runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2010-03-03:
Tillykke til økonomi- og erhvervsministeren med den nye ministerpost.
Hvis man kigger i danmarkshistorien, vil man se, at man måske kunne have fundet et mere fordelagtigt tidspunkt at blive økonomiminister på end netop nu.
Hvis man bare kigger på den del af danmarkshistorien, som handler om VK-regeringen, vil man se, at man vel dårligt kunne have fundet et ringere tidspunkt at blive økonomiminister på end netop nu, fordi der forestår et gigantisk oprydningsarbejde.
Efter at man har surfet på en bølge af en højkonjunktur, hvor man kunne det hele, er man nu kommet i en situation, hvor regningen har indhentet regeringen, og den skal til at betales.
Efter at man har kunnet dele gode gaver ud, skal man nu ud og i gang med lidt mere upopulære tiltag.
Jeg spurgte på et tidspunkt ministerens forgænger i sædet om det her med nulvækst i de offentlige udgifter, om en real nulvækst.
På det tidspunkt var regeringens politik endnu mere upræcis, end den er nu.
Derfor tror jeg måske, at vi kan komme sagen lidt nærmere i dag.
Der er et spørgsmål, jeg gerne vil stille ministeren: Er det for nuværende med det nye regeringsprogram og konvergensprogrammet en forudsætning for regeringens økonomiske politik, at man er i stand til i 2011, 2012 og 2013 at levere en nulvækst realt i de offentlige udgifter?
Når jeg spørger på den måde, er det jo, fordi det er det, vi hører ligesom er svaret på alle udfordringer.
Vi kan ikke helt blive kloge på, hvor det er at der skal bruges færre penge.
Det eneste, vi får at vide, er, at der skal bruges flere penge på sundhedsområdet.
Når det er vigtigt, er det jo, fordi der på intet tidspunkt under VK-regeringen – og heller ikke sådan i nyere danmarkshistorie – har været en regering, der var i stand til at levere en realvækst på nul i de offentlige udgifter.
Dansk Folkeparti har fortalt, at de ønsker at bruge flere penge på de ældre.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-03-03:
Det er en forudsætning for konsolideringen, at vi henter 24 mia. kr. ind.
Der har vi jo foreslået, at vi har en nulvækst.
Kommunernes økonomi kommer jo også til at vokse, men det vil sige, at det så bliver i forhold til den inflation og den udvikling, der i det hele taget er i det danske samfund.
Så det er ikke nogen besparelse, vi på den måde lægger ud over kommunerne.
Sagens kendsgerning er også den, at vi skal finde nogle flere penge.
Det gør vi i forskellige faser.
Vi har jo et finanslovforløb, hvor vi i august måned fremlægger vores finanslov.
Lige nu er vi ude at kigge i de hjørner og de kroge, hvor vi kan finde de nødvendige penge til det.
Denne regering er ansvarlig, og vi vil overholde de konvergenskrav, der er om, at vi skal finde 24 mia. kr. over de næste 3 år.
Det indebærer nulvækst også i den offentlige sektor.
Morten Østergaard (RV), 2010-03-03:
Altså, så skal jeg bare forstå det: En realvækst på nul forbedrer dansk økonomi i forhold til regeringens hidtidige plan med 13½ mia. kr.
Hvis der så skal bruges flere penge på sundhedsområdet og kommunerne altså ikke skal spare, så spørger jeg bare: Hvordan kommer vi så op på de 13½ mia. kr.?
Hvem skal betale regningen?
Jeg ved, at politiet samlet set har et budget på 10 mia. kr.
Der kunne man jo selvfølgelig så vælge at suspendere politiet i de 3 år, så er man jo kommet et stykke ad vejen.
Det forudser jeg ikke og slet ikke med den historik, som den nuværende økonomiminister har på det område, hvor der jo er brugt mange flere penge på politiet.
Derfor er spørgsmålet til økonomiministeren og til regeringen: Når nu det er en nøgleforudsætning, at man kan holde en realvækst på nul, hvad ingen tidligere regering har kunnet, i de offentlige udgifter over en treårig periode, hvor skal der så spares?
Det eneste, vi får at vide, er, hvor der skal bruges flere penge.
Nogle må skulle bruge mindre penge, for at vi kan ramme et nul.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-03-03:
Det hjælper i hvert fald ikke bare at komme sådan med kortsigtede planer som f.eks. at suspendere grænsen for, hvornår man skal betale topskat.
Altså, det giver 1 år sådan lidt varme i bukserne, men det er ligesom at tisse i bukserne, hvor det bliver ret koldt lige bagefter.
Det hjælper heller ikke at foreslå, at man skal spare at købe nogle kampfly, som man først havde tænkt sig at bruge penge på i 2015.
Det, der skal til, er varige forbedringer af de offentlige finanser.
Der ligger vi altså op til nulvækst.
Hvis der så skal bruges flere penge nogle steder, så har vi jo f.eks. for sygehusene sagt, at de penge selvfølgelig skal findes andre steder.
Det vil vi fremlægge forslag til i august måned til finansloven.
Morten Østergaard (RV), 2010-03-03:
Jeg håber efterhånden, at det står lysende klart, når økonomiministeren her siger, at forslag, der kommer fra andre partier, i hvert fald ikke duer.
Så vender vi tilbage til udgangspunktet, nemlig at regeringen godt ved, hvor den på sundhedsområdet vil bruge flere penge, men ikke er i stand til at redegøre for, hvor den vil bruge færre penge.
Det savner jo troværdighed, når man samtidig har en nøgleforudsætning for sin økonomiske politik, der er, at man kan levere det, som ingen andre regeringer har kunnet – heller ikke VK-regeringen – nemlig en nulvækst over en 3-årig periode.
Det vender jo tilbage til, om ikke det var bedre, at man så valgte et reformspor i stedet for at forfølge det her sparespor.
De Konservative har jo tidligere selv været inde på det, nemlig et reformspor, hvor man netop får varige forbedringer.
Jeg kan se i regeringsprogrammet, at man ønsker, at vi skal have et arbejdsudbud blandt de ti højeste i verden i 2020.
Det er jo en smuk tankegang, men heller ikke der kommer man med konkrete løsninger.
Der, hvor vi har et problem med vores arbejdsudbud, er de 60-64-årige.
Hvad vil regeringen gøre ved det?
Det står der ikke noget som helst om i regeringsgrundlaget.
Jeg må i hvert fald bare konstatere, at medmindre der kommer nye ting på bordet i ministerens svar, må vi sige, at det ikke er megen troværdighed i at hænge sig op på heroiske forudsætninger om nulvækst og arbejdsudbud blandt de ti højeste i verden, når man fuldstændig savner konkrete brugbare svar på, hvordan man vil nå det.
Det er det, der med til at skabe usikkerhed om dansk politik.
Vi har en regering, som sejler videre uden mål og retning, men bare skyder løs med målsætninger.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-03-03:
Regeringen forfølger to spor.
På den ene side konsoliderer vi de offentlige finanser.
Vi gør det, som en ansvarlig borgerlig regering altid vil gøre, nemlig at vi sørger for, at der er styr på den offentlige økonomi.
På den anden side sætter vi gang i vækstsporet.
Vi skal have øget produktiviteten.
Vi har sagt, at vi vil se på førtidspensionsområdet, vi vil se på hele SU-området, og i forbindelse med 2020-planen er vi også parat til at tage de nødvendige diskussioner om, hvordan vi løser holdbarhedsproblemet på sigt.
Så vi er ambitiøse, vi har en ambitiøs målsætning om, at vi som sagt skal have konsolideret de offentlige finanser på en ordentlig måde.
Det gør vi ved at tilstræbe nulvækst i den offentlige sektor, ved at gå igennem med tættekam alle dele af den offentlige sektor og se, hvordan vi kan få styr på den offentlige økonomi.
Det gør man ved at sørge for at investere i vækst.
Det vil vi også gøre fra regeringens side.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-03:
Tak, formand.
Jeg tror næsten, jeg kan glæde klimaministeren, for jeg tror slet ikke, jeg vil spørge om Lomborg i dag.
Til gengæld vil jeg spørge om CEPOS, de har nemlig nærmest overtaget Lomborgs rutine.
Egentlig ville jeg have spurgt statsministeren, for vi havde faktisk bedt ham om at komme og svare på spørgsmål her i dag i salen, men han nægtede at komme, så nu går det ud over klima- og energiministeren, og det må hun jo så tage en diskussion med statsministeren om, hvis ikke hun er tilfreds med det.
Sagen er nemlig den, at den liberale tænketank CEPOS har lavet nogle beregninger, som helt fejlagtigt, ja, man vil næsten kunne kalde det løgnagtigt, viser, at der er problemer med at bruge vindmøllestrøm i Danmark, og at vi ikke har de 20 pct. vindmøllestrøm, som vi rent faktisk har.
De påstod, at vi havde 10 pct.
Når Obama selv stod og talte om Danmarks vindeventyr, og hvor gode vi var til vindenergi i Danmark, så rejste CEPOS med stor mediebevågenhed rundt i USA og sagde, at det slet ikke er rigtigt, at det ser ud ad hekkenfeldt til i Danmark, og at det kun er det halve af, hvad det er, der bliver sagt.
Det har naturligvis haft en eller anden indflydelse, og det, jeg gerne ville have spurgt statsministeren om, var, hvad hans vurdering var af, hvad det har haft af indflydelse på den amerikanske position.
For det er jo klart, at når Obama har stået og rost Danmark for at være dygtige til at benytte sig af vindenergi og han så får at vide af en dansk liberal tænketank, at det ikke passer, så må han vel sætte sig ned og tænke lidt over, om han virkelig tør satse så meget på vindenergi, som vi gerne ville have.
Så jeg ville gerne høre lidt om regeringens vurdering – må det jo så blive – af, hvad det har haft af betydning for den amerikanske forhandlingsposition op til COP15.
Det var et skriftligt forberedt spørgsmål, jeg stillede.
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo et spørgsmål, der er meget, meget svært at svare på, må jeg nok sige.
Jeg vil faktisk sige, at det er et hypotetisk spørgsmål, for hvordan skulle jeg have mulighed for at kunne bevise, hvordan en rapport måtte have påvirket Obamas regering op til COP15.
Jeg tror, det er meget svært at komme frem til nogen bevisførelse på det her punkt.
Det eneste, jeg kan konstatere, er, at efter COP15 har Obama i hvert fald forsøgt at sætte en dagsorden omkring spørgsmål som forsyningssikkerhed – det har jeg i hvert fald kunnet konstatere at han er rejst hjem og har lanceret debat om.
Men spørgsmålet om, hvorvidt den her rapport må have haft nogen som helst indflydelse på amerikansk tænkning, har jeg desværre ikke nogen mulighed for at besvare.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-03:
Nu bad jeg ikke om et bevis, for det er jeg godt klar over at jeg ikke kan få, jeg bad om regeringens vurdering, men: Fair nok.
Det, der bare bekymrer mig vældig meget, er, at vi har en liberal tænketank, CEPOS, i Danmark, som rejser ud i verden med nogle oplysninger om Danmark, som viser sig at være skrupforkerte.
Nu har der altså været nogle faktisk ret velrenommerede forskere, 14 forskere, der har sat sig ned og har gennemgået materialet.
Og det er meget interessant at læse introduktionen, hvor der står – og nu skal jeg selvfølgelig oversætte til dansk, for materialet er faktisk på engelsk: Det er ikke korrekt, det er misvisende, det er ikke korrekt, det er ikke korrekt, det er ikke korrekt.
Altså, hele den myte om, at vindenergi i Danmark for det første er dyrt og for det andet bliver eksporteret billigt til Tyskland bliver fuldstændig gennemhullet nu.
Hvad er ministerens vurdering af, at en liberal tænketank i den grad går ud med ting, som ikke er korrekte?
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke har haft mulighed for at læse denne rapport, det vil jeg naturligvis gøre, for den lyder jo i høj grad interessant og som en, jeg bør jeg sætte mig ind i.
Men derudover er min holdning selvfølgelig den, at man skal basere sig på fakta, og det er det, der er udgangspunktet.
Og man kan så sige, at Danmark jo vitterlig også op til COP15 har forsøgt at sætte en faktorbaseret dagsorden, f.eks. blev der afholdt en meget stor konference i Bella Center med over 2.000 forskere fra hele verden, som skulle diskutere mange af de her forskellige emner.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-03-03:
Med hensyn til unges kendskab til markedsrenter, ÅOP og til, hvordan man i det hele taget opfører sig, når man skal betale nogle penge tilbage, er det da et problem, at der er så mange, der ikke kender til almindelige markedsmekanismer.
Det handler om oplysning; det handler om dialog med ens forældre; det handler om, at man også selv sætter sig ned og finder ud af, hvad man skriver under på i en kontrakt.
Når man får nogle penge, er det ikke bare en gavebod.
Der er ikke en julemand, som sender 25.000 kr. til en som en sms-besked.
Der er selvfølgelig nogle omkostninger.
Det må man også selv påtage sig et ansvar for, men på et oplyst grundlag.
Lad os tage den diskussion og dialog, når arbejdsgruppen er færdig, og det er den inden længe.
Jeg kan ikke sige, hvornår den er færdig, men det er inden længe, og det vil sige, at det ikke varer så lang tid.
Benny Engelbrecht (S), 2010-03-03:
Nu er det desværre ikke første gang, at jeg står her med en minister og får at vide, at der lige om lidt er et resultat på vej fra en arbejdsgruppe.
Jeg håber, at det er lige om lidt.
Det kan være, at ministeren kan redegøre lidt nærmere for, hvornår vi kan forvente en deadline, for lige om lidt er jo elastik i metermål.
Jeg vil også gerne høre ministerens klare indikation af, at det vel ikke er tilfredsstillende, at vi har så mange unge mennesker, som ikke er i stand til at gennemskue helt enkle informationer om lån.
Det gør det ganske enkelt for nemt for virksomheder, som måske ikke har de bedste intentioner, at prakke unge mennesker nogle lån på, som de ikke har behov for, og som de måske ikke engang er i stand til at tilbagebetale.
Jeg finder det meget bekymrende, at bl.a. sms-lån får lov til at køre ubegrænset videre, og at vi ikke har sat nogen mere klare restriktioner op for det.
Jeg vil håbe, at ministeren også på det her område vil være med til at se på et egentligt forbud mod de her meget hurtige sms-lån.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-03:
Ministeren har jo ret i, at der rent faktisk har været mange skolelukninger og navnlig under den nuværende regering, for der er faktisk 138 folkeskoler, der er lukket, mens vi har haft en Venstreregering.
Nu nævnte ministeren for mig før, da jeg havde mit forrige spørgsmål, at jeg burde løfte kvaliteten af mine spørgsmål.
Det første, jeg tænkte på, var, at det må jeg simpelt hen skynde mig at gøre, så i stedet for at referere en formand for Danmarks Lærerforening tænker jeg, at jeg så hellere må tage en partifælle til ministeren, nemlig formanden for Kommunernes Landsforening, Erik Fabrin.
Her i Politiken den 24. februar er der altså en ret krasbørstig overskrift, som jeg ikke tror den meget avislæsende minister helt har kunnet undgå at få øje på.
Det, som der så mere bliver sagt, er: »Vi kan godt indstille os på flere lukkede skoler og biblioteker i fremtiden.«
Så er der altså en lang stribe af forklaringer på, hvordan man er nødt til at skære dybt i kernevelfærden ude i kommunerne.
Og det er altså en Venstrekollega, Erik Fabrin, som udtrykker det her.
Jeg er sikker på, at når vores nye indenrigsminister kommer til Kommunernes Landsforenings topmøde, som det hedder nu, her senere i marts måned og taler med borgmestre som Johnny Søtrup i Esbjerg, Lars Krarup i Herning osv., vil de alle sammen kunne bekræfte, at situationen sådan set er den, at den her nulvækst ikke bare er noget med, at man kan fortsætte på samme niveau.
Nej, der bliver massive bekræftelser.
For kan ministeren ikke bekræfte, at det er blevet meldt ud, at man vil friholde hospitalerne for besparelser, og at man ifølge Dansk Folkeparti vil friholde ældreområdet?
Det efterlader jo altså nogle ganske få områder i kommunerne, bl.a. folkeskole og børnepasning, som de her mange, mange milliarder, der skal spares, skal findes på.
Bliver det ikke lidt af et blodbad?
Bertel Haarder (V), 2010-03-03:
Der er noget, jeg har tænkt meget over i den seneste tid, måske fordi jeg skifter fra et stort, udgiftstungt område til et andet, og det er, at jeg tror, man er uegnet til at lede landet, hvis man har den opfattelse, at man ikke i en periode med nedgangstid og med økonomisk krise, og hvor der tilmed på længere sigt er udsigt til personalemangel, altså arbejdskraftmangel, er klar til at klare sig med det personale, der er i den offentlige sektor.
Det er et spørgsmål, jeg fik lyst til at rejse, og det er sådan set det bedste svar, jeg kan give på spørgsmålet.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-03:
Det var på ingen måde et svar på spørgsmålet.
Det var et nyt spørgsmål, hvilket ikke er proceduren her i Folketingssalen i forhold til det her, men det er sådan set lige meget.
Jeg kunne jo stille det modspørgsmål: Er man egnet til at lede landet, når man i en tid med en voldsom stigning i arbejdsløsheden – altså en virkelig voldsom stigning i arbejdsløsheden – synes, at tiden er inde til at afskedige i tusindtal af offentligt ansatte, hvilket er det, der bliver vurderet her?
Er det rettidig omhu midt i en arbejdsløshedsperiode at gå ud og sparke til de offentligt ansatte og afskedige dem, så vi får endnu mere arbejdsløshed og får en nedadgående økonomisk spiral?
Er det ledelse af landet?
Er det ansvarligt?
Bertel Haarder (V), 2010-03-03:
Hvorfor skulle vi dog afskedige i tusindtal af offentligt ansatte, når hele budgetlægningen går ud på, at vi skal have nulvækst, dvs. det samme antal ansatte?
Vi regulerer jo med priser og lønninger, og det vil sige, at der er penge til det samme antal ansatte i stat, regioner og kommuner under et.
Så der er altså ikke i tusindvis af ansatte, der skal afskediges, og det var derfor, at jeg stillede spørgsmålet før, nemlig om man er egnet til at regere landet, hvis man i en krisetid, hvor der tilmed er udsigt til mangel på arbejdskraft på længere sigt, ikke er i stand til at klare sig med det samme personale, som man har i en periode.
Rasmus Prehn (S), 2010-03-03:
Hvis det var det, der var situationen, tror jeg, alle ville sige: Ja, hvis vi kan komme igennem den her krise, uden at vi kommer i den situation, er det rigtig godt.
Men sagen er jo den, hvilket også ministerens egne kollegaer i Venstre giver udtryk for, at man kommer til at afskedige.
Nu er der altså ganske få uger, til ministeren skal have sit første foretræde ved Kommunernes Landsforening, og der vil jeg gerne anbefale ministeren at få læst lidt op på, hvad Finansministeriet selv siger om vækst i kommunerne.
De siger nemlig, at hvis det er sådan, at man ikke ligger på 0,7 pct. i vækst, bliver det afskedigelser.
Nulvækst betyder altså afskedigelser.
Der er økonomer, der har været fremme at sige, at hvis man skal spare 24 mia. kr., svarer det til 70.000 offentligt ansatte, der skal afskediges.
Så midt i en situation, hvor folk sidder og ryster i bukserne for at blive arbejdsløse, går regeringen ud på banen og afskediger offentligt ansatte, siger til skolelærerne: Du får en fyreseddel.
Man siger til de varme hænder på plejehjemmet: Du får en fyreseddel.
Man siger til børnehavepædagogerne: Du får en fyreseddel.
Det er da ikke rettidig omhu.
Jeg synes, man skulle læse op på lektien inden KL's topmøde, for det her bliver virkelig voldsomt, og det er ikke rettidig omhu at afskedige offentligt ansatte midt i en stor ledighedsperiode.
Bertel Haarder (V), 2010-03-03:
Jeg går ud fra, at når hr. Rasmus Prehn sagde, at der skulle afskediges i tusindvis af medarbejdere, så mente han, at der skulle være i tusindvis af medarbejdere færre.
Det, jeg har sagt, er blot, at der er penge til det samme antal ansatte i 2011 som i 2010.
Det står fast, og det er i stat, regioner og kommuner under et.
Men jeg kan ikke udelukke, at der bliver bevægelse inden for denne overordnede politik, som jeg i øvrigt synes at hr. Rasmus Prehn og hans parti burde støtte.
For det er en meget moderat og fornuftig måde at klemme os igennem krisen på.
Benny Engelbrecht (S), 2010-03-03:
Tak, formand.
Mit spørgsmål går på den undersøgelse om unges gældssætning, som for ganske kort tid siden ramte de danske medier, og som er noget, jeg også i allerhøjeste grad går ud fra at ministeren har nået at følge lidt med i.
Medierne har nærmest været fulde af historier, der handler om, at – og nu nævner jeg et par af overskrifterne – unge er for dumme til at have penge; unges uvidenhed om penge sender dem i Ribers; mange unge danskere er plaget af gæld.
Man kan oven i købet tage en test på en af de store tv-stationers hjemmeside, hvor det kan blive afsløret, om man er en økonomisk analfabet.
Det er jo i hvert fald public service, for at blive i et af ministerens tidligere ressortområder, så det vil noget.
Men det ændrer i hvert fald ikke på, at unge mennesker ifølge denne Zaperaundersøgelse har nogle udfordringer.
For nu at simplificere resultaterne af undersøgelsen, så peger den på, at halvdelen af de 2.700 adspurgte unge mennesker i aldersgruppen 18-27 år stort set ikke aner, hvad renter er.
Min udmærkede kollega, fru Christine Antorini, har bl.a. peget på, at der er brug for at sætte ind i uddannelsessystemet.
Der er både brug for at sætte ind i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne.
Fra Danske Studerendes Fællesråd har der været peget på, at der på de videregående uddannelser også er behov for at se på eksempelvis gældsrådgivning i ungdomsårene.
Men det ændrer ikke på, at det, når det handler om gæld og rammerne for gældssætning, jo er ministeriet, som den tilstedeværende minister sidder i, der har det overordnede ansvar.
Jeg vil godt bede om at få en kort opridsning af, hvilke initiativer vi kan forvente.
Der er jo bl.a. en arbejdsgruppe, der er undervejs med nogle nye tiltag, men kan vi også få nogle mere konkrete rammer og begrænsninger på långiveres udbud, herunder bl.a. i forbindelse med sms-lån, der er et alvorligt problem?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-03-03:
Det er klart, at i forbindelse med at bankerne har ført en offensiv markedsføringsindsats og at andre långivere også har været ude på markedet, har man fået flere kunder i butikken, og af den grund har Økonomi- og Erhvervsministeriet nedsat en arbejdsgruppe, som skal se på alle de udfordringer og alle de problematikker, der er i forbindelse med f.eks. forbrugslån.
Når arbejdsgruppen er færdig med sit arbejde, og det forventer jeg at den er inden længe, vil jeg selvfølgelig oversende analysen til Folketingets Erhvervsudvalg, og så synes jeg, at vi skal tage en dialog om, hvorvidt der er behov for at tage eventuelle politiske initiativer.
Benny Engelbrecht (S), 2010-03-03:
Men er ministeren tilfreds med, at halvdelen af alle danske unge overhovedet ikke har forstand på, hvad renter går ud på?
Det, som vi plejer at kalde for lånets kilopris, altså ÅOP’en, de årlige omkostninger i procent, er noget, som de har meget vanskeligt ved at forstå og sætte sig ind i, selv om det jo umiddelbart burde være den lette deklaration for at se, hvad der er det dyre lån, og hvad der er det billige lån.
Den tidligere minister på området har jo tidligere indikeret, at det kunne der være behov for.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-03-03:
De sidste par dages debat af, om man skal involvere folkeskolen og lærerne i en oplysningskampagne om renter, er jo godt i sig selv.
Det betyder, at man derhjemme ved spisebordene diskuterer med sine børn og de unge mennesker, at der er noget, der hedder omkostninger, når man tager et lån.
Det er ikke noget, der bare kommer ned i lommen på en.
Med hensyn til de konkrete initiativer, hvis der skal være nogle sådan, så synes jeg, at det vil være kvalificeret og også den rigtige måde at gøre det på at vente, til arbejdsgruppen er færdig med deres arbejde.
I stedet for at vi stikker noget ud på den ene og den anden side og med det ene og det andet gyldne løfte, så tror jeg, at det er bedre at vente, til arbejdsgruppen er færdig med sit arbejde, dokumentere, hvordan tingenes tilstand er, og så tage nogle politiske drøftelser på baggrund af det.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-03:
Jeg kan fortælle, at det er en rapport, der i sidste uge blev omtalt i et længere indslag i TV-avisen, og den viser for det første det meget interessante, at danskerne faktisk ikke betaler ekstra for at få vindenergi i stikkontakterne; det synes jeg er meget interessant.
Der bliver godt nok givet en støtte til vindenergi, men til gengæld får vi også billigere strøm, fordi der bliver produceret mere.
Og for det andet med hensyn til alt det her, der tales om, med, at vi med jævne mellemrum, og når det blæser, på det nærmeste forærer strøm væk til tyskerne, viser den faktisk, at ud af de 20 pct. vindenergi, der bliver produceret, er vi nede på kun 1 pct., der bliver eksporteret.
Så opfatter klimaministeren ikke det som en vældig god ting, som vi burde tage og rejse rundt i verden med for at danne lidt modvægt til CEPOS' negative omtale af dansk vindindustri?