runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-01:
Jeg kan så på den måde, som ordføreren svarer på, forstå, at der ikke er tale om nye penge.
Der er tale om, at man flytter rundt på nogle penge for få penge - til byfornyelse i hele landet.
Af dem tager man en sum penge og siger, at nu skal de gå til et bestemt område på Lolland eller i Midtjylland eller i Nordjylland, eller hvor det måtte være henne.
Skal det forstås sådan, at det er et rent spareforslag, at det bare er ord, at der ingen handling er, og at der ingen ekstra ting er i det her, der flytter noget, som folk ude på landet kan have en berettiget forventning om vil blive flyttet?
Der er intet som helst nyt i det her.
Det er bare et spørgsmål om nogle ord.
For at komme ud af en klemme beskriver man det i et lovforslag med nogle nye ord.
Der er ikke flere penge i det.
Er det korrekt?
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Jeg taler på vegne af SF, da mit partis ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard, ikke kan være til stede.
SF har - som de fleste vist ved - klimapolitikken og hermed både energipolitikken og transportpolitikken som et af vores allerhøjest prioriterede områder.
Vi er derfor helt enige med Enhedslisten i, som det hedder i bemærkningerne, at resolut omfattende handling er nødvendig.
Det er åbenlyst ikke nok med fine taler, hvis man vil forebygge global opvarmning.
Det kræver klare og ambitiøse mål og vilje til at sætte handling bag ordene.
Vi har - kan jeg roligt sige - kæmpet meget hårdt for at få et flertal for langsigtede og ambitiøse målsætninger for det nødvendige fald i energiforbruget, udbygningen med vedvarende energi og et fald i transportsektorens udslip af drivhusgasser.
Det lykkedes som bekendt ikke, og derfor fik vi kun en energiaftale for de næste 4 år, som tager fat på nogle af problemerne, hvilket er godt, men som desværre også næsten helt mangler en indsats for at få ændret transportsektoren og desuden lider af det problem, at der er for få konkrete virkemidler med hensyn til at få energiforbruget ned.
Vi har i SF valgt at arbejde med fondsbegrebet på en lidt anden måde end Enhedslisten.
Vi har - som det fremgår af vores finanslovforslag - valgt at sætte 85 mia. kr. af fordelt over 10 år til en offentlig investeringsfond.
Den skal give et reelt investeringsløft, ikke kun på energirelaterede områder, men også til sygehuse, ny teknologi i ældrepleje m.v.
Det er et af formålene at nedbringe den offentlige sektors energiforbrug, CO2-udslip og forurening i øvrigt, men det mere generelle formål er at modvirke den investeringsgæld, som den offentlige sektor opbygger, og som vi ser komme til udtryk i nedslidte jernbaner, veje, skoler etc. samt et teknologisk efterslæb.
Pengene til fonden stammer fra de ekstraordinære statsoverskud, der er konstateret i årene 2002 til 2007.
Vi vil ikke bruge af det ordinære statsoverskud, og vi vil kun bruge det ekstraordinære statsoverskud til at finansiere investeringer, ikke drift.
Derfor er vi ikke meget for at binde os til, at mindst 25 pct. og mindst 3,5 mia. kr. årligt af netop nordsøindtægterne skal gå til en fond.
Der kunne jo ske det, at olieprisen en dag faldt dramatisk, og så er der ikke ekstraordinære penge at hente her.
Vi synes heller ikke, at fonden skal bindes til energiformål.
Det er for cigarkasseagtigt.
Hvem siger, det er det rigtige beløb at prioritere til energi?
I øvrigt finansieres mange vedvarende energiting i dag på anden vis, nemlig af PSO-midlerne, og dem kunne man snildt sætte lidt i vejret efter 2011, når energiaftalen udløber.
Der er så meget andet i den offentlige sektor, der trænger.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Det må jeg indrømme.
Hvis der er, vil jeg bede ordføreren om at gentage det.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-01:
Det er meget nemt.
Spørgsmålet var: Vil hr. Morten Messerschmidt give mig ret i, at det var hr. Morten Messerschmidt, der førte alt muligt andet ind i det svar, som han sådan set skulle give mig?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Jeg vil sige, at jeg i mine svar til alle de øvrige 178 medlemmer af Folketinget altid forsøger at få så mange fakta og så mange kendsgerninger og så mange synspunkter ind som overhovedet muligt, og det vil også gøre sig gældende for spørgeren og de svar, der måtte adresseres til ham.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Jeg synes, det var rigtig rart at høre, at hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti er enig med mig om, at det at finansiere en del af den her indsats for vedvarende energi ved hjælp af afgifter på energiforbruget ikke nødvendigvis er nogen særlig gennemtænkt model.
Det er jeg glad for at Dansk Folkeparti stadig mener.
Det ville også være underligt andet.
Jeg vil bare sige til hr. Morten Messerschmidt, at han har misforstået vores forslag på et område.
Det kan være, det er, fordi bemærkningerne er for ordrige og for uigennemskuelige.
Men vi stiller faktisk ikke i det her forslag noget forslag om, at man skal opsige aftalerne med olieselskaberne.
Vi siger, at inden for den økonomiske ramme, der findes med den aftale, der eksisterer i dag, har man midler til at lave en sådan fond, og det er sådan set det, forslaget går ud på.
Det andet, om det er en god eller dårlig aftale, kan vi finde en anden anledning til at skændes om.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Jeg skal ikke på nogen måde afvise, at jeg har misforstået Enhedslistens forslag - hverken det her eller andre.
Jeg tror nærmest, det ville være befordrende for mit forhold til Enhedslisten, hvis det var tilfældet.
Så vil jeg bare sige, at som vi læser det her forslag - og hr. Per Clausen vil i udvalgsbehandlingen have mulighed for at bringe andre kendsgerninger til torvs - så vil det her bryde med de aftaler, som allerede er indgået, og det gør i hvert fald som udgangspunkt, at vi ikke vil kunne støtte det.
Af en række andre årsager kan vi altså heller ikke støtte det, bl.a. fordi vi er bundet af et energiforlig, som vi selv om vi selvfølgelig indrømmer, at der i energiforliget er elementer, som vi ikke bryder os om - som et hele betragter positivt.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Jeg vil bare sige til hr. Morten Messerschmidt, at jeg sådan set ikke tror, at vi bevidst behøver at misforstå hinanden for at være uenige.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Nej, og jeg har også tidligere kunnet konstatere, at grunden til, at Enhedslisten ikke er med i langt hovedparten af forlig og aftaler her på Christiansborg, ganske enkelt er, at man er belastet af for meget viden, og det stiller jo altså tingene i et helt andet lys.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Nu er det sådan, at hver tid har sine behov, og det store behov lige nu i den almene sektor er jo i høj grad at modernisere de boligområder, der i stigende grad er ved at blive slidt ned af forskellige ting.
Der har man vurderet, at behovet ligger på næsten 8 mia. kr. om året, men den her regering og Dansk Folkeparti har så afsat 2,4 mia. kr., og det forslår så ikke særlig meget, må man bare konstatere.
Jeg vil egentlig godt høre lidt mere.
Nu er det sådan, at vi i dag faktisk ved tredjebehandlingen af lovforslag nr. L 62 om brug af SDO-lån stemte for, at man kunne give længere løbetider; forlænge det med 5 år.
Så kan det jo undre lidt, at man under den udvalgsbehandling ikke kom med nogle forslag til lidt længere løbetider.
Man kan spørge sig selv, om det her med længere løbetid så skal være det gyldne mantra fra regeringens side, altså et tegn på, at man nu har løst alle problemer med finansieringen af den almene sektor i fremtiden.
For det lyder jo, som om det er det, man er ved at varme op til at udvalget omkring den almene sektor skal komme med: lidt længere løbetider.
Og så er det da underligt, at vi ikke kunne få det med her i dag, da vi stemte om det pågældende lovforslag.
Hvorfor kom man så ikke med noget mere - 40 år, 50 år?
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-01:
Jeg må sige, at jeg undrer mig over, at Socialdemokraterne bl.a. ikke kunne stemme for de SDO-lån, som ville gøre det billigere.
Man undlod simpelt hen at stemme, og det undrede mig da fantastisk meget, for her var der virkelig en mulighed for måske at få nedsat renterne, for det byggeri er jo betydelig sikret i alle ender og kanter.
Så der kan jeg undre mig over, at man ikke, ligesom vi andre, sørgede for at få det igennem netop på det almene boligområde, fordi sikkerheden er der.
Jeg forstår det simpelt hen ikke, det gør jeg ikke.
Med hensyn til at de SDO-lån løber over 35 år: Ja, det er rigtigt, det gør de, men når man fastlægger huslejen i den almene sektor, så er det jo procentvis - jeg tror, det er 3,4 pct. af anlægssummen, der så vil udgøre huslejen - og der skal man selvfølgelig ind.
Og det er det, legen går ud på at få den til.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-01:
Det er jo på en lidt trist baggrund, at vi har en, synes jeg, så vigtig debat her i dag.
Det er en vigtig debat, fordi boligen udgør rammen om vores liv.
Men boligen er ikke kun rammen om den enkeltes liv, situationen på boligmarkedet er også helt afgørende for resten af samfundet.
Desværre bliver boligmarkedet i de her år stadig mere opsplittet.
Over hele landet går udviklingen den forkerte vej.
Vi oplever høje boligpriser, der er i stadig stigning, og vi oplever stadig større problemer i store byer og i de økonomisk attraktive områder med at få en blanding af befolkningen, den blanding, som vi alle sammen ønsker.
Særlig i de større byer er det umuligt for familier med almindelige eller lave indkomster at finde en bolig, der er til at betale.
Mange offentligt ansatte som sygeplejersker, pædagoger og social- og sundhedsassistenter kan ikke engang finde en almen bolig, der er til at betale.
Beregninger, der er foretaget af CASA, Center for Alternativ Samfundsanalyse, boligselskabet Domea og fagbladet Boligen, viser, at en lærer og en social- og sundhedsassistent, der tilsammen har to børn, mangler 5.273 kr. om måneden for at få råd til en fireværelseslejlighed i København.
Det giver et enormt rekrutteringsproblem i de større byer, for her er der jo også brug for arbejdskraft som politibetjente eller skolelærere.
Af samme årsag er der nogenlunde bred enighed blandt partierne her i Folketinget om, at vi skal have et blandet boligmarked, at der i alle byer skal være boliger, som folk har råd til at betale.
Den målsætning synes vi er for vigtig til blindt at overlade til markedet.
Når det frie boligmarked svigter, som det gør lige nu, så må vi gribe ind.
Det gør vi mange steder på boligmarkedet.
Det gør vi, når der opstår huller i lejelovgivningen, hvor lejere kommer i klemme, eller når der ikke bygges nok plejeboliger.
Nu står vi altså i en situation, hvor det stort set er umuligt for lavog mellemindkomstgrupper at finde en bolig, der er til at betale, i en by som København.
Så skal der gribes ind, og så skal vi da stille de nødvendige redskaber til rådighed til kommunerne, som det foreslås med det her forslag.
Københavns Kommune har efterlyst det her redskab, nemlig at kommunerne kan sælge grunde til under markedsprisen for dermed at kunne stille krav til køberne.
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi sikrer gennemskueligheden.
Der skal stilles krav til kommunerne om, at det skal være helt tydeligt, hvornår og under hvilke vilkår grunde sælges til under markedsprisen.
Det tror jeg ikke der er nogen som helst uenighed om herinde.
Hvad der til gengæld lader til at være uenighed om, er, om vi skal lade stå til, mens grundpriserne mange steder i landet umuliggør byggeri af almene boliger, om vi skal lade stå til, mens familier med almindelige indkomster presses ud af de større byer, eller om vi skal gribe ind og give kommunerne de redskaber, der er nødvendige for, at de kan ændre situationen.
Byggeri tager tid.
Vi står allerede i dag med et problem foran os, og det bliver kun større i fremtiden, så der er bestemt brug for handling nu, og derfor støtter SF forslaget.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-01:
Jeg vil lige sige til det sidste: Man har jo selv i tidernes morgen været med til at tage fra Landsbyggefonden, og så vidt jeg ved, ville man gerne have fortsat med det med hensyn til at nedsætte huslejen, altså faktisk bruge alle pengene i Landsbyggefonden til huslejenedsættelser i de dyreste boliger.
Og det synes vi faktisk ville være mærkværdigt, især når man tænker på, at boligerne er dyrest i København og ikke i Jylland.
Dermed var det københavnerne, der ville få noget.
Så vi får bygget boliger for pengene, og vi får bygget nye boliger for pengene, og vi får taget mindre fra Landsbyggefonden, end dengang Socialdemokraterne var med i boligforliget.
Men de valgte jo at gå på grundlag af det, jeg lige har sagt.
Med hensyn til problemer med at skaffe billige grunde og med, at priserne er højere, vil jeg sige: Vi har masser af boliger i Aalborg.
Men i Aalborg har vi mange, og lejlighederne er rimelig billige.
Jeg ved da, at fru Sophie Hæstorp Andersen sammen med de fleste af os andre var med på en besigtigelsestur uden for Ishøj, hvor der måske er et kvarter ind til bymidten, og der kunne man få lejligheder inden for 1 måned, vel at mærke dejlige og gode lejligheder.
Forudsætningen var, at man havde arbejde, men det har politibetjente og sygeplejersker jo også.
Så der er boliger.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-01:
Jeg siger ikke, at man nødvendigvis skal bo i samme kommune, men der er bare den situation i dag for en række offentligt ansatte, at hvis de skal kunne arbejde i København, så gør deres indkomst, at de skal flytte så langt som 50 km uden for byen.
Så kan vi godt sige til offentligt ansatte, at så må de bare bo 50 km uden for byen, og så forventer vi, at de pendler, men hvis vi kommer til at stå i en situation, hvor vi kommer til at mangle særlige typer arbejdskraft i Københavns Kommune, nytter det jo ikke særlig meget, at vi har siddet på vores hænder og ikke har gjort noget ved boligproblemerne.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Ordfører mener, at de her 60.000 mennesker, det drejer sig om, skal bo uden for Københavnsområdet.
Men kunne de så ikke bo i Ishøj, hvor det rent faktisk er muligt at få en bolig til udmærkede penge, til en pris, sygeplejersker og sådan i hvert fald kan betale?
Det er vel ikke 50 km væk, og det er vel rent faktisk en mulighed.
Nanna Westerby (SF), 2008-04-01:
Nu er det sådan, at både kommunerne og boligselskaberne, som jo er nogle af dem, der ved noget om det, der foregår på det her område, siger, at der er problemer.
Det kommer til at give rekrutteringsproblemer, og det er ikke bare muligt for alle, der gerne vil arbejde i København, at finde en bolig i Ishøj Kommune.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Jeg synes, at det er meget interessant, at ordføreren synes, at alle skal bo i nærheden af deres arbejdssted.
Det synes jeg også kunne være meget interessant hvis de gjorde.
Men kigger vi nu på tal fra Danmarks Statistik, kan vi se, at der bor knap 270.000 mennesker i Københavns Kommune, og der er over 330.000 mennesker, der arbejder i Københavns Kommune.
Der arbejder altså over 60.000 mennesker mere i Københavns Kommune, end der rent faktisk er boliger til.
Hvis ordføreren synes, at de alle sammen skal bo samme sted, som de arbejder, hvor vil ordføreren så bygge de 60.000 boliger henne?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Nu ville det jo også være fint, hvis det her forslag var det eneste fra oppositionens side, Venstre havde skudt ned.
Men indtil videre har man heller ikke villet støtte, at der kom længere lånetider.
Jo, vi har vedtaget, at de blevet forlænget med 5 år, men det er jo ikke det, der rykker i det store og hele.
Man har heller ikke villet støtte, at den kommunale grundkapital blev sat ned til 7 pct. for det øvrige boligmarked, for den nedsættelse, der er sket nu, er kun på plejeboligområdet.
For konsekvensen er jo også, som jeg kan se her i sidste nummer af Hus Forbi, at byggeriet af "skæve boliger" til mennesker, som står uden tag over hovedet, og som ikke engang er blevet sat på gaden eller bare har et almindeligt ungdomsproblem med at finde en bolig, også er sat fuldstændig ud af spil, fordi der er 30 millioner ubrugte kroner i statskassen, som man ikke kan bruge til noget, fordi grundpriserne er for høje.
Så hvad vil Venstre egentlig gøre for, at vi får en ordentlig boligpolitik i Danmark, der sikrer alle tag over hovedet?
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Venstre er i gang med at undersøge mulighederne for at arbejde med den her problemstilling.
Men det er i hvert fald helt sikkert, at det ikke er en løsning at finansiere det ved ugennemsigtig støtte ved at sælge grunde til under markedspris.
Vi kan bare se, hvordan det er gået i Aalborg, hvor borgmesteren har været med til at sælge noget af havnen, som kommunen var hovedaktionær i, til under markedspris.
Er det sådan nogen sager, vi skal have rundtomkring i Danmark, hvor vi ikke rigtig ved, hvor meget det rent faktisk er, det drejer sig om vi har givet i støtte, og hvor vi ikke rigtig har nogen styr på, hvordan det rent faktisk bliver gjort?
Jeg mener, at der er brug for, at vi i stedet for kigger på, hvordan vi kan løse det her på en mere holdbar måde.
Frank Aaen (EL), 2008-04-01:
Det fremgik jo ret klart af Venstres ordførers indlæg, at Ritt Bjerregaard kan man ikke lide.
Men det, jeg ikke lige kunne høre i indlægget, er, om Venstres synes, at der i København mangler 5.000 boliger til en pris, som almindelige mennesker kan betale.
Er det et problem, som Venstres synes er reelt?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Det er muligt, at forslaget flere steder henviser til de problemer, man har i København, men jeg kan sådan set forsikre flere af ordførerne om, at det her jo er et problem, der hele tiden udvikler sig.
I dag er det jo ikke kun København, der ikke kan bygge inden for maksimumsbeløbsgrænserne.
Det er jo sådan set hele hovedstadsområdet, det er store dele af Østjylland, og det er også oppe omkring Aalborg, at man ser problemer med de her ting.
Socialdemokratiets forslag går ud på at give alle kommunalbestyrelser mulighed for at træffe – ved et helt almindeligt politisk flertal - en beslutning om, at man udbyder nogle grunde til under markedsprisen, f.eks. ved at man jo bare kan sætte en klausul på grunden om, at her skal bygges billige boliger.
Det vil jo helt naturligt få nogle bestemte folk til at søge ind for at købe den her grund.
Jeg kan så forstå, at fru Anita Knakkergaard og Dansk Folkeparti er ganske udmærket tilfredse med den nuværende lovgivning, og jeg kan så forstå, at Dansk Folkeparti også er ganske tilfredse med, at man lige nu stjæler eller tager pengene fra Landsbyggefonden til at bygge nye boliger, og at de nye boliger jo primært er plejehjemsboliger og ældreboliger, som jo også vil komme husejere i både Hellerup og Gentofte til gode.
De kan så glæde sig over, at lejerne betaler deres alderdom.
Frank Aaen (EL), 2008-04-01:
Nu spurgte jeg sådan set helt konkret: Synes Venstre, at der mangler 5.000 billige boliger, som almindelige mennesker har råd til at flytte ind i i København?
Ja eller nej?
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Hvis hr. Frank Aaen refererer til de 5.000 boliger, som Ritt reklamerede med, så vil jeg sige, at boliger jo ikke bliver billigere af, at man giver uigennemsigtig støtte til projektet.
Det er bare nogle andre, der betaler.
Og det er jo det, der så er spørgsmålet.
Er det sådan en måde, vi har lyst til at skaffe boligerne på?
Eller skal vi rent faktisk gå ind og se mere konstruktivt på det og spørge: Hvad er det for nogle metoder, vi kan bruge her?
Der mener jeg, at det sidste er det mest relevante.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Det er altid vigtigt, at lav- og mellemindkomstgrupper kan finde et sted at bo, og i København har de rig mulighed for det, fordi der faktisk er en meget stor andel af lejeboligerne i København, der har en meget lav leje.
Så det er heldigvis et område, vi allerede er gode på i København.
Men selvfølgelig kan vi blive bedre på området, og det er jo også det, vi arbejder på gennem den her kommission, der skal komme med forslag til, hvordan vi skal se på de her ting fremover.
Bente Dahl (RV), 2008-04-01:
En bolig er mange ting.
Den er først og fremmest det sted, vi bor.
Den er det sted, hvor vi har vores base, vores udgangspunkt i en ofte travl hverdag.
Men boligen er også en opsparing, den er en investering.
Der er nogle, der f.eks. sparer op til alderdommen ved at have en bolig, som de så har betalt ud, når de er så vidt.
Boligerne er mangfoldige, og det er boligformerne også, og det skal de være.
Afgørende vigtigt for os i Det Radikale Venstre er, at alle mennesker kan sikres en god og velegnet bolig, som kan betales med en normal indkomst.
Vi mener, at et mangfoldigt boligmarked med sammensatte og forskellige boligformer i lokalområdet er godt.
Vi vil gerne medvirke til at hindre ghettodannelser af enhver art.
Derfor er det også vigtigt, at kommunerne får redskaber til at kunne føre den her aktive boligpolitik, inklusive en aktiv boligsocialpolitik.
Samtidig mener vi, at vi mangler den bredere debat og løsningsforslag til, hvordan vi gennemfører gennemskuelighed, regelforenkling og åbenhed i boligpolitikken.
Det ser vi frem til; den må vi kunne tage, når vi har fået den omtalte rapport - den, ministeren talte om i indledningen.
Så må vi kunne få den her principielle boligpolitiske debat, som er meget mere omfattende end den, vi kan tage i dag om beslutningsforslaget her, som er meget sympatisk, men alligevel kun en delløsning.
Vi har til gode at tage den her omfattende debat: Hvordan kan vi sikre, at kommunerne nu også har de rigtige redskaber til at kunne få boligmarkedet til at fungere?
Hvordan kan vi sikre det hensigtsmæssige i, at forskellige mennesker bosætter sig i de samme lokalområder?
Nogle steder, hvor kommuner og boligselskaber har ført en aktiv og målrettet boligsocialpolitik, er der mange gode resultater at få øje på.
F.eks. var jeg sidste år med Socialudvalget på studietur til Avedøre Stationsby.
Her er det kendetegnende, at der er taget mange forskellige redskaber i brug, der er mange forskellige tiltag, og mange har bidraget, selvfølgelig også kommunen.
Der er også mulighed for at få billige boliger, og det er dog en forudsætning for at få det her til at lykkes.
Men foreningslivet, forretningslivet, kirken og en hel masse mennesker fra civilsamfundet har taget del i det at få gode løsninger frem - gode social-bolig-politiske løsninger.
Vi har, som flere har sagt, billige boliger i storbyerne, men problemet er blot, at de bebos af mennesker, der sagtens har råd til en dyrere bolig - f.eks. store ældre lejligheder midt i København.
Nu er det ikke radikal politik at få folk ud af en attraktiv bolig, fordi den er billig, men det er radikal politik at sikre, at alle har mulighed for at få en velegnet og god bolig, og det hjælper det her beslutningsforslag med til.
Derfor er vi positive over for det.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-01:
Vi vil jo egentlig gerne være behjælpelige med at skaffe billige almene boliger.
På den anden side vil vi også gerne kunne kalde en skovl for en skovl.
Vi mener jo, at kommunale grunde ejes af borgerne i den pågældende kommune, så vi synes ikke, at det er helt fornuftigt at give kommunerne sådan en generel hjemmel til at sælge kommunens værdier til under markedsprisen.
Selv om vi indser behovet for, at der er brug for flere almene boliger, kan Ny Alliance ikke i udgangspunktet støtte det her forslag.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Jeg har lyttet med interesse til fru Sophie Hæstorp Andersens tale, og jeg har ledt og ledt efter, hvordan I egentlig vil finansiere det her.
Det lyder, som om I kommer med et forslag og ikke aner, hvordan I vil finansiere det.
Er det her bare et tomt forslag?
I siger, at I ikke ved, om det skal være sådan, at man skal kunne sælge grunde under betingelse af, at der skal bygges billige boliger på dem.
Hvis det er tilfældet, så lægger man jo en indirekte skat over på de andre, der skal bo i den ejendom.
Derfor kan man sige, at du belaster nogle andre yderligere.
Du belaster de andre, der gerne vil bo der, og det er jo en slags yderligere skat, kan man sige Det kunne også være, at I har tænkt jer, at det skal finansieres under de øvrige forslag i jeres finanslov - det er jeg ikke rigtig klar over.
I har sat ½ mia. kr. af til øvrige forslag i jeres finanslov.
Er det her, det skal finansieres?
Jeg kan se, at der er en boligpulje, men jeg er ikke rigtig klar over, om det her indgår i den.
Vil fru Sophie Hæstorp Andersen fortælle mig, om I har overvejet finansieringen?
Hvad er det for en finansiering, I har?