere faktisk ønsker sig.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-03-26:
Det er jo interessant eller i hvert fald godt, at man kan se, at der sker en udvikling i den her sag om skimmelsvamp og de erstatninger, man kan få.
Det, som jeg har noteret mig, i al fald når vi snakker om den ældre boligmasse, er, at det typisk drejer sig om familier, der måske ikke står på det højeste trin på rangstigen her i vores samfund, altså folk, der er mindrebemidlede eller i hvert fald ikke altid har det lige nemt.
Det, man så kan se ud af de her sager, er, at der er en utrolig lang sagsbehandlingstid.
Ikke nok med, at man måske i forvejen har det hårdt i sit liv, hvad angår arbejde og sygdom og alle mulige andre ting, man skal oven i købet også vente flere år, før man får en afklaring af, om man nu skal have en erstatning eller noget andet.
Synes ministeren ikke, at man burde kigge på muligheden for at få en hurtigere afklaring af de sager, der - i hvert fald i forhold til lovforslaget, der bliver fremsat - vil komme i fremtiden?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-03-26:
Jo, men så må man jo bare konkludere, at det åbenbart var en sandhed med modifikationer, da ministeren sagde, at man kom med nogle initiativer til at sikre byggeriet.
For på den ene side siger ministeren, at udvalget her den 1. april og 1. juli kommer med nogle anbefalinger til, hvordan der kan blive sat mere gang i byggeriet, men nu hører vi ministeren sige, at det på den anden side er farligt for konjunkturen, hvis man sætter mere gang i byggeriet - men altså ikke plejehjemsbyggeriet, for det skal der gang i.
Er det eneste, man kommer med fra udvalgets side, forlænget løbetid på lån, som ministeren siger, eller kan man forvente, at der rent faktisk kommer nogle initiativer fra regeringen, der gør, at den her katastrofale udvikling med et fald på 95 pct. i tilsagnene til alment boligbyggeri bliver vendt om i 2008 eller 2009?
Vil man fra regeringen have et svar til de hundrede tusinder af unge mennesker, der strømmer ud på boligmarkedet i de kommende 10 år?
Vil man have et svar til de mange ældre, der skal have ældreboliger i de kommende år?
For de er jo ikke med i den her diskussion om plejeboliger.
Hvilket svar vil man levere fra regeringen?
Karen Jespersen (V), 2008-03-26:
Så vidt jeg kan høre, tager lovforslaget da højde for det, som hr. Bjarne Laustsen taler om med hensyn til skjult skimmelsvamp og øgede beføjelser til kommunen til at pålægge ejeren at sætte ind over for det.
Ja, det er klart, vi har prioriteret plejeboligbyggeriet, det er fuldstændig rigtigt, og det mener jeg der er al mulig god grund til.
Så er der to problemstillinger: Den ene handler om behovet for at holde huslejen i ro, og den anden handler om at sørge for, at der hele tiden bliver bygget boliger.
Man kan jo godt tage initiativer, der er med til at holde huslejen i ro eller sikre en lav husleje, uden at man samtidig øger byggeriet.
Men begge initiativer er selvfølgelig noget, som er en mulighed.
Men når det handler om at øge byggeriet, er man nødt til hele tiden at se det i forhold til den samlede økonomiske situation.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-03-26:
Man må jo så bare konkludere, at flere eksperter allerede har været ude at sige, at der ikke er nogen grund til at være forskrækket her.
Vi står ikke i en situation, som vi gjorde i 1980'erne.
Tværtimod står vi i en situation, hvor vi ser, at der i de kommende år vil blive langt flere ældre med behov for ældreboliger.
Vi ser, at der kommer langt flere unge, fordi fødselstallet jo steg igen for nogle år siden, og de skal ud og have boliger.
Og ministerens og regeringens svar til dem vil være, at de må sejle deres egen sø på det boligmarked, vi nu engang har, hvor nybyggeri er så dyrt, at man ikke har råd til at bosætte sig i det, eller hvor det slet ikke eksisterer, fordi der ikke er blevet givet tilsagn til det i 2007.
Det er altså uforståeligt, at man ikke kan tage initiativer i brug, som man har gjort det i München i Tyskland, for at sikre at mennesker med normale indkomster kan bosætte sig i de større byer i Danmark; man kan f.eks. nedsætte grundpriserne.
Det er uacceptabelt, at man ikke kan gøre som i London: at sætte klausuler på byggegrundene fra kommunernes side, således at man ved, at der er noget byggeri, der vil blive bygget billigt - altså billige boliger til folk.
Det er ikke i orden, at man ikke får en finansieringsreform, som Socialdemokraterne ønsker.
Vi vil gerne understrege i dag, at det alene at forlænge løbetiden på lånene i hvert fald ikke vil være nok for os til at sige, at der er gjort nok for at få sat gang i byggeriet.
Karen Jespersen (V), 2008-03-26:
Nu siger fru Sophie Hæstorp Andersen, at der er eksperter, der har sagt: Ih, der er ikke nogen fare på færde, man kan bare bygge løs.
Det er jo altså grundlæggende noget vrøvl.
Er der nogen, der har advaret mod en højkonjunktur, så er det jo nationalbankdirektøren og en række andre eksperter.
Så er det rigtigt, man siger, at der vil blive lidt mere ledig kapacitet inden for byggeriet, men der er sandt for dyden efterspørgsel efter arbejdskraft i eksporterhvervene.
Og det kan godt være, at det ikke er gået lige så stærkt med at ødelægge økonomien, som det gjorde i 1980'erne, men det skulle det jo også meget, meget nødig; det er jo derfor, kunststykket er hele tiden at have den her balance.
Og så at begynde at henvise til Tyskland og Storbritannien - det går sandelig også godt i de lande.
Det går faktisk en hel del bedre i Danmark, bl.a. fordi vi sørger for en afbalanceret økonomisk politik, og jeg synes ærlig talt, det er trist at høre, at Socialdemokratiet - det gamle hæderkronede parti, der netop er berømt for at have en økonomisk afbalanceret politik - nu er havnet, så man ikke kan høre forskel på, om det er Enhedslisten eller det er Socialdemokratiet.
Spørgsmålet går så ud på, hvad man kan gøre, for at det også kommer borgere i ældre byggeri med skimmelsvamp til gode.
Der er det jo sådan, at det lovgrundlag, der er grundlaget for dommen i Odense Byret, ikke kun gælder for nybyggeri, men også gælder for ældre byggeri og alt andet byggeri.
Det vil sige, at man ikke kan sige, at der skal tages særlige initiativer, for at det også skal gælde for ældre byggeri.
Der vil gælde det samme grundlag.
Nu er dommen jo så blevet anket af begge parter, men med hensyn til det, der bliver spurgt om, mener jeg ikke, at der er brug for nogen initiativer, for det er sådan set dækket af lovtilstanden.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-03-26:
Jeg havde håbet på, at ministeren i dag ville komme og snakke om, at man f.eks. ville sikre nogle bedre frister eller nogle bedre erstatningsmuligheder for folk, der er ramt af skimmelsvamp i deres boliger, men det kan jeg forstå ikke er tilfældet.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-26:
Jeg synes, regeringen har svigtet et sted.
Vi holdt en høring her i Folketinget på Socialdemokratiets foranledning - på det tidspunkt var ministeren ikke minister - og her kom bl.a. den tidligere omtalte familie for at fortælle om, hvilke trængsler de havde haft.
Jeg synes, at regeringen bagefter har været langmodig med hensyn til at finde ud af, hvad der præcis skulle gøres.
Det ville jo være dejligt, hvis regeringen sagde, hvor den stod henne, og hvilke interesser den ville varetage.
Det må der ikke være tvivl om, for vi ved, at det er sundhedsskadeligt, og at man kan få kroniske sygdomme, som man efterfølgende skal behandles for resten af livet.
Derfor synes jeg, at man tager alt for nonchalant på det her problem, og derfor er det mere interessant, hvad man vil gøre ved det, og at man i både nyt og gammelt byggeri finder ud af at forebygge det, således at det her ikke sker igen.
Der synes jeg, at jeg mangler en melding om, hvis side ministeren er på.
Er ministeren på lejernes side eller hvad?
Problemet er, at ud fra det, jeg kender til det lovforslag, som regeringen kommer med, løser det ikke de faktuelle problemer, der er i det her.
For det er sådan, at hvis der er rejst en mistanke om skimmelsvamp, så må der ikke være tvivl om kompetencen eller kommandovejen, og så må det være sådan, at kommunen har de nødvendige beføjelser.
Der er det vigtigt at sige, at hvis der er en mistanke, skal den undersøges.
Vi kender udmærket til udlejere, der siger, at hvis de er nødt til at brække gulvet op, så er det et destruktivt indgreb, og så kommer lejerne til at betale.
Så er der rigtig mange, der trækker følehornene tilbage - det hørte vi også på høringen - og siger: Nej, det vil vi ikke udsætte os for.
Vi ved, at halvdelen af den skimmelsvamp, der findes, er skjult.
Derfor står vi med et overordentlig stort problem, ikke kun fordi der fortsat bliver opført nybyggeri, hvor der er skimmelsvamp, men også fordi det eksisterer i gammelt byggeri.
Derfor er det vigtigt, at man er på lejernes side og fortæller, præcis hvad der skal ske.
Det gælder både i forhold til erstatningsbolig og de efterfølgende skader, der kommer af det her, således at vi kommer det her uvæsen til livs.
Derfor er man nødt til at være meget præcis for at få løst det her problem, og derfor bliver kommandovejen efter min mening nødt til at være meget, meget klar.
Det føler jeg ikke den er, ej heller med det, regeringen kommer med.
Karen Jespersen (V), 2008-03-26:
Det er jo netop derfor, vi har lavet det lovforslag, som også giver kommunerne øgede beføjelser til at gribe ind i tilfælde med lejligheder, hvor der kan være mistanke om skimmelsvamp.
Det behøver jeg selvfølgelig ikke at repetere for hr. Bjarne Laustsen.
Det lovforslag kender han alt til.
Det er jo netop lavet for at komme lejerne til undsætning og for i det hele taget at gøre det muligt at være tidligere på banen, når der er tale om skimmelsvamp.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-03-26:
Jo, men noget af det interessante ved den her sag er jo, at grunden til, at familien har fået erstatning, umiddelbart er - det er jo også helt klart det, der er i dommens præmisser - at man er flyttet ind i et byggeri, som er fuldstændig nybygget, men i forbindelse med hvilket der ikke er brugt bygningssagkyndige eller bygningsrådgivere, der kunne have været med til at afhjælpe det byggesjusk, der er skyld i skimmelsvampen.
Det, som vi til gengæld ser for en lang række andre lejeres vedkommende, er, at de flytter ind i noget og måske bor der i nogle år, men bygningen er langt ældre, og pludselig opstår der skimmelsvamp, og så står lejerne næsten altid i den situation, at de selv får skylden for, at der er opstået skimmelsvamp.
De møder et kæmpe bureaukrati - udlejere, der ikke vil rejse sagen, kommunen, der smøler - og imens bliver de her mennesker mere og mere syge.
Det andet interessante ved den her dom er jo, at de her mennesker formentlig vil få fuld erstatning for den svie og tort - kan man sige eller de sygdomme, de er blevet påført i den periode, de boede i ejendommen.
Det er der, vi som Socialdemokrater mener, at der er nogle helt klare tilfælde, hvor vi bliver nødt til at overføre nogle erfaringer til det eksisterende boligbyggeri.
For når alle andre lejere får afslag og den her familie godt kan få erstatning, hvilket er rigtig, rigtig godt, så må der jo være et eller andet, der er ravruskende galt. Er ministeren ikke enig i det?
Karen Jespersen (V), 2008-03-26:
Altså, jeg kan jo konstatere, at der er rejst en sag om skimmelsvamp, hvor der er sket et meget betydeligt afslag i lejen - 100 pct. i det ene tilfælde og 50 pct. i det andet.
Nu ved fru Sophie Hæstorp Andersen selvfølgelig godt, at det er svært at gå ind og diskutere dommen meget nøje, i og med at den er anket.
Jeg synes, at vi skal se på, hvad udfaldet af anken bliver, og så tage en fælles vurdering af situationen.
Jeg kan ikke se andet, end at det her grundlag også gælder ældre byggeri og ikke er noget, der er knyttet til nybyggeri.
Men jeg synes, det er svært at diskutere dommen, inden vi kender udfaldet ved landsretten.
Jeg har ikke overblik over, hvilke forskelle der er på de tidligere sager og den her sag.
Nu kommer der jo under alle omstændigheder det lovforslag, som fru Sophie Hæstorp Andersen kender, om forskellige muligheder for at forebygge og tage initiativer der, hvor der er skimmelsvamp eller mistanke om skimmelsvamp.
Men igen vil jeg sige: Lad os se, hvordan sagen falder ud, når landsretten har truffet sin afgørelse og vi har præmisserne for dommen.
Per Clausen (EL), 2008-03-27:
Skal jeg forstå fru Liselott Blixts synspunkt sådan, at Dansk Folkeparti i finanslovforhandlingerne ikke var i stand til at pege på alternative finansieringer af det her, og om det så også betyder, at hvis vi fremover skal have indført nye vacciner, vil Dansk Folkeparti, fordi man ikke er i stand til at pege på andre finansieringsmuligheder, acceptere, at medicintilskuddet yderligere forringes?
Jeg vil bare starte med at spørge fru Liselott Blixt, om det ikke er korrekt, at Dansk Folkeparti, da forhandlingerne om indførelsen af livmoderhalskræftvaccinen startede, meget klart sagde, at de ikke ville finansiere det ved hjælp af forringelser i medicintilskuddet.
Jeg vil godt i forlængelse af det spørge fru Liselott Blixt, hvad forklaringen er på, at Dansk Folkeparti så ikke er kommet med et alternativt bud på finansieringen af det her, sådan at vi kan undgå, at det udelukkende skal være de folk, der får receptpligtig medicin, der betaler til den her glimrende og fortræffelig ordning.
Liselott Blixt (DF), 2008-03-27:
, men da vi ikke kunne se andre finansieringsmuligheder og samtidig fik forhandlet en plan på plads, der gjorde, at vi kunne komme ind og få taget hul på hjerteområdet, så kunne vi gå med til den.
Vivi Kier (KF), 2008-03-27:
Jeg hæftede mig ved noget andet, som ordføreren sagde i sin ordførertale, nemlig at man fra SF's side ikke fandt, at satsreguleringen af medicintilskuddet var rimelig.
Jeg skal gerne medgive, at der, når man kommer ind som nyt folketingsmedlem, kan være mange ting, man ikke kan overskue.
Jeg har alligevel hæftet mig ved, at det med hensyn til den medicintilskudsordning, vi har, som startede i 2000, og som man reviderede i 2004, fremgik af aftalen i oktober 2004 som alle Folketingets partier var en del af - at man var indstillet på, at man var nødt til at finde en ny reguleringsmekanisme.
Men jeg kan så forstå, at SF er gået fra den holdning og det synspunkt i forhold til medicintilskudssystemet.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-03-27:
Lad mig sige det meget direkte: Jeg er faktisk utrolig skuffet over, at fru Vivi Kier som ordfører kan rejse sig og sige sådan noget imod bedre vidende.
Fru Vivi Kier må være bekendt med, at i de forhandlinger, der er foregået, stillede vi forslag om alternative finansieringer.
Vi tilkendegav endog, at vi gerne ville være med til også at diskutere finansieringskilder, som vi ikke selv havde foreslået.
Jeg er nødt til at sige, at vi faktisk gik så langt i den her sammenhæng, og derfor må jeg lov til at give udtryk for, at jeg faktisk ikke synes, det er i orden bare tilnærmelsesvis at antyde, at vi kun vil være med til at have det gode, men ikke vil være med til at finansiere tingene, for sådan er det ikke, og sådan har det aldrig været.
Derfra og så til at kunne forhindre, at en konservativ vil bruge sådan et gammelt dogme, det kan jeg ikke, og desværre har vi jo endnu ikke en vaccine, der kan skaffe os af med det problem.
Liselott Blixt (DF), 2008-03-27:
Nu ved jeg det ikke direkte, hvem der hentydes til, men jeg vil sige, at Dansk Folkeparti jo netop i finansloven har fået hævet ældrechecken, så hvis der er nogle, der bliver ramt, og som er over den alder, har vi også en ældrecheck at gøre godt med.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-03-27:
Nu er det jo sådan, at ældrechecken kun kommer de omkring 25 pct. af pensionisterne til gode, som ikke har nogen som helst andre indkomster ikke engang ATP eller andre typer af pension eller indtægt.
Men det korte af det lange er jo stadig væk, at rigtig, rigtig mange pensionister i dag lever rigtig dårligt, og de har også i stigende grad svært ved at betale for mad, husleje og nye energiafgifter og alle mulige andre ting.
Er ordføreren ikke enig i, at det er et stort problem, at betalingen for medicin nu gives et hak mere opad, så man nu skal til at betale endnu mere, når man kommer ned på apoteket, før man får tilskud?
Liselott Blixt (DF), 2008-03-27:
Det er helt klart, at det er et problem, hvis der står nogle mennesker, der har svært ved at yde de 200 kr. mere om året.
Og jeg mener også, at er der nogle, der kommer i klemme, vil jeg meget gerne se på, hvad det er for nogle mennesker, så vi kan se, hvor det er, vi skal gå ind for at lave nogle reguleringsmekanismer.
Nogle gange er det svært at gå ud og lave en stor ting uden at ramme nogle små grupper, som så havner mellem to stole.
Det er jo det, vi prøver at undgå ved at lave nogle tiltag for kronikere og ved at få børnene op på en højere procentsats.
Og hvis der var nogle andre ting, man kunne gøre, var det jo det, man kunne forhandle om en anden gang.