runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2014-03-13:
Og jeg vil da sige, at når jeg læser lovforslaget, kan jeg også godt læse, at man forenkler de fælles mål, men det betyder jo bare, at der kommer nye mål og nye styringsredskaber.
Samtidig bliver målene mere konkrete, og det betyder også, at de bliver mere snævert styrende for, hvilken retning vores folkeskole skal bevæge sig i, og hvilken retning undervisningen skal bevæge sig i.
Altså, det bliver mere styrende herinde fra Christiansborg for, hvilken retning nogle uddannede folkeskolelærere skal styre folkeskolen i.
Det synes vi i Enhedslisten er en bekymrende udvikling.
Hvis vi så går videre til den næste del af lovforslaget, som handler om elevplanerne, så er det da også meget praktisk, at man sammenkører de dokumenter, som man har om eleverne i folkeskolen, at man sammenkører elevplanen med uddannelsesparathedsvurderingen – det kan jeg godt se.
Men det betyder ikke, at det er rigtigt, at det er en god idé at lave uddannelsesparathedsvurdering; det betyder heller ikke, at det er en god idé at lave elevplaner.
I Enhedslisten mente vi før valget i 2011, at elevplanerne var en dårlig idé.
Efter valget i 2011 mener vi stadig væk, at elevplanerne er en dårlig idé og en dårlig måde at styre folkeskolen på.
Så omhandler lovforslaget også kvalitetsrapporterne, og det er rigtigt, at nu skal de kun laves hvert andet år, og det er jo også i og for sig en forenkling.
Til gengæld bliver de, når man så kun laver dem hvert andet år, et mere bestemmende mål- og resultatstyringsværktøj, hvormed ministeren og politikerne herinde på Christiansborg kan fastlægge, hvad det er, der skal måles på.
Og det flytter altså fokus fra trivsel og fra almendannelse og fra demokratisk dannelse over på målbare resultater, altså ting, vi kan måle, f.eks. karakterer.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at vi husker på, at det ikke kun er de ting, vi kan måle, der har en værdi i folkeskolen eller i samfundet for den sags skyld.
Så det skulle gerne fremgå rimelig tydeligt nu efter disse ord, at Enhedslisten ikke støtter det her lovforslag.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-13:
Nu skal jeg jo ikke kunne sige, hvad hele SF's bagland vil udtrykke i forbindelse med det her.
Jeg vil også lige gøre opmærksom på, at vi faktisk tager det meget seriøst, når vi indgår et forlig.
Vi kunne ikke drømme om at gå fra det, og så længe vi er med i det, vil vi påvirke det mest muligt.
Så vi har selvfølgelig i forbindelse med udarbejdelsen af det her forsøgt at trække det i den retning, vi synes det skulle.
Vi hilser det meget velkommen, at der står »trivsel«, og at der også bliver målt på trivsel, men jeg synes, det er vores ansvar som folkevalgte politikere at søge så brede forlig som muligt.
For vi skal stadig væk huske, at det skal være til gavn for eleverne, og det er også den tilgang, som SF er gået ind i det her med.
Karen Ellemann (V), 2014-03-13:
Da VK-regeringen i sin tid indførte elevplanerne, var det så sandelig – og det siger alene ordlyden: elevens plan – af hensyn til elevens faglige udvikling, blot for lige at slå det fast.
Det, jeg også kunne være interesseret i at høre ordførerens svar på, er, hvorledes – og det kan jo være svært at svare på – SF's bagland rent faktisk reagerer på det faktum, at SF nu stemmer for brugen af elevplaner og fælles mål.
Vil man opleve, at der vil være SF'ere ude i det kommunale landskab, som vil karakterisere alle de ting, der er med i det her lovforslag, som unødvendigt papirarbejde, eller er det således, at SF nu i samlet flok rent faktisk støtter det og mener, at det giver god mening at arbejde med elevplaner med mål for elevernes læring og dermed også med de nye fælles mål?
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-13:
Det er, tænker jeg, når vi står og drøfter det i dag, egentlig lidt interessant, hvor lidt vi nævner eleverne.
Det er jo trods alt deres læring og progressionen i læring og trivsel, som er det allermest centrale, og det er det, som lærernes dokumentation skal forholde sig til.
Karen Ellemann (V), 2014-03-13:
Ligesom jeg stillede spørgsmål til den radikale ordfører om ændringerne, i forhold til hvordan man har set på elevplaner og på fælles mål, ligeså vil jeg også stille spørgsmål til SF's ordfører.
For jeg hører SF's ordfører bruge den formulering i ordførertalen, at man ikke mener, at lærerne skal bruge tiden på unødvendigt papirarbejde.
Skal det forstås således, at elevplanerne før det her lovforslag var at betegne som unødvendigt papirarbejde, men at det nu bliver til godt papirarbejde, som faktisk giver mening?
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-13:
Der skal ikke herske tvivl om, at vi i SF er meget glade for folkeskolereformen.
Vi ser også frem til, at de tiltag, som forligspartierne vedtog forrige år, vil bidrage til at styrke folkeskolen og give eleverne den trivsel og faglighed, som de fortjener.
Reformen skal øge trivslen i folkeskolen og give børn og unge fra alle sociale lag de faglige, sociale og personlige kompetencer, som de har brug for.
Og det, de har brug for, er jo, at de efterfølgende, når de er færdige med folkeskolen, også kan tage en ungdomsuddannelse.
Så vi er i det hele taget meget glade for, at der er fokus på at øge den sociale mobilitet gennem en stærk folkeskole.
Så ønsker vi også, at lærerne bliver helt centrale spillere i folkeskolereformen.
Lærernes faglighed skal fylde mere, og derfor hilser vi afbureaukratiseringen velkommen.
Vi sørger samtidig for, at den rapportering, som skolerne skal gennemføre, også har fokus på elevernes trivsel.
Det mener vi i SF er særlig vigtigt, da trivsel er et helt fundamentalt grundlag for børns udvikling.
Og endelig er vi meget glade for, at den rapportering, som stadig skal finde sted, fokuserer på fremadrettede læringsmål for eleverne.
Det er vigtigt, at de rapporteringer, som finder sted, også bliver brugt aktivt, så lærerne, skoleledelsen og kommunerne kan se fordelene ved rapportering og se det som et værktøj til at forbedre undervisningen og trivslen.
Derfor støtter vi i SF med de nævnte bemærkninger det videre arbejde med lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2014-03-13:
Jeg synes nu ikke, den konservative ordfører skal lægge mig ord i munden med, hvad jeg så mener om det.
Jeg konstaterer bare, at det er radikal grund-dna, at når vi går ind i forhandlinger, er vi indstillet på at trække dem i den retning, som vi vil, men selvfølgelig også stå inde for det kompromis, vi bliver enige om.
Det, vi er blevet enige om i forligskredsen omkring elevplanerne, er en markant forenkling.
Altså, vi har diskuteret i årevis, at vi gerne ville væk fra, at det skulle være for alle elever i alle fag.
Det kommer vi igennem med i dag, og det synes jeg er et skridt i den rigtige retning.
Og der vil jeg gerne anerkende, at vi, fra at vi har stået lidt og virkelig råbt ad hinanden på hver vores fløj, har fundet et kompromis, som trækker det om ikke hele vejen, så i hvert fald et skridt i den rigtige retning.
Lene Espersen (KF), 2014-03-13:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg synes, det er dejligt, at Det Radikale Venstre har erkendt, at det virkede, og at det var rigtigt.
At Det Radikale Venstre så gerne vil påvirke under forhandlingerne, er jo helt fint, men det vigtigste for mig er sådan set, at de redskaber, som var meget vigtige at få introduceret i folkeskolen i VK-regeringens tid, nu også er stadfæstet bredt i Folketinget.
Jacob Jensen (V), 2014-03-13:
Tak for det.
Lov om nedsættelse af statstilskuddet til kommuner ved forhøjelser af den kommunale skatteudskrivning blev vedtaget i Folketinget tilbage i 2008 med virkning fra 2009, og formålet var at understøtte aftalesystemet mellem staten og kommunerne ved netop at styrke kommunernes incitament til at overholde de indgåede aftaler i forhold til den kommunale skatteudskrivning.
Det er jo så her, vi er nu, og det så er det lovforslag, vi behandler, og som faktisk betyder, at man ophæver revisionsbestemmelsen og dermed viderefører de nuværende regler.
Baggrunden for revisionsbestemmelsen var, at der med indførelsen af loven var et nyt element i aftalesystemet mellem regeringen og kommunerne.
Man vurderede så på det tidspunkt, at der netop kunne være grund til at tage vurderingen op til overvejelse igen efter nogle års erfaringer.
Der har Økonomi- og Indenrigsministeriets Finansieringsudvalg så her i efteråret 2013 evalueret ordningen, og på den baggrund har man vurderet – det er dermed regeringens opfattelse, og jeg kan tilføje, at det også er Venstres opfattelse – at ordningen har virket efter hensigten.
Og det er så derfor, at regeringens – og dermed også Venstres – vurdering er, at ordningen har medvirket til at styrke kommunernes incitament til netop at overholde de indgåede aftaler.
Det har vi også set har været tilfældet.
Vi kvitterer også for ved passende lejligheder – og det her er en af dem – at kommunerne netop opfører sig ordentligt, kan man sige, og i den sammenhæng også økonomisk ansvarligt i forhold til de skatteudskrivninger, som er blevet aftalt fra centralt hold.
Det er på den baggrund, at vi også kan støtte lovforslaget. I parentes bemærket kan man selvfølgelig hygge sig lidt ved tanken om, at da vi indførte loven, var de nuværende regeringspartier meget stærke modstandere af, at man lavede netop det her, med argumentet om, at det var et indgreb i det kommunale selvstyre.
Men vi kvitterer selvfølgelig også for, at man på den front er blevet klogere, og at man indser, at det var en hensigtsmæssighed, og at de nuværende regler også skal køre videre.
Det kvitterer vi for, og vi støtter lovforslaget.
Simon Kollerup (S), 2014-03-13:
I dag er det sådan, at hvis den samlede kommunale beskatning forhøjes, modregner man den forhøjelse i det kommunale bloktilskud.
I loven, som er fra 2008, blev der samtidig indsat en revisionsbestemmelse, der går ud på, at vi efter nogle års erfaringer med ordningen skal tage den op til vurdering igen og revidere den.
Det her lovforslag lægger op til, at vi ophæver revisionsbestemmelsen og de nuværende regler videreføres.
Socialdemokraterne støtter lovforslaget om at ophæve revisionsbestemmelsen og videreføre de nye nuværende regler.
Det gør vi, fordi der også i de kommende år er et stort behov for, at de indgåede økonomiaftaler, herunder også den kommunale skatteudskrivning, overholdes.
Økonomiaftalerne er nemlig et vigtigt redskab til at sikre, at vores økonomiske udfordringer løses, at tilliden til dansk økonomi bevares, og at der er plads til en moderat vækst i den offentlige sektor, så flere ældre kan få den fornødne hjælp og omsorg, flere unge kan få en uddannelse, og de syge kan få en bedre behandling på sygehusene.
Regeringen har siden sin tiltrædelse i 2011 investeret massivt og målrettet i vækstinitiativer og jobskabelse, samtidig med at der har været orden i vores budgetter.
Der er ingen tvivl om, at det har bidraget til, at vi nu kan se tegn på et stemningsskifte i dansk økonomi.
Det er regeringen i Danmark, der har ansvaret for hele Danmarks offentlige økonomi, hvoraf kommunernes opgave udgør godt halvdelen.
Det er derfor nødvendigt, at ikke kun staten, men også kommunerne overholder deres budgetter og de aftalte rammer i de årlige økonomiaftaler.
Alternativet er, at tilliden til en ansvarlig dansk økonomi bringes i fare.
Under den tidligere VK-regering blev budgetterne ikke holdt, det gør de nu, og det skaber tillid til dansk økonomi.
Loven om at modregne i bloktilskuddet, hvis den samlede kommunale beskatning forhøjes mere end aftalt, har vist, at aftalerne om den kommunale skatteudskrivning er blevet holdt i de senere år.
Regeringen har som sagt ansvaret for hele Danmarks økonomi, og set i det perspektiv er det vigtigt, at vi kan vide os sikre på, at rammerne i vores økonomiaftaler overholdes.
Overholdes de samlede rammer ikke, kan det nemlig få samfundsøkonomiske konsekvenser, som rækker langt ud over kommunegrænsen.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Jacob Jensen (V), 2014-03-13:
Jeg vil faktisk gerne oprigtigt kvittere for, at man anerkender det, som man på et tidligere tidspunkt sagde man var inderligt imod.
Vi hørte før lidt om, hvordan Socialdemokraterne på det tidspunkt hidsede sig op.
Jeg kender ikke lige den radikale ordførers retorik på det tidspunkt, og det er jo sådan set også underordnet, men jeg kvitterer for, at man så har noteret sig virkningen, altså at det, som man på det tidspunkt var imod og var bekymret for, har vist sig som værende hensigtsmæssigt.
Så jeg vil bare spørge, om det sådan var det retoriske, der på det tidspunkt var problemet, mere end det var det indholdsmæssige, når det gælder det lovforslag, som man nu støtter op om fra radikal side.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-03-13:
For Radikale Venstre har det været vigtigt at støtte og hylde og bakke op om det kommunale selvstyre.
På daværende tidspunkt var der, må man sige, en ret besk retorik i forhold til kommunerne.
Jeg kan huske, at der f.eks. var en ordfører fra Dansk Folkeparti, som talte om, at man stod klar med en pumpgun, hvis kommunerne ikke overholdt budgetterne.
Det at bruge sådan en retorik var ikke noget, der gik lige ind som en del af den radikale tillidsdagsorden.
Vi var nervøse for, at det her kunne få en betydning for det kommunale selvstyre, og at man begrænsede det kommunale selvstyre.
Det var det, vi argumenterede med i bemærkningerne til lovforslaget.
Vi kan i dag se, at der, efter at ordningen har virket i en årrække, så er der rum for stadig væk at have et kommunalt selvstyre.
Det ser vi i dag.
Der er rum for, at nogle kommuner hæver skatten en lillebitte smule, og at der er andre kommuner, der sænker skatten en lillebitte smule, og på den måde er der sådan set det rum for det kommunale selvstyre, som vi i Radikale Venstre hylder.
Jacob Jensen (V), 2014-03-13:
Jeg bliver også nødt til at spørge den radikale ordfører, om hun kan bekræfte, at De Radikale stemte imod, dengang VK-regeringen – med støtte fra Liberal Alliance og Dansk Folkeparti – indførte det nye aftalesystem.
Og hvad var begrundelsen for, at man dengang stemte imod?
For det viser sig jo nu – hvilket også støttes af De Radikale – at det netop var en god ordning, fordi den var med til at sikre incitamentet til, at kommunerne overholder de aftaler, der bliver indgået i forhold til skatteudskrivningen.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-03-13:
Det her lovforslag indebærer en ophævelse af en revisionsbestemmelse i lov om nedsættelse af statstilskuddet til kommuner ved forhøjelse af den kommunale skatteudskrivning.
Baggrunden for, at man oprindelig lavede en revisionsbestemmelse, var, at man med den nye lov introducerede et nyt element i aftalesystemet mellem regeringen og kommunerne, og man vurderede, at det kunne være en god idé at tage loven op til revision efter en årrække, hvor man således havde draget sig nogle erfaringer med ordningen.
Det har man så nu, og Økonomi- og Indenrigsministeriets Finansieringsudvalg har evalueret ordningen, og det er regeringens opfattelse, at ordningen så at sige har bestået, og man ønsker at køre ordningen videre som hidtil.
Det er vi fra radikal side enige med regeringen i, og vi støtter derfor lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2014-03-13:
Det forslag, vi behandler her i dag, er jo om at fjerne revisionsbestemmelsen i loven, da regeringen i sin evaluering her i efteråret mente, at loven om aftalen mellem regeringen og kommunerne nu er så kendt og accepteret, at loven uden flere revisionskrav kan videreføres, sådan at man fortsætter den hidtil gældende ordning med, at kommunerne under et skal holde skatten i ro.
Dette princip er egentlig udløberen af skattestoppet, der i slutningen af 00'erne blev lovfæstet over for landets kommuner, sådan at deres samlede skatteprocent skulle holdes i ro.
Indtil da havde vi fra Folketingets side – netop for at håndhæve skattestoppet – været nødt til at sænke skatten tilsvarende, når kommunerne samlet set havde hævet den
Kommunerne har under et haft en meget stor vilje til at holde skatteprocenten i ro og er, som det også fremgår af evalueringen, blevet meget bedre til at koordinere deres fælles budgetprocedurer med hinanden.
Det er en kvalitet i et samfund og for borgerne at have den tryghed, som ligger i, at man kender og kan stole på sine skattemæssige forhold.
Derfor kan vi i Dansk Folkeparti også støtte fortsættelsen af denne ordning og også støtte fjernelsen af yderligere krav om revision af loven, sådan at det også i fremtiden bliver sanktionsbelagt for kommunerne, hvis de under et hæver skatterne – det er både for de kommuner, som konkret gør det, og også kollektivt.
Vi erkender dog, at en fastfrysning af skatteprocenterne kan føre til visse utilsigtede skævheder i kommunernes økonomiske grundlag.
Det finder vi i Dansk Folkeparti er vigtigt at holde sig for øje, så særlig de kommuner, der er økonomisk ramt af demografiske forskydninger, via bloktilskuddet kan udlignes bedre, så der også i disse kommuner kan være et acceptabelt service-og velfærdsniveau.
Men alt i alt er vi i Dansk Folkeparti glade for, at den nuværende regering har taget loven til sig og endda i en sådan udstrækning, at man ikke mener, at der er behov for at evaluere den.
Med de ord skal jeg sige, at vi tilslutter os lovforslaget.
Simon Kollerup (S), 2014-03-13:
Et løftebrud ville jo kræve, at der var blevet givet en eller anden form for løfte.
Det her er jo bare en eller anden form for historieundervisning, hvor vi går igennem, hvad der er sagt og skrevet i Folketinget gennem tiden.
I Socialdemokratiet, som er et stort kommunalt parti, er vi rigtig glade for det aftalesystem, vi har, mellem regeringen og kommunerne, hvor man hvert år laver kommuneøkonomiaftaler.
Men det giver også sig selv, at hvis aftalerne skal have en troværdighed, hvis aftalerne skal holdes, så må man også have nogle midler til at sikre, at de holdes.
Og det har jo vist sig, at de her redskaber har bragt styr på budgetterne, styr på nogle budgetter, som der ikke var styr på under den tidligere regering.
Det er vi rigtig glade for, og derfor vil vi også gerne fortsætte med de nuværende regler, og det er derfor, vi i dag bakker op om at fjerne den revisionsbestemmelse.
Mikkel Dencker (DF), 2014-03-13:
Jeg er såmænd meget enig med ordføreren i, at det er nødvendigt at have en vis styring både af kommunernes udgiftsniveau og også deres skatteniveau.
Det er vi helt klart enige om.
Men jeg undrer mig bare over, at man så for 6 år siden brugte så hårde ord om den her ordning, at det var et angreb på det lokale demokrati, og at det var en straffeekspedition.
Nu står man her og siger, at det er en god og velfungerende ordning, som er nødvendig.
Jeg må godt nok sige, at der blev brugt mange hårde ord, da Socialdemokratiet var i opposition, som man har trukket tilbage igen, ligesom man jo fremførte meget politik, som man har trukket tilbage igen.
Skal vi betragte det som et løftebrud, at man ikke fjernede den her lov igen nu, hvor man fik regeringsmagten, i og med at man jo virkelig kaldte den for hårde ting?
Det må vist kaldes et løftebrud.
Er ordføreren enig med mig i det?
Simon Kollerup (S), 2014-03-13:
Krisens omfang har ligesom åbenbaret sig for os alle sammen, og det har vist sig at være rigtig alvorligt.
Derfor kan vi selvfølgelig ikke som Socialdemokrater leve med den overskridelse af budgetterne, som der var under VK-regeringen.
Det er klart, at det har været vigtigt for os, at der er kommet styr på økonomien.
Det er vigtigt, fordi det skaber en tillid til dansk økonomi, som i sidste ende sikrer danske arbejdspladser, som jo i første ende sikrer, at den kommunale velfærd, der skal leveres lokalt, også bliver leveret.
Mikkel Dencker (DF), 2014-03-13:
Jeg har hæftet mig ved, at Socialdemokratiet roser den ordning, som vi nu fjerner revisionsklausulen fra, altså den ordning med, at man kan straffe kommuner, som bryder skattestoppet.
Jeg vil bare lige sige, at da den her lovgivning blev førstebehandlet den 24. april 2008, sagde Socialdemokratiets ordfører, at Socialdemokratiet, og nu citerer jeg: er imod regeringens tendens til at styre med kontrol og mistillid.
Og så fortsætter man: »Derfor tager Socialdemokratiet også afstand fra den straffeekspedition over for kommunerne, der ligger i dette lovforslag. Lovforslaget her er et betydeligt angreb på det lokale demokrati.«
Det var det, Socialdemokratiet i 2008 mente om den her ordning, som man nu står i dag og roser.
Så alle de hårde ord gælder ikke længere?
Simon Kollerup (S), 2014-03-13:
Det var næsten skattefilosofisk, tror jeg, hvis der er sådan et begreb.
Næh, jeg tror sådan set, at vores holdning til det her spørgsmål er rimelig pragmatisk og stille og rolig: Vi vil gerne have, at der er styr på de kommunale skatter.
Det betyder ikke, at det er rigidt, og at man ikke kan ændre på kommuneskatterne, hvis der viser sig et behov.
Vi har nemlig valgt at gøre det, at vi har lavet puljer, der tilskynder til skattenedsættelser i nogle kommuner for så at frigøre et rum, så man kan hæve skatten i andre kommuner.
Det behøver ikke være på kollisionskurs med krisebehandling og andet, at man har behov for at hæve skatten som f.eks. i Morsø Kommune, hvor man senest har gjort det.
Det er et udtryk for, at man gerne vil passe på sin lokale, kommunale velfærd, at man har haft behov for hæve skatten.
Og det har vi kunnet gøre inden for den ramme, som har været vigtig for os, nemlig at der har været ro omkring skatterne.
Så jeg er ikke sikker på, at jeg helt køber de skattefilosofiske overvejelser, som Liberal Alliances ordfører lægger for dagen.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-03-13:
Hr. Simon Kollerup siger, at krisens fulde omfang er gået op for Socialdemokraterne, og derfor er det meget vigtigt at have styr på, at kommunerne ikke hæver skatterne.
Altså, man kan forstå, at høje skatter gør mere skade, at krisen bliver større, hvis man hæver skatterne.
Det kunne være, krisen blev mindre, hvis man sænkede dem.
Det var måske en idé.
Simon Kollerup (S), 2014-03-13:
Altså, jeg synes i hvert fald, at man kan se resultaterne tydeligt.
Hvor de kommunale budgetter under den tidligere regering, som ordføreren jo selv som parti i hvert fald var en del af, ikke blev overholdt, og hvor der ikke på den måde var styr på økonomien, så har det jo bragt det resultat med sig, at der er kommet styr på den kommunale økonomi.
Som jeg sagde, tror jeg, at vores betænkeligheder i høj grad gik på, at vi stod i år 2008 og måske ikke kendte krisens fulde omfang og vidste, hvad det her ville få af konsekvenser også for en kommunal økonomi.
Derfor har det set retrospektivt været det rigtige at gøre, og det er derfor, vi også har taget de her bestemmelser til os.
Vi er glade for det resultat, vi opnår til gavn for danskerne og dem, der skal modtage kommunal service, nemlig at der er styr på pengene.
Det betyder, at der er sikkerhed for den kommunale service, man får, og at der er skabt tillid til dansk økonomi, som i sidste ende også betyder, at vi sikrer danske arbejdspladser.
Jacob Jensen (V), 2014-03-13:
Jeg skal så bare forstå, hvad det er, der har ændret sig for Socialdemokraternes vedkommende.
For jeg er enig med Socialdemokraternes ordfører i, at Socialdemokraterne stemte imod, dengang VK-regeringen indførte det nye i aftalesystemet, netop at der kunne modregnes i bloktilskuddet, hvis man overskred skatteudskrivningen.
Da var Socialdemokraterne imod, og nu står man så i dag og siger, at det faktisk var vigtigt, at det virker, og at det er væsentligt i forhold til at holde budgetterne.
Så hvad er der sket i mellemtiden for Socialdemokraterne, siden man har skiftet ståsted fra at være imod til nu i dag at stå og rose forslaget?
Simon Kollerup (S), 2014-03-13:
Jeg kan i hvert fald starte med at bekræfte, at billedet af, at der var overskridelser af budgetterne i kommunerne under den tidligere regering, er helt korrekt, og at der var behov for at gribe ind.
Vi havde nogle betænkeligheder, måske også i lyset af at man ikke var klar over krisens fulde omfang på det tidspunkt.
Man skal huske på, at det var tilbage i 2008.
Men vores holdning er den helt klare, at de bestemmelser, man har indført, bakker vi op om.
Det har bragt styr på kommunernes budgetter, og det er vi selvsagt glade for, fordi det er magtpåliggende for os, som jeg sagde i min ordførertale, at der er styr på økonomien i Danmark, og at de aftaler i vores kommunale aftalesystem, som vi hylder, holdes.
Det er vigtigt for tilliden til dansk økonomi, og i sidste ende er det vigtigt for, at vi som danskere har et arbejde, at der er arbejdspladser og vækst i det her land.