runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-03:
Det ville dog være mærkeligt, hvis tilfældet med de tre økonomer fra tre forskellige lande – nu kan jeg ikke engang huske, hvilke lande der blev nævnt – der var lige dygtige, var, at det så skulle være andre end den virksomhed, der var interesseret i at ansætte dem, der skulle bestemme, hvem der får jobbet.
Skulle det være hr. Rasmus Jarlov?
Det ville dog være absurd at forestille sig, at hr. Rasmus Jarlov skulle bestemme, hvem der skal ansættes i virksomhederne.
Undskyld mig, men det er jo den rendyrkede socialisme.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-03:
Jeg vil gerne spørge lidt mere ind til Alternativets integrationspolitik og sagen fra i sommer, hvor Alternativets daværende integrationsordfører, Uzma Ahmed, sagde, at hvis man ikke gad at lære dansk eller ikke gik ind for ligestilling, så kunne man sådan set ikke være her, og så skulle man sendes tilbage.
Og hr. Rasmus Nordqvist er citeret for at have sagt, at ordføreren ikke fik mundkurv på, men blev bedt om at holde lav profil.
Så undrer det mig bare, at man sådan set godt vil opstille en anden kandidat, den tidligere talsmand for Grimhøjmoskeen, Mohammad Sabah Ahmad, som er kommet med bombetrusler, fordi han ikke ville til eksamen på Aarhus Universitet, og har været talsmand for en moské, hvor den ledende imam direkte har opfordret til drab på danske jøder, og hvor Alternativet under den proces blev ved med at sige, at man har fuld tillid til den pågældende kandidat.
Hvad er forskellen på de her to kandidater?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Det er to meget forskellige personer og sager, du taler om.
Uzma var faktisk kandidat.
Hun stillede op til Folketinget og var en rigtig god kandidat i valgkampen.
Det, som var sagen, var, at Uzma ikke udtalte sig på baggrund af den politik, som Alternativet har, og det skal man selvfølgelig også som ordfører passe på med at gøre.
I forhold til den anden kandidat, du taler om, mener jeg selvfølgelig, at der skal være plads til, at man kan ændre holdninger og blive klogere, også selv om man i 3 dage har været talsperson for en moské, som vi kan have alle mulige holdninger til.
Jeg synes netop, det er vigtigt at have folk, der går rundt og ringer på dørklokker i deres boligområde for at få folk til at gå ned og stemme og deltage i demokratiet i stedet for at lytte til dem, der vil have folk til at blive væk og vende ryggen til demokratiet.
Det er den slags mennesker jeg gerne vil have tager del i vores demokrati.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-03:
Jeg vil gerne spørge hr. Rasmus Nordqvist og Alternativet om jødernes situation i Danmark.
For det er jo ikke nogen hemmelighed, at noget af den ikkevestlige indvandring har gjort, at det har været usikkert for danske jøder.
Mange af dem, der har chikaneret danske jøder – og det endte jo desværre med et drab her for et år siden – har været folk med rødder i Mellemøsten.
Derfor undrer det mig, at fru Ulla Sandbæk fra Alternativet sådan set roser Hamas og siger, at det er en frihedsbevægelse, og at de ikke er så slemme endda, selv om de jo i den grad begår krigsforbrydelser rettet mod jøder.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Jeg tror, at hr. Lars Aslan Rasmussen henviser til et interview, der er omkring et års tid gammelt og fra Radio24syv, hvor fru Ulla Sandbæk taler om situationen i Palæstina og Israel, som vi jo skal til at debattere her lidt senere i dag.
Det, fru Ulla Sandbæk sagde, og som hun også var ude at præcisere efter interviewet, var, at vi bliver nødt til at se på, hvordan vi får skabt en integration mellem Gaza og Vestbredden, så man kan få et seriøst potentiale for en palæstinensisk stat.
Det præciserede hun efter interviewet, og det er jeg sikker på at hr. Lars Aslan Rasmussen også har kunnet finde, når han nu har søgt i medierne så lang tid tilbage.
Trine Bramsen (S), 2016-05-03:
Jeg vil gerne tage fat i nogle af de plusord, som ordføreren bruger i sin tale.
Det er jo altid dejligt at bruge ord som sammenhængskraft og frihedsværdier, men det er jo mere interessant, hvad der så ligger i de ord.
Ordføreren står på talerstolen og siger, at sammenhængskraft er helt afgørende.
Så vil jeg gerne spørge ind til: Er der en grænse for, hvor mange Danmark kan tage imod, som kommer udefra, flygtninge, indvandrere, hvis vi skal fastholde sammenhængskraften?
Eller er det uendeligt, hvor mange udefra Danmark kan tage imod, hvis vi fortsat skal have et samfund, der netop beror på demokratiske værdier, og hvor de danske frihedsværdier, som vi alle sammen bryster os af, er de bærende for samfundet?
Er der antalsmæssigt en grænse for, hvor mange der kan komme hertil?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Som jeg føler at jeg sagde meget tydeligt i talen, er mange af de værdier, som nu her bliver kaldt for danske, universelle værdier.
Det er altså værdier, som menneskerettighederne bygger på; som den humanitære folkeret bygger på; det er ikke noget særlig dansk.
De er humanitære, men det er værdier, vi også bygger det danske samfund på, og som vi skal værne om.
Derfor har det ikke noget med antallet at gøre.
Det har noget at gøre med, hvordan vi formår at arbejde med de mennesker, der kommer her.
Som jeg også siger, er der selvfølgelig en stor opgave omkring integration.
Men værdierne i sig selv bliver ikke udvandet af, at der kommer andre mennesker, for det er også værdier, som folk kan tage med sig, både fra Afghanistan, fra London, fra New York og fra Delhi.
Trine Bramsen (S), 2016-05-03:
De frihedsværdier, som de fleste af os er så utrolig stolte af gælder i Danmark, gælder jo ikke for alle i Danmark.
Vi har set eksempler fra bl.a. Grimhøjmoskeen, hvor dybt radikaliserede imamer holder kvinder, børn og unge i et jerngreb.
Derfor vil jeg gerne spørge Alternativets ordfører, om han mener, at de radikaliserede imamers frihedsværdier vægter mere end de kvinder og børn og unges frihedsværdier, som jo definitivt er sat ud af spil.
Det er jo det, vi ser.
De er sat ud af spil.
Er det vigtigere at beskytte radikaliserede imamers frihedsværdier end de børn, unge, kvinder og andre, der holdes i et jerngreb af social kontrol i dybt radikaliserede miljøer?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Nej, selvfølgelig ikke, og jeg ved ikke, hvorfra fru Trine Bramsen kan få den idé om, at Alternativet skulle have den holdning.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Vi kunne høre fra Enhedslisten, at de er modstandere af den ordning, hvor der hvert år bliver tildelt en bestemt kvote flygtninge til hver dansk kommune.
Vi kunne høre fra Enhedslisten, at de var tilhængere af, at flygtninge selv kunne beslutte, hvor de skulle bosætte sig.
Er Alternativet enige med Enhedslisten i det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-03:
Jeg tror faktisk, vi har været så letsindige at gøre lige præcis det, altså at stille krav osv. osv.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-03:
Liberal Alliance har foreslået, at der i 2 år skal være et totalt stop for, at Danmark tager imod flygtninge.
Jeg vil gerne spørge lidt mere ind til de konventioner, der er, og om det bare er nogle, som Liberal Alliance mener at man sådan set skal bryde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-03:
Det er rigtigt, at vi har foreslået et humant asylstop i 2 år, som går ud på, at vi siger, at man ikke kan søge asyl i selve Danmark, men at vi til gengæld tager 4.000 FN-kvoteflygtninge om året i de 2 år.
Det vil spare asyludgifter på i hvert fald 6 mia. kr. i løbet af de 2 år – og det er nok endda konservativt sat – som vi så kan bruge til at hjælpe i Syrien og Syriens nærområder.
Det er det, der er det humane.
Den måde, vi vil gøre det på, er simpelt hen ved at sige, at vi ikke har tænkt os at følge konventionerne i 2 år, men vil bruge ...
Kaare Dybvad (S), 2016-05-03:
Tak for det.
Nu handler debatten her jo om antal og de her 18 pct., som vi kan se frem til der er i 2050 med udenlandsk baggrund.
Et af de stykker lovgivning, som har været bedst til at begrænse tilvandringen til Danmark, har været den her såkaldte 24-årsregel.
På Liberal Alliances hjemmeside skriver I: »Man skal kunne gifte sig med den, man elsker, og man skal som ægtepar kunne bo sammen i Danmark.«
Når nu ordføreren til indledning sagde, at antallet betyder noget, hvorfor vil Liberal Alliance så afskaffe et af de stykker lovgivning, som rent faktisk har sikret, at vi kan begrænse omfanget af tilstrømning til Danmark?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-03:
Det er derfor, vi ligesom vil bryde systemet op og sørge for, at det ikke længere er muligt at komme til Danmark, hvis man ikke kan forsørge sig selv, og at det ikke længere er muligt at blive her, hvis man begår kriminalitet eller modarbejder folkestyret.
Det vil sige, at vi ønsker en helt anden udlændingepolitik end den forfejlede udlændingepolitik, som skiftende regeringer har haft ansvaret for.
Sandheden er jo, at dansk udlændingepolitik ikke fungerer og ikke har fungeret, hverken når Socialdemokratiet har haft magten, eller når VK-regeringen har haft magten.
Vi kommer så med et forslag til en måde, som man kunne forestille sig at man løser det på, og hvor antallet vil regulere sig selv, fordi der kun vil komme dem, der er brug for.
Det er i øvrigt sådan, at man kan gifte sig med den, man vil, og bo i Danmark, hvis man kan forsørge sig selv.
Kaare Dybvad (S), 2016-05-03:
Det er jo en meget smuk sådan teoretisk konstruktion, altså det her med at forudsætte, at man kunne lave det hele om på en gang, og at Liberal Alliance havde de 90 mandater til at stemme det igennem med.
Altså, skal vi gøre det nu, før Liberal Alliances store plan er på plads?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-03:
Hvis hr. Kaare Dybvad er så nervøs, tror jeg, man skal være mere nervøs for den asylpolitik, der er, for den betyder et langt større antal, end en ændring af 24-årsreglen ville betyde.
Den handler i øvrigt om folk, hvor vi ved at der ikke er krav om selvforsørgelse, mens det, vi taler om, jo er, at forudsætningen er, at man kan forsørge sig selv.
Forudsætningen er, at man ryger ud, hvis man begår kriminalitet.
Jeg er da ked af, at det skal forstyrre et fastgroet verdensbillede af, at man kun kan løse problemerne på den måde, man ikke har løst dem på i tre-fire årtier, men det er vel på tide med nogle nye ideer, der gør, at Danmark kan være et åbent samfund, samtidig med at vi kan regulere på antallet.
Og der har vi så bare tilladt os i al ydmyghed at komme med et løsningsforslag.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Når nu Liberal Alliance og hr. Simon Emil Ammitzbøll går ind for, at en betingelse for, at man kan få en opholdstilladelse i Danmark, er, at man har et arbejde eller en ansættelseskontrakt med en arbejdsgiver herhjemme, kunne jeg godt tænke mig at vide, om det betyder, at Liberal Alliance så vil stemme ja til forslaget om at afskaffe greencardordningen.
For der er der jo ikke et krav om, at man skal have et arbejde i en virksomhed, inden man kommer.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvis nu det bliver sådan, at man siger, at det eneste krav, for at man kan komme ind i Danmark, er, at man har en ansættelseskontrakt, så betyder det jo reelt, at man overlader styringen af indvandringen til erhvervslivet.
Har Liberal Alliance virkelig så stor tillid til Dansk Industri, at man vil overlade styringen af udlændingepolitikken til dem?
De er jo umættelige i forhold til at øge arbejdsudbuddet ved at øge indvandringen, vil jeg bare sige.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-03:
Vi vil stemme nej til forslaget om at afskaffe greencardordningen, og det er lidt i forlængelse af hr. Kaare Dybvads spørgsmål fra før: Det er det der med de der mærkelige knopskydninger, så det er sådan et lille lys i mørket i dansk udlændingepolitik i øjeblikket.
Men det er ikke en ideel ordning.
Det vil jeg da gerne give hr. Martin Henriksen ret i.
I forhold til om vi vil lade Dansk Industri bestemme dansk udlændingepolitik, er svaret nej.
Jeg har lige redegjort for, hvordan vi mener dansk udlændingepolitik skal være.
Og man kan jo ikke bare øge arbejdsudbuddet via vores forslag, for det kræver, at der er et job, at der er nogle, der vil betale en for at udføre et job, og at man betaler skat og i øvrigt overholder landets love.
Så der er jo stadig væk en klar regulering.
Det geniale ved at lade erhvervslivets behov styre efterspørgslen på udlændinge er jo, at det vil tilpasse sig.
Der vil kun kunne komme dem ind, som der er brug for, og det er jo sådan set et meget smart system i modsætning til det system, vi har i dag, hvor det nærmest åbenbart er nemmere at komme ind, hvis der ikke er brug for en, mens hr. Martin Henriksen og andre så vil sørge for, at dem, der så er brug for, ikke kan komme ind.
Og det synes jeg er ærgerligt.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Men det svar giver jo ikke nogen mening.
Når Liberal Alliance bakker op om greencardordningen, giver det svar virkelig slet ikke nogen mening, for hvis man skulle tage hr. Simon Emil Ammitzbølls ord for gode varer, må man også være med til at afskaffe greencardordningen.
For der er det jo trods alt sådan, at man kan komme ind i Danmark, uden at man har et arbejde på hånden.
Så jeg ser frem til, at Liberal Alliance vil stemme for det forslag, for så kommer man jo et skridt nærmere det, som Liberal Alliance siger er målet, og det er det, politik handler om: skridt i den rigtige retning.
Et andet spørgsmål, jeg har, er, at sidste år var indvandringen, altså antallet af mennesker, der fik opholdstilladelse i Danmark, ca. 80.000, og oven i det var der ca. 100.000 mennesker, der fik et visum til Danmark.
Er det tal for stort efter Liberal Alliances opfattelse?
Kan Danmark håndtere en så stor indvandring, uanset om man så i øvrigt har et arbejde eller ej?
Er det tal på et passende niveau?
Skal det være højere, skal det være lavere?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-03:
Kan man ikke få den, man elsker, må man elske den, man får, sagde man i gamle dage.
Når jeg ikke kan få den politik, som jeg gerne vil have, må jeg jo prøve at se, om jeg alligevel kan sørge for, at dansk erhvervsliv kan få den arbejdskraft, de har brug for, gennem andre ordninger.
I forhold til det andet, om det antal er perfekt, om vi ligesom har nået, hvad kan man sige, det perfekte ligevægtstal for, hvor mange udlændinge der skulle komme sidste år, ser vi det bare på en lidt anden måde.
Vi ser det på den måde, at det er forkert sammensat, fordi der kommer over 20.000 asylansøgere.
Det mener vi klart er et for højt antal asylansøgere.
Men det er klart, at hvis det var sådan, at antallet afspejlede en efterspørgsel hos virksomhederne, der ikke kunne få arbejdskraften, så ville det jo være positivt.
Så det er jo ikke så afgørende, om det er 80.000 eller 75.000 det ene år eller det andet år; det afgørende er jo, at det er nogle, der kan og vil bidrage til det danske samfund og opføre sig ordentligt.
Christian Juhl (EL), 2016-05-03:
Det vil sige, at grænserne jo ikke skal være åbne, de skal være hermetisk lukkede, sådan at man kun kan lukke dem ind, som har fået et arbejde eller på anden måde skal have lov af Liberal Alliance.
Jeg vil høre: Er der ikke i det liberale hjerte bare et lillebitte hjørne, som siger, at hvis nu naboens hus brænder, så vil vi godt hjælpe, i hvert fald børnene og kvinderne?
Altså, hvis det brænder i Syrien, som er baghaven til Europa, så vil vi godt, så længe branden er der, hjælpe bare en lille smule med lidt penge, et sted at bo, lidt tøj, lidt mad og sådan nogle ting?
Er det virkelig et helt reelt billede, som ordføreren giver af det liberale hjerte, i forhold til at der bare er lukket – hvis ikke man kan klare sig selv, så er der bare lukket?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-03:
Det er jo et lidt mærkeligt dobbeltspørgsmål, for svaret er ja, vi vil gerne hjælpe naboen, når hans hus brænder, vi vil gerne hjælpe både ham, konen og børnene.
Og det er jo netop derfor, at vi vil hjælpe i nærområderne, hvor det brænder, i stedet for at få alle naboerne til at bo i en lille lejlighed højt oppe.
Så vi vil hjælpe – der er faktisk ingen her i Folketinget, der finansieret vil hjælpe flere end Liberal Alliance.
Det er jeg stolt af, det varmer mit liberale hjerte, jeg synes, det er humant, jeg synes, det er ordentligt, og jeg synes i virkeligheden, at hr. Christian Juhl burde bakke op.
Christian Juhl (EL), 2016-05-03:
Det gør jeg såmænd også, men jeg synes, det virker lidt dobbeltmoralsk at snakke på den måde: Vi vil gerne hjælpe, bare det ikke er os.
Penge er det eneste, vi har råd til at give, næstekærlighed glemmer vi.
I Jordan er der i øjeblikket mere end 20 pct. flygtninge.
Det land er ved at segne.
I Libanon er det det samme.
Det er en meget skrøbelig stat, som ikke kan magte mere.
I øjeblikket spænder vi buen til det yderste, ved at de får 40 pct. af det minimum, som FN har stillet op man kan leve for i de to lande.
Det er jo lige ved at eksplodere, og det vil sige, at det jo er en myte at snakke om nærområder.
Og det er en ubehagelig selvgodhed, man hører fra regeringsrepræsentanten, når man siger, at vi hjælper og vi hjælper.
Vi giver ikke engang 40 pct. af det, der skal bruges, til flygtninge, der er i nærområderne, i øjeblikket.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-03:
Det er jo derfor, vi vil skaffe flere penge til at hjælpe de mennesker.
Det er da det mest korrekte at gøre.
Vi har endda sagt, at af de 6 milliarder, vi prioriterer, skal man prioritere dem, der ikke får nok at spise i Syrien, først, dem, der ikke får nok ernæring i nabolandene, dernæst, og som punkt tre hjælpe de syriske børns skolegang i nærområderne.
Det er da den rigtige måde at hjælpe på, og det er, hvis man skal bruge ordførerens udtryk, den mest næstekærlige tilgang, fordi vi kan hjælpe flere mennesker ved at hjælpe i nærområderne.
Er det næstekærligt at tage en lille del og tage op til os og så i øvrigt ende med, at de ikke får et arbejde, og at de ikke bliver integreret, i stedet for at hjælpe en større andel tættere på, hvor de bor i forvejen?
Politik er at prioritere, vil jeg sige til hr. Christian Juhl, og hvis man har et vist antal penge – og det har de andre partier ud over Enhedslisten – så er vi nødt til at finde ud af, hvordan vi kan hjælpe flest for pengene.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Jeg vil gerne spørge ind til Liberal Alliances politik.
Hvis nu en ung mand fra Bangladesh kan fremvise en ansættelseskontrakt med en dansk murermester, skal vedkommende så kunne få arbejds- og opholdstilladelse i Danmark?
Forlanger Liberal Alliance, at der i den ansættelseskontrakt skal aflønnes efter danske overenskomster, eller er lønnen ligegyldig?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-03:
Jeg spørger, fordi hr. Martin Henriksen siger i videoen og der står i teksten på hr. Martin Henriksens facebookside, at det flere gange er gået for vidt.
Nu forstår jeg så, at det er, fordi nogle af forældrene ikke kan lide det.
Er der nogen eksempler på, at det er gået for vidt i forhold til flygtninge, som bor tæt op ad eksempelvis en børnehave eller en vuggestue?
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Hvis fru Sofie Carsten Nielsen hentyder til, at jeg i min tale og i vores forslag til vedtagelse bruger begrebet ikkevestlig, vil jeg sige, at vi læner os op ad de definitioner, som Danmarks Statistik også bruger, og som er grundlaget for den her forespørgselsdebat.
Jeg tør ikke svare på, præcis hvor grænsen går – altså hvilke lande der er omfattet. Men jeg regner mig frem til, at Afghanistan nok er ikkevestligt, og at Tyskland nok er vestligt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-03:
Men ordføreren vil så også vide, at Korea, Kina, Indien og alle de lande, der ligger i nærheden, også er ikkevestlige, og at indvandring fra de lande – personer, der ønsker ophold i Danmark, måske fordi de har fået et job via de lande – også er med i ordførerens definition af, hvordan det skal begrænses.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Hvis man kigger i de danske kriminalitetsstatistikker, vil man se, at koreanerne ikke slår ud, og hvis de gør, vil jeg næsten vædde på, at de er mindre kriminelle, end den gennemsnitlige dansker er, ligesom det nok vil gælde for japanere – og nu kan jeg ikke huske det sidste i fru Sofie Carsten Nielsens spørgsmål – ligesom vi ikke har nogen problemer i Danmark med koreanske eller japanske ghettoer eller noget negativ social kontrol, der har rødder i koreansk eller japansk kultur.
Så når vi læner os op ad de begreber, er det ikke de lande, vi har i tankerne; det er nogle andre lande.
Det er jo bare at kigge på statistikkerne, hvor vi kan se, at vi har integrationsudfordringerne.
Og så ved vi vist alle sammen godt, at der også er nogle lande, vi ikke har integrationsudfordringer i forhold til.
Christian Juhl (EL), 2016-05-03:
Jeg er blevet rigtig trist.
Nu har jeg jo kendt Socialdemokraterne, siden jeg var meget, meget ung,
og også fulgt det skred, der reelt indrømmes her.
Da min bedstefar var ung, var det jo sådan, at man både var imod krig og opfattede arbejderklassen som en international klasse, hvor man hjalp hinanden på tværs af grænser imod dem, der udbyttede en – ikke nationalister.
Der synes jeg at Socialdemokraterne glemmer, at der faktisk er mennesker, som flygter fra Assad, flygter fra ISIL, flygter fra tøndebomber, ingen steder har at tage hen, fordi naboområderne er totalt fyldt op.
Hvis vi ikke f.eks. i Europa skulle kunne tage imod 0,2 pct. eller 2 promille i et år, hvem skulle så kunne i den her verden, og hvad skal de gøre, hvis ikke de kan blive taget ordentlig imod og bedre imod i Danmark, end de kan i øjeblikket?
Jeg er lidt flov over, at de store partier på den måde vender ryggen til mennesker i nød.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror sådan set godt, at det danske samfund kunne håndtere en tilstrømning, som vi så i 2015, altså 21.000 asylansøgere plus deres familiesammenføring, hvis det var i et enkelt år.
Men det, som jo er vores udfordring, er, at det lægger sig oven på 45 års dansk udlændingepolitik med en tilstrømning til det her land, og at vi kan se, at tilstrømningen vil fortsætte i 2016.
Hvis spørgsmålet er, om vi mener, det er for meget, så er svaret: Ja, det mener vi.
Man kan godt bagatellisere det ved at kalde det 0,2 pct., men sandheden er jo, at vi kan kigge på den fremskrivning, vi lige har fået fra Danmarks Statistik, som siger, at i 2050 vil folk med udenlandsk baggrund og deres efterkommere udgøre næsten en femtedel af befolkningen.
Det er da en relevant problemstilling at tage op.
Det synes jeg det er.
Det synes jeg ikke bare man kan affeje ved at sige, at det så er 2 promille.
Christian Juhl (EL), 2016-05-03:
Jeg affejer overhovedet ingenting.
Jeg ser bare virkeligheden i øjnene.
Verden er fuld af konflikter, som vi først og fremmest sender flere bombefly ned til og dermed skaber flere flygtninge, i stedet for at vi er med til at løse nogle af konflikterne, få stoppet nogle af krigene.
Og der er det sådan, at indtil vi magter det som menneskehed, er vi jo nødt til at hjælpes ad med at tage imod de her flygtninge.
De kan jo ikke bare være i nogle overfyldte lejere og få Jordan og de andre nabolande til at bryde totalt sammen.
Det er et ansvar, vi har, og der må vi tage os af de problemer, der findes.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-03:
Jeg vil spørge ordføreren, hvordan ordføreren og ordførerens parti definerer ikkevestlig.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Ja, verden er fuld af konflikter.
Vi vil gerne være med til at tage ansvar for at løse nogle af dem.
Vi har sådan set stemt for, at EU skulle indgå en aftale med den tyrkiske regering om at prøve at håndtere lidt af den her flygtningestrøm.
Enhedslisten stemte imod.
Vi har også stemt for, at Danmark skulle deltage aktivt i bekæmpelsen af Islamisk Stat i Syrien og Irak.
Enhedslisten har stemt imod.
Set fra min stol ser det mere ud, som om det er Enhedslisten, der svigter og løber fra det ansvar, vi har, for at løse de konflikter, der er i Mellemøsten.
Pernille Bendixen (DF), 2016-05-03:
Mange tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om Socialdemokratiet mener, at det at integrere flygtninge er et udtryk for at føre en konsekvent og stram udlændingepolitik.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Ja, det mener vi.