runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2016-05-10:
Liberal Alliance er positivt indstillet over for det forslag, som vi behandler nu.
Terrorbekæmpelse og afradikalisering er som bekendt temaer, der nødvendigvis må stå højt på vores alles dagsorden.
De forslag, som her sættes i søen, bidrager på forskellig vis til at gøre danskerne sikrere og til at værne om de værdier, som vores nation er bygget på.
Både strafskærpelsen for at lade sig hverve til terrorisme eller i øvrigt for at fremme virksomheden for en terrororganisation, når det sker ved at tilslutte sig en væbnet styrke, og den nye straffebestemmelse, hvorefter den, der modtager økonomisk støtte fra en terrororganisation til oprettelse eller drift af en institution eller virksomhed, straffes med fængsel indtil 6 år, har vores opbakning i den form, som præsenteres i lovforslaget.
Jeg skal derfor meddele, at Liberal Alliance agter at stille et ændringsforslag til denne del, også selv om vi i udgangspunktet er meget tilfredse med, at der lægges op til at give en ministeriel kompetence til udstedelse af indrejseforbud.
Vi mener nemlig, at vi i Folketinget ved beslutning bør kunne tage landområder ud af ministerens liste over stater og områder med indrejseforbud.
Den politiske virkelighed er jo, at der kan være en forskel mellem ministeriets vurdering af en konflikt og det politiske flertals konklusion om det samme.
Jeg håber, at den ændring vil blive taget vel imod, og jeg vil venligt erindre vores kollegaer i Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti om, at lige præcis denne pointe sidste år var en del af vores fælles beslutningsforslag nr. B 99, hvori det fremgik: »Folketinget skal desuden have mulighed for at fjerne områder eller lande fra listen uanset ministerens beslutning«.
Med disse ord ser Liberal Alliance frem til lovforslagets videre behandling.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-10:
Nej, der gælder lige netop ikke andre kriterier.
Der gælder det, at hvis man deltager i terrorhandlinger, kan man dømmes for det.
Men der er en væsentlig forskel på, om man tager ned og deltager i en konflikt hos en part, som ikke benytter sig af menneskerettighedsovertrædelser, eller som ikke overtræder krigens love, eller om man gør det sammen med IS.
Jeg tror da, der også for ordføreren vil være en forskel på, om man deltager i en konflikt på IS' side, eller om man gør det for at støtte de kurdiske styrker.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Jeg har sådan set ikke mere at spørge om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
Det er jo meget alvorligt, når vi ser unge mennesker rejse ud for at tilslutte sig f.eks. terroristgrupperinger.
Jeg har nogle betænkeligheder ved det her lovforslag, og jeg stiller virkelig et åbent spørgsmål til ordføreren, på baggrund af at ordføreren også har juridisk kompetence.
Jeg synes, jeg har nogle betænkeligheder ved det her lovforslag angående den udvidelse, der vil kunne ske med det.
Det gælder f.eks. definitionerne på »væbnet styrke« eller »terroristorganisation«.
Der er måske flere lande i verden, der har det, som nogle vil definere som terroristgrupper, end der ikke har.
Vi har bare i Europas nyere historie set adskillige lande, der har haft det.
Jeg kan nævne Irland, Spanien osv.
Men også Canada har haft det for få år siden, og Indien har det.
Det gælder en masse lande, som mange mennesker rejser til.
Er ordføreren helt sikker på, at det her ikke kunne brede sig ud til et hav af lande, som man skulle søge tilladelse for at rejse til?
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-10:
Lad mig kvittere med at sige, at det er et godt spørgsmål.
Som forslaget ligger, drejer det sig om områder, hvor en terrororganisation er part i en konflikt.
Det er da rigtigt, at vi har oplevet, at der har været forskellige steder på verdenskortet, hvor det måske kunne være lidt vanskeligt at afgøre, hvem der var terrororganisation.
I det her tilfælde er det ifølge lovforslaget en afgrænsning, som regeringen foretager, og det er jeg for så vidt helt tryg ved.
Jeg kan også godt følge fru Lisbeth Bech Poulsens bemærkninger om, hvordan fremtiden måtte være, om det er et carte blanche, man giver.
Men i det tilfælde vil Folketinget altid kunne skride ind, om jeg så må sige.
Så det er vel det, der er at sige til det, ud over at det om al terrorlovgivning gælder, at det altid på en eller anden måde indskrænker folks rettigheder.
Det er jeg ikke blind for.
Det gælder også her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
Jeg var i starten af april i Israel og på Vestbredden for at deltage i et løb.
Der er en væbnet konflikt dernede.
Der er også nogle, der vil definere nogle af de palæstinensere, der gør voldeligt oprør, som terrorister.
Der er også PKK og Tyrkiet.
Der er en lang række lande i verden, hvor der er organisationer, som er på terrorlisten.
Om de står der med rette, synes jeg ikke vi skal diskutere i dag.
Jeg er bekymret for den glidebane, som det her lovforslag lægger op til.
Jeg synes, vi bliver nødt til at diskutere det ved førstebehandlingen af lovforslaget og ikke prøve at trække i land senere.
Det er derfor, jeg stiller spørgsmålet.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-10:
Jeg forstår udmærket de teoretiske betænkeligheder, men jeg må sige, at som lovforslaget er formuleret, er det regeringen, der tager stilling til, hvilke områder det er forbudt at rejse til.
På den måde må jeg også sige, at hvis Folketinget senere måtte finde, at regeringen har truffet en forkert beslutning, der ikke er i overensstemmelse med Folketingets flertal, så er der mulighed for her i Tinget at fremsætte forslag af den ene eller anden art, der gør op med den pågældende beslutning.
Så det er dybest set Folketinget, der i sidste instans kan bestemme.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-10:
Tak for det.
I Enhedslisten ser vi to hovedproblemer ved det her lovforslag.
For det første er der regeringens – også i det her tilfælde – stærke tro på, at skærpede strafferammer er løsningen.
For det andet er der de store afgrænsningsproblemer.
Det er sådan set både geografisk og juridisk.
Afgrænsningsproblemerne rejses af bestemmelsen om at forbyde mennesker at opholde sig i et bestemt land eller område.
Vi mener ikke, at en forhøjelse af strafferammen vil virke afskrækkende på den gruppe mennesker, der føler sig fristet til at rejse til f.eks. Syrien for at slås for Islamisk Stat.
Som professor Jørn Vestergaard påpeger i sit høringssvar, viser al tilgængelig viden, af de mest optændte fremmedkrigere ikke lader sig skræmme af truslen om straf.
Unge menneskers trang til at kæmpe for en grusom islamistisk terrorbevægelse bliver ikke mindre af truslen om strengere straffe.
Man kunne forestille sig, at der var andre ting, der virkede mere afskrækkende.
Selvfølgelig skal mennesker, der begår terrorhandlinger, straffes.
Men vi mener ikke, at det løser nogen problemer at skærpe strafferammerne.
Der er brug for et langt sejt træk, hvor vi får unge mænd og kvinder til at føle sig som en del af det danske samfund.
På kort sigt har vi brug for flere dialogorienterede initiativer som den efterhånden verdensberømte Aarhusmodel, hvor Østjyllands Politi og Aarhus Kommune i tæt dialog med de unge mennesker, deres familier og deres netværk har kunnet overbevise potentielle fremmedkrigere om, at de gør klogest i at blive hjemme i Aarhus.
Det andet hovedproblem i lovforslaget er afgrænsningsproblemerne og forholdet til menneskerettighederne.
Høringssvarene indeholder et antal indvendinger af menneskeretlig art.
Med lovforslaget risikerer man at komme på kant med ytringsfriheden, eftersom det fortsat er uklart, hvornår en journalist vil få lov til at rejse ind i et konfliktområde.
Institut for Menneskerettigheder sætter helt grundlæggende spørgsmålstegn ved, om Danmark rent menneskeretligt kan gøre det strafbart at opholde sig i en anden stat.
Lovforslaget giver regeringen og justitsministeren det, der i bemærkningerne kaldes en bred skønsmæssig beføjelse til at beslutte, hvilke områder der skal være omfattet af indrejseforbud, hvilke organisationer der skal defineres som terrororganisationer, og hvilke personer der skal undtages fra indrejseforbud, fordi de rejser med et anerkendelsesværdigt formål.
Vi har ikke gode erfaringer med at overlade den slags brede skønsmæssige beføjelser til regering og myndigheder.
F.eks. har Københavns Politi og PET i mindst et tilfælde taget passet fra en dansker, der ville slås for de kurdiske styrker imod Islamisk Stat.
Det skete med hjemmel i den ændring af pasloven, der trådte i kraft den 1. marts 2015.
I det tilfælde medførte den nye paslov og myndighederne skøn, at Islamisk Stat fik hjælp til sin terror.
Takket være den nye paslov havde IS en modstander mindre på slagmarken.
Så med de generelle betænkeligheder, vi har i forbindelse med det her forslag, kan vi ikke støtte lovforslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-10:
Jeg skal bare lige forstå det sådan helt: Mener Enhedslisten, at det sådan set er okay, hvis man vil rejse ud og deltage i de her konflikter rundtomkring i verden, hvor de end måtte være?
Mener Enhedslisten, at det er fint, hvis herboende udlændinge eller danske statsborgere pakker kufferten, tager af sted og kæmper for en eller anden milits, hvor man måske ikke altid vil være i stand til at slå fast, om det er en demokratibevægelse, eller om det i virkeligheden er hardcore islamister i forklædning?
Skal det bare være en mulighed?
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-10:
Nu er det jo allerede sådan i dag, at det er strafbart at deltage i terrorhandlinger, både i Danmark, men også i udlandet.
Så det er sådan set ikke noget, vi behøver at indføre med det her.
Det her er jo netop, at vi også kriminaliserer bare det, at man rejser til et sådant konfliktområde, at det ikke længere er nødvendigt at deltage i konflikter for at blive straffet for det.
Så vil jeg da også lige påpege, at det jo ikke er så lang tid siden, vi stod her i Folketingssalen og havde en debat om, hvorvidt Danmark skulle øge sit engagement i Irak og Syrien.
Der var det sådan set ganske uklart, hvilke grupperinger det var, som danske styrker skulle ned og alliere sig med.
Men det grundlæggende må være, at det er handlinger, der kriminaliseres, og ikke det, at man befinder sig på et bestemt sted på et bestemt tidspunkt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-10:
Men grunden til, at jeg spørger, er netop den konkrete sag, som ordføreren nævnte, hvor man altså som privatist var forhindret i at rejse af sted.
Og der må ordføreren da også kunne se, at staten, efterretningstjenesten, jo netop ikke altid har mulighed for at kontrollere, hvilke formål man støtter, hvilke organisationer man tilslutter sig, hvilke gerninger man kan have begået, og om man så tager en vis form for erfaring i terrorvirksomhed med hjem igen til Danmark.
Det er da et kæmpe problem, og det var netop derfor, jeg forsøgte at afsøge, hvad ordførerens holdning var til, om man bare skulle have lov til at rejse i krig.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-10:
Altså, jeg mener jo helt klart, at det, der bør være strafbart, er de handlinger, man begår, og ikke, hvor man befinder sig.
Der synes jeg da også, at der er en væsentlig forskel, i forhold til om man tager ned og deltager i Islamisk Stats udrensninger i Syrien, eller om man tager ned og deltager i den kurdiske frihedskamp, der netop hviler på et demokratisk grundlag.
Trine Bramsen (S), 2016-05-10:
Jeg hæftede mig ved ordførerens udsagn om, at vi i mindst et tilfælde har hjulpet IS på grund af pasloven.
Mener ordføreren, at løsningen på de krigsudfordringer, vi ser, er, at man tager af sted på egen hånd og tilslutter sig organisationer, bevægelser, der kæmper?
Er det løsningen på de udfordringer med terror, vi ser rundtom i verden
lige nu
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-10:
Helt principielt mener jeg jo, at det, man skal dømmes for, er konkrete handlinger.
Hvis man deltager i brud på menneskerettighederne, hvis man deltager i brud på krigens love, skal man selvfølgelig dømmes for det.
Men det er jo ikke et spørgsmål om at kriminalisere, at man befinder sig på et bestemt sted på et givet tidspunkt.
Det, der skal kriminaliseres, skal være de konkrete handlinger, man deltager i.
Trine Bramsen (S), 2016-05-10:
Men mener ordføreren ikke, at når vi lovgiver her i Folketingssalen, er alle lige for loven?
Det vil sige, at vi ikke kigger på, om man er sort eller hvid eller grøn eller rød for den sags skyld, vi kigger på lovgivningen: Alle er lige for loven.
Gælder der andre principper, når vi taler om terror?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-10:
Jamen det synes jeg egentlig jeg har gjort, fordi det jo for mig handler om, at vi stadig væk er en retsstat, og der står f.eks. noget i det her lovforslag om, at ministeren administrativt skal kunne beslutte forskellige ting.
Og så er der det, som jeg sagde, nemlig at jeg tror på vores demokratiske frihedsrettigheder, og det tror jeg er enormt vigtigt, når vi skal lave lovgivning her i landet.
Man kunne også diskutere, om det er den her lovgivning, der sikrer os imod, at der er nogle, der tager af sted, eller om man i hvert fald også skulle lave andre indsatser.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-10:
Det med indsatser kan jeg bekræfte over for ordføreren.
Jeg tabte tråden – fortsæt.
Søren Pind (V), 2016-05-10:
Nej, det regeringen har overvejet, er i overensstemmelse med det blå beslutningsforslag, der blev fremsat før valget, nemlig at levere på det løfte, der blev afgivet dengang.
I forhold til parlamentets involvering, altså i den sammenhæng det danske Folketings, er det et spørgsmål, regeringen stadig overvejer.
Jeg vil sige, når fru Lisbeth Bech Poulsen omtaler regeringens udøvelse som lemfældig, at det, at Folketinget kan tage ting af og fra, kan man sagtens argumentere for i lige så høj grad er bekymrende for retssikkerheden.
Jeg bruger ikke, som vi hørte Enhedslisten forleden dag, udtrykket et lemfældigt sammensat Folketing.
Det strider imod min opfattelse af, hvad parlamentarisme er, men i forhold til retssikkerheden er det ikke nødvendigvis betryggende.
Men vi er i en situation, hvor regeringen stadig drøfter, hvordan den skal forholde sig til det forslag, som Liberal Alliance har varslet i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
For som vi har hørt flere gange i dag, er der jo desværre mange lande, hvor der både er væbnede konflikter og terrororganisationer.
Der kunne jeg bare forestille mig i teorien, at den liste kunne blive udvidet og udvidet, efter hvad en minister, det kan også være en fremtidig minister, har lyst til.
Men jeg tror ikke, at vi er enige, så det sidste var mest en kommentar.
Søren Pind (V), 2016-05-10:
Men til det er der jo at sige, at det heldigvis er sådan, at grundloven er så viseligt indrettet, at skulle et folketingsflertal være utilfreds med den måde, en lemfældig regering – og jeg er glad for, at fru Lisbeth Bech Poulsen ikke mente, det var den her regering – valgte at udøve sin magtbeføjelse på, så kan et flertal i Folketinget heldigvis altid skille sig af med dels den respektive minister, dels den pågældende regering.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Jeg vil benytte lejligheden til at gentage mig selv, hr. minister.
Det er sådan set bare det helt grundlæggende spørgsmål, der handler om folk, der eventuelt får asyl her i Danmark og efterfølgende rejser til Syrien og kæmper i hellig krig dernede og vender hjem.
Hvis de så får en dom på de her 6 til 10 års fængsel, eller hvor meget det nu er, så vil jeg mene, at det var rimeligt, at man sagde, at opholdsgrundlaget i Danmark var væk, fordi det jo er fuldstændig absurd, hvis folk, der egentlig har søgt asyl i Danmark, efterfølgende tager i hellig krig.
Så kan man sige, at begrundelsen for overhovedet at søge asyl ligesom forsvinder.
Søren Pind (V), 2016-05-10:
Jeg er ikke ekspert udi udlændingelovens bestemmelser, for det er jo herunder, det hører, men der har været en parallelforskydning af de her regler langt ind i udlændingelovens bestemmelser, så det også får betydning for opholdsgrundlaget.
Det synes jeg er helt naturligt at man kan rejse under udvalgsbehandlingen.
Det henhører ganske vist under et andet ministerium, men mon ikke man kan få opklarende svar, og så kan man se, om man ønsker yderligere.
Jeg vil tro, at man er fuldt ud dækket ind af gældende lovgivning, ikke mindst på baggrund af den fantastiske lovændring, som Dansk Folkeparti gennemførte sammen med den daværende regering i 2011, og som gik ud på, at hvis det så ud, som om man ville få en fængselsstraf, så ville der fremover samtidig skulle rejses udvisningspåstand fra anklagemyndighedens side.
Det er en af de vigtigste ændringer af dansk udlændingelovgivning og har siden medført tusinder af udvisninger i den sammenhæng.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-10:
Tak for det.
Ingen polemik, bare afklaring.
Som jeg sagde i min ordførertale, er der nogle punkter, vi er interesseret i at få præciseret, hvis vi skal kunne støtte forslaget, og derfor vil jeg bare gerne spørge til ministerens holdning til eventuelt at få præciseret, hvornår man vil meddele indrejseforbud, altså hvad der skal til, for at man vælger at lade et konfliktområde omfatte af det her indrejseforbud, eller om ministeren i hvert fald vil gøre sig nogle refleksioner over, hvornår ministeren kunne tænke sig at ville anvende den mulighed, han nu vil få.
For det er jo ikke nogen hemmelighed, at de spiller en rigtig vigtig rolle i forhold til at få viden om, hvad der foregår i de her konfliktområder, ikke mindst bag linjerne, hvor vi jo ikke har adgang.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-10:
Har ministeren overvejet at indrette lovforslaget som den australske model, altså hvor det er parlamentet, der har en vis styring, og hvor man udpeger specifikke områder og ikke hele lande.
Så vidt jeg har kunnet læse ud af lovforslaget, er der to provinser eller to områder, der aktuelt er ulovlige for australske statsborgere at rejse til, nemlig al-Raqqa og Mosul.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-10:
Det er jo fint at nævne det, der allerede står i lovforslaget, altså hvad der karakteriserer de her områder, men den karakteristik er jo så bred, at det i virkeligheden omfatter mange flere områder end dem, som ministeren nævner.
Så det gælder i virkeligheden om at blive mere præcis end det, der fremgår af lovforslaget, for man kunne jo omvendt spørge: Hvorfor så kun Syrien og Irak, hvorfor ikke alle mulige andre områder?
Det, jeg specifikt tænker på, er, at man jo godt kunne have nogle kriterier om, at det er områder, hvor man ved der er rejseaktivitet i forbindelse med hellige krigere, altså så man har en viden om, at det rent faktisk udgør en sikkerhedsrisiko for Danmark.
Det kunne jo være et eksempel på – jeg siger ikke, det er udtømmende, eller at det skal være det – at man kan gå videre end det, der ligger i lovforslaget, og som i virkeligheden giver en meget bred adgang, som jeg ikke engang tror ministeren er interesseret i at anvende.
Søren Pind (V), 2016-05-10:
Min tilgang til det er, at det er udmærket, at den udøvende magt i præcis de sammenhænge har mulighed for at agere og også agere hurtigt.
Til gengæld lukker jeg bestemt ikke af for, at det af Liberal Alliance fremførte ønske kan blive overvejet.
Der er jo også flere af Folketingets partier, der i øvrigt har tilkendegivet, at det ønsker man.
Det indgik også i det blå beslutningsforslag.
Så i den forbindelse kunne man jo godt kigge på, hvad muligheden er for det, men som sagt er regeringen endnu ikke færdig med sine overvejelser og drøftelser i den sammenhæng.
Christian Poll (ALT), 2016-05-10:
Tak for det.
Jeg er jo meget optaget af, at vi finder en løsning, der tager fat i problemets kerne, og det undrer mig lidt, at ministeren fremlægger det her, som om der er brug for en masse undersøgelser for at finde ud af, hvad problemet skyldes. Anerkender ministeren ikke, at vi sådan set godt ved, at det høje niveau af zink og kobber skyldes smågrisene, fordi man forholdsvis systematisk tilfører foderet kobber og zink, fordi de bliver taget for tidligt fra soen, på grund af at deres tarmsystem simpelt hen ikke er indrettet til fast føde på det tidspunkt?
Det er altså en slags kompensation for den situation.
Og er det ikke på det grundlag i virkeligheden meget enkelt at tage fat i og få skabt et fuldt overblik over problemet og iværksætte, at der bliver brugt mindre kobber og zink i foderet og taget nogle konsekvenser i forhold til grænseværdier som følge af de målinger, man har fået lavet?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-10:
Tak for spørgsmålet.
Der foregår en masse praktisk, og det var sådan set det, jeg gjorde noget ud af i min tale.
For det er klart, at der er en viden om problemstillingerne, og derfor arbejdes der jo også fra Fødevarestyrelsens side både med informationsog kontrolkampagner, men jo også i forhold til, hvordan anvendelse af zink og kobber giver muligheder, men også udfordringer, i produktionen. Det, vi er optaget af, er jo at håndtere problemstillingen det rette sted, som jeg også beskrev i min tale, og det er både i det nationale spor, men naturligvis også i EU-sporet, for det er der, at problemer som de her skal håndteres.
Det er så også væsentligt hele tiden at have en stærk forskningsposition omkring de her udfordringer, for det ved vi også er nødvendigt, hvis der skal ændres praksis i produktionsformer.
Søren Pind (V), 2016-05-10:
Jeg synes i og for sig, at bemyndigelsen til ministeren er klar nok.
Der er altså tale om områder med terrororganisationer, som man har en væbnet konflikt med, og det vil jo altså sige, og det er også det, lovforslaget her er møntet på, at det skal indføres i relation til Syrien og Irak, altså der, hvor man ser terrororganisationen husere.
Så må vi tage til efterretning, at vi har en krig, som flytter sig, altså en væbnet konflikt, som flytter sig, og det tager det her lovforslag så også højde for.
I forhold til freelancejournalister må jeg bare sige, at der kan man søge, og så kan man komme af sted, når man har en legitim interesse i det, og det vil freelancejournalister, som har til hensigt at dække en bestemt konflikt, jo have.
En af de største trusler mod vores sikkerhed herhjemme er de personer, der rejser til f.eks. konflikter i Syrien og kommer radikaliserede tilbage til vores samfund.
Jeg er derfor glad for den overvejende positive modtagelse af lovforslaget, som på afgørende punkter styrker indsatsen mod sådanne personer.
For det første skærpes straffen for at lade sig hverve til terrorisme eller i øvrigt fremme terrorisme, når det sker i forbindelse med tilslutning til en væbnet styrke.
I dag er strafmaksimum 6 års fængsel.
Men lovgivningen skal også tage højde for, at det kan være svært at bevise, at en person f.eks. i Syrien har kæmpet for eller i øvrigt støttet en terrororganisation som IS.
Derfor foreslår jeg et indrejseog opholdsforbud, så den blotte indrejse eller ophold i et bestemt område kan straffes med op til 6 års fængsel.
Det skal samtidig understreges, at der jo ikke er tale om et absolut forbud.
Folk med legitime, anerkendelsesværdige grunde til indrejse eller ophold i et bestemt område skal stadig have mulighed for det.
De vil dog skulle have en forudgående tilladelse til indrejse og ophold.
Med de bemærkninger skal jeg endnu en gang takke ordførerne for de forskellige indlæg.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget og står som altid til rådighed med besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå under udvalgsarbejdet.
Christian Langballe (DF), 2016-05-10:
Tænk, jeg synes, det er meget præcist, når ordføreren siger, at der nu er holdt skåltaler i forhold til den her form for ekstremisme i årtier, uden at der er blevet gjort noget.
Men det, ordføreren så glemmer at sige, er, at der nu faktisk bliver gjort noget.
Der bliver draget nogen konsekvenser af de problemer, vi står over for.
Vi er jo ikke de eneste, der har problemer med folk, der drager ned i krig i Syrien.
Jeg vil tro, at en stor del af rekrutteringspotentialet og de soldater, der befinder sig dernede, bl.a. kommer fra Europa.
Er det et problem, at bl.a. danske statsborgere eller danskere, eller hvad man nu kalder dem – folk, der har fået ophold i Danmark – befinder sig dernede?
Ja, det er det da.
Det er da dybt forbandet, at man overhovedet kan forestille sig, at der er nogen, der har noget at gøre nede i ISIS's hjerteland.
Der skal vi ikke ned, og derfor er det udmærket, at der er et indrejseforbud.