runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-02-20:
Her i Folketingssalen skal vi jo lave gode nye love, men vi skal naturligvis også sikre, at vi får vurderet og om nødvendigt justeret og forbedret de eksisterende love.
Det gør vi så i dag i forhold til sundhedsloven og andre love, som er relateret til sundhedsområdet.
For mig som socialdemokrat er kvalitet og tryghed for den enkelte patient og for de pårørende den helt grundlæggende og den helt afgørende del af tilliden til og synet på vort sundhedsvæsen.
Det her lovforslag laver altså moderniseringer og justeringer, primært for at sikre, at retssikkerheden og gennemsigtigheden på området bliver bedre for patienterne.
Der er en håndfuld områder, hvor der foregår justeringer.
Det styrker behandlingen for den enkelte patient, og det øger kvaliteten i fremtiden.
For det andet sikres der også en bedre og mere gennemsigtig klageadgang.
Der er to instanser i dag; de bliver lagt sammen, og nu får vi, som også fru Sophie Løhde sagde, et mere mundret navn for det, og det kommer til at hedde Ankenævnet for Patientforsikringen.
Det er rigtig godt.
Vi undgår, at man skal til at lave dobbelt sagsbehandling, og det vil med sikkerhed øge gennemsigtigheden for borgerne.
For det tredje får vi også kigget på forældelsen af sager i forhold til patient- og lægemiddelskadeserstatninger.
Der er altså skader, som opstår senere end andre, og der får vi nu en helt anden mulighed for at sikre patienterne mulighed for erstatning.
Det skal ske, inden for 10 år efter at der er givet en afgørelse i forhold til et område.
Et andet sted, hvor der også sker en forbedring af gennemsigtigheden, er i forhold til patienter, som går til private aktører i sundhedsvæsenet.
Det giver patienterne bedre mulighed for at vurdere, hvilken pleje og behandling de kan få de forskellige steder.
Forløbet af det her lovforslag frem til førstebehandlingen her i dag synes jeg faktisk på rigtig fin vis giver et billede af, hvor åben og demokratisk en proces man også har i forbindelse med revidering af love.
Der er givet rigtig mange og rigtig gode høringssvar; der er blevet lyttet til dem; og der er blevet lavet ændringer, hvilket også afspejles af sundhedsministerens to ændringsforslag.
Socialdemokraterne støtter det her lovforslag.
Det øger kvaliteten, det øger gennemsigtigheden, og det har vi til stadighed behov for i vores gode sundhedsvæsen.
Vi støtter lovforslaget og ser frem til og vil sikre en aktiv deltagelse i udvalgsbehandlingen.
Liselott Blixt (DF), 2014-02-20:
Jeg takker ministeren for, at vi kan få en teknisk gennemgang af det.
Det er jo ikke alle, der er akademikere og kan sætte sig ind i juridisk stof i hvert fald – og jeg er en af dem.
Ministeren siger, at vi skal vægte, hvad der er fornuftigt, når vi ser på en patientjournal.
Hvordan giver man selvbestemmelsesretten til en person?
Hvordan sikrer man tilliden mellem sundhedsvæsenet og patienten, hvis man ikke samtidig sikrer, at patienten har en viden om, hvad der sker med de oplysninger, der er i journalen?
Her ser vi jo kun en lille del af, hvad den nuværende regering ønsker der skal ske med patientoplysninger.
Og når ministeren siger, at man skal vægte, hvad der er fornuftigt for sundhedsvæsenet, tænker jeg, at vi jo ved, at det også handler om, at man vil sælge patientoplysninger osv.
Vi er sikre på, at der er mange, der vil tillade det med en god viden.
Vi mener også, det er rigtig sundt, at studerende, læger og andre kan se, hvordan behandlingsforløbet har været, men vi mener stadig væk, at en journal er ens personlige oplysninger.
Jeg har fået mange henvendelser fra borgere, og der er blandt dem nogle mennesker, der ikke ønsker, at man skal gøre brug af det her.
Nick Hækkerup (S), 2014-02-20:
Der åbnes ingen steder i det her lovforslag op for, at man skal kunne sælge patientoplysninger.
Det, der åbnes op for, er at sikre personalet i vores sundhedsvæsen mulighed for kvalificering, for kompetenceudvikling, for deres videre uddannelse.
Det er det hensyn, som jeg synes der er til den patient, som er i behandling, men så sandelig også til de patienter, som kommer efter, og som gerne skulle opleve den bedst mulige behandling.
Liselott Blixt (DF), 2014-02-20:
Som jeg kan forstå det, mener sundhedsministeren, at personalets uddannelse vægter højere end patientens integritet og selvbestemmelsesret?
Nick Hækkerup (S), 2014-02-20:
Det synes jeg var en dårlig måde at starte et samarbejde på, altså at skyde mig noget i skoene, som jeg under ingen omstændigheder har sagt.
Jeg har ikke noget imod at diskutere.
Jeg vil meget, meget gerne debattere, jeg vil meget, meget gerne have de uenigheder, som skal frem, men jeg synes også, vi skal gøre det på en måde, hvor vi respekterer det, som hver især siger.
Og jeg har på ingen måde sagt, at der ikke er noget hensyn at tage til patienternes integritet.
Tværtimod synes jeg, jeg har stået heroppe og har sagt, at det skal vi passe på, men at der jo i det her tilfælde også er behov for at finde en balance, sådan at patienterne kan have deres beskyttelse, men at vores sundhedsvæsen også kan blive dygtigere og bedre fremadrettet.
Så sagde jeg ovenikøbet også i det indledende indlæg – og det er jeg sikker på at fru Liselott Blixt har noteret sig – at jeg i forhold til spørgsmålet om at sikre, hvordan patienterne er oplyst om, at deres oplysninger vil kunne blive brugt i det videre forløb, og de eventuelt kan sige nej til det, så er indstillet på at snakke om, hvordan vi gør det.
Sophie Løhde (V), 2014-02-20:
Tak for det.
Jeg vil jo først spørge sundhedsministeren i forhold til det element, som også blev debatteret, om offentliggørelse af tilsynsrapporter og hele spørgsmålet om indberetning af erstatningsudbetalinger i patientskadesager, der så at sige ligger ud over det gennemsnitlige, hvor man siger at det påhviler de private.
Jeg kan selvfølgelig læse, hvad der er af bemærkninger i høringsnotatet fra ministeriet, men hvad er så ministerens egen overvejelse her, i forhold til at man jo ofte ynder at tale om, at der skal ske en ligestilling og en sidestilling osv., altså hvorfor skal åbenheden kun ske på den ene side og ikke på den anden side, når det er, man taler om øget gennemsigtighed og åbenhed i sundhedsvæsenet generelt?
Endelig vil jeg høre, hvilke overvejelser ministeren har gjort sig i forhold til hele spørgsmålet om fristen for at indbringe Patientskadeankenævnets afgørelser for domstolene.
Dan Jørgensen (S), 2014-02-20:
Allerførst vil jeg gerne takke ordførerne for de gode indlæg i dagens debat.
Jeg synes, der har været en god og konstruktiv drøftelse.
Med lovforslaget lægges der op til at ophæve den revisionsbestemmelse, som blev indsat i loven i 2009, da forbuddet mod hold af ræve blev vedtaget.
Formålet med at indsætte en revisionsbestemmelse var at afvente en udtalelse fra Det Dyreetiske Råd om jagt og derefter give Folketinget mulighed for at tage stilling til, om hold af ræve til træning af hunde til gravjagt skal være tilladt efter den 31. december 2016, hvor udfasningsperioden for hold af ræve udløber.
Det Dyreetiske Råd har nu udtalt sig og er meget betænkelig ved velfærden for de ræve, der holdes for at oplære hunde til gravjagt – både med hensyn til opstaldning og især med hensyn til brugen af ræve i træningsgrave.
Det er selvfølgelig nødvendigt at kunne regulere rævebestanden, men selv om gravjagt er en effektiv metode, findes der andre måder at begrænse rævebestanden på.
Det er min overbevisning, at de ulemper, som rævene udsættes for, når de bruges i træningsgravene, er så problematiske, at vi skal opretholde forbuddet mod hold af ræve.
Med disse ord ser jeg frem til udvalgsbehandlingen af forslaget og takker for debatten.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-02-20:
Det er en debat, som den socialdemokratiske ordfører kan tage med det tyske mindretal.
Vi har loyalt refereret de tal, der er tilgået Kontaktudvalget for Det Tyske Mindretal i Sønderjylland, hvor Socialdemokraterne også har en repræsentant siddende.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-02-20:
Tak for det.
Det lovforslag, vi i dag skal behandle, handler om digitalisering og dermed også en forenkling af proceduren for indsamling af vælgererklæringer.
Der lægges op til, at digitaliseringen fremover skal ske ved bl.a. at anvende NemID til at afgive vælgererklæringer elektronisk samt ved at bruge eksisterende data i cpr-registeret.
Det kommer selvfølgelig af, at flere nyopstartede partier har påpeget, at den eksisterende procedure er administrativt tung og ikke mindst yderst omkostningskrævende for partierne.
Den nuværende procedure for indsamling af vælgererklæringer med manuelle postgange mellem vælger, parti og kommuner gør det meget svært og ressourcekrævende for de nyopstartede partier at gennemføre indsamlinger.
Et stort antal vælgererklæringer går også tabt i løbet af proceduren, da nogle vælgere aldrig returnerer de attesterede vælgererklæringer til partierne.
Endelig er det et problem, at folk på nuværende tidspunkt skal opgive cpr-nummer for at afgive vælgererklæringer.
Nogle vælgere risikerer man dermed bliver skræmt væk.
Så i Venstre mener vi faktisk derfor, at det er fornuftigt, at lovforslaget lægger op til at digitalisere vælgererklæringerne og gøre det lettere og mere overkommeligt for nye partier at stille op til valg.
Der bliver også rådet bod på problemet med opgivelse af cpr-numre, da indsamling af disse ikke vil være nødvendigt med den nye lov.
Samtidig lægger vi fra Venstres side vægt på, at det fortsat vil være muligt for borgerne at afgive vælgererklæringer i papirform som hidtil.
Så i Venstre er vi overbevist om, at lovforslaget vil bidrage til at effektivisere det nuværende system.
Endvidere betragter vi lovforslaget som en demokratisk gevinst for det danske samfund, da flere borgere nu vil få mulighed for at deltage i demokratiet.
Så Venstre agter at stemme for og kvitterer samtidig for det brede politiske samarbejde, der er om lovforslaget.
Morten Marinus (DF), 2014-02-20:
Tak for det.
De to foregående ordførere har jo allerede på glimrende vis fortalt om, hvordan proceduren er i dag, når man skal samle vælgererklæringer ind, og den bureaukratiske proces det faktisk også giver med de her mange postgange, så det vil jeg ikke komme ind på, og det gør selvfølgelig også Dansk Folkepartis ordførertale lidt kortere.
Når det så er sagt og Dansk Folkeparti også bakker op om den her aftale, vi har indgået, så er der også nogle ting, vi gerne vil overveje om man kan gøre bedre.
Der er i aftalen fastsat en eftertænksomhedsperiode på 7 dage, altså fra en vælger giver til kende over for et parti, at man ønsker at bidrage med en vælgererklæring, til man rent faktisk rent elektronisk også kan gøre det.
I Dansk Folkeparti har vi lidt den bekymring, om de her 7 dage måske er nok; måske burde man se på, om det burde være 14 dage.
Vi har set flere sager, hvor en folkestemning i løbet af meget, meget kort tid, f.eks. en uge, har fået i titusindvis, ja, i hundredtusindvis, til f.eks. at skrive under på et eller andet elektronisk.
Så der kunne meget hurtigt komme protestpartier, der kunne blive opstillingsberettigede på en eller anden enkeltsag, og derfor mener vi, at den her eftertænksomhedsperiode i stedet for 1 uge måske skal være 14 dage.
Vi mener også, at man bør se på, hvordan de partier, der vil blive opstillingsberettigede efter den nye ordning, så rent faktisk vil klare sig, f.eks. ved det kommende folketingsvalg.
At man kan indsamle godt 20.000 underskrifter, er jo ikke ensbetydende med, at man også får 20.000 stemmer – og det er for øvrigt ikke engang nok til at blive repræsenteret, medmindre de selvfølgelig er indsamlet i samme kreds, så man kan få et kredsmandat.
Får vi mange partier opstillet, som ved et folketingsvalg måske kun får 5.000 eller 10.000 stemmer, så bør vi måske overveje, om den her andel på de 1/175 i forhold til antallet af erklæringer for at blive opstillingsberettiget bør sættes op. Men det er jo noget, man må vurdere efter et folketingsvalg, om tilslutningen til nye partier så også har været, som man kunne håbe og forvente fra deres side.
Vi vil i hvert fald overveje at stille et ændringsforslag om den her eftertænksomhedsperiode.
Men ellers støtter vi forslaget.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-02-20:
Fra radikal side er vi meget tilfredse med, at man nu med et digitalt system gør det lettere at blive opstillingsberettiget, idet det dermed bliver lettere at deltage i demokratiet.
Partierne vil nu i fremtiden slippe for den administrativt tunge proces i forbindelse med kontrol og attestation af vælgererklæringer hos kommunerne, som den nuværende procedure indebærer.
Alle de nødvendige kontroller vil ske i det digitale system, og partierne kan løbende følge med i deres beholdning af gyldige vælgererklæringer.
I Danmark har vi en tradition for, at selv meget små partier – ja, en gang imellem er det endda enkeltpersoner – har lyst til at stille op til folketingsvalg.
Sammen med vores lave spærregrænse – som der er nogle af os der i hvert fald til tider er glade for – er det alt sammen noget, der inviterer til at deltage i demokratiet, til, at man stiller sig til rådighed for at kunne vælges.
Med den her nye lov sikrer vi, at den gode danske tradition kan fortsætte.
Samtidig sikrer vi, som der allerede er blevet nævnt, også, at vælgere, som ikke kan, eller som ikke ønsker at gøre brug af det digitale system, fortsat kan gøre brug af en manuel procedure.
Også den del er vi tilfredse med i Radikale Venstre.
Alt i alt er det et rigtig godt forslag, som vi fra radikal side støtter, og som vi er glade for at et enigt Folketing bakker op om.
Christian Juhl (EL), 2014-02-20:
Vores ordfører på det digitale område hedder hr. Finn Sørensen, og jeg hedder Christian Juhl.
Lovforslaget er en udmærket udmøntning af den aftale, som alle Folketingets partier har indgået om digitalisering af indsamling af vælgererklæringer.
Det er på mange måder en mere demokratisk fremgangsmåde, som gør det nemmere for de opstillede partier at blive opstillet, ligesom det også er nemmere for de vælgere, der ønsker at stille partiet.
Forslaget vil således kunne fremme demokratiet.
Det har været meget afgørende for Enhedslisten, at der bliver taget hensyn til den gruppe borgere, som ikke er digitale, og det blev da også understreget i aftalen mellem Folketingets partier, at der skulle tages hensyn til det.
Det ser ud til at være løst tilfredsstillende, og vi noterer os da også, at f.eks. Danske Handicaporganisationer er tilfredse med lovforslaget.
I høringssvarene er der sat kritiske spørgsmålstegn ved borgernes retssikkerhed, især spørgsmålet om, at der hos staten samles elektroniske data om borgerne og i dette tilfælde om, hvilket parti de har stillet til folketings- og EU-parlamentsvalg.
Der er al mulig grund til at være kritisk heroverfor.
Det ser dog ud til, at ministeren har taget højde for de væsentligste indvendinger og begrænset faren for, at oplysninger kan misbruges, uden at vi af den grund mister de indlysende fordele, der er ved at digitalisere indsamlingen af vælgererklæringer.
Dette skal sammenholdes med, at der samtidig sker en begrænsning i partiernes mulighed for at misbruge oplysninger om borgerne, og at borgerne også på andre punkter stilles bedre retssikkerhedsmæssigt end ved de hidtidige manuelle indsamlinger af erklæringer.
På den baggrund kan Enhedslisten støtte lovforslaget i dets nuværende udformning, men vi vil selvfølgelig være meget lydhøre over for, om den videre behandling af lovforslaget vil vise, at der er behov for en yderligere sikring af borgernes retssikkerhed i forbindelse med den nye og i øvrigt ganske udmærkede procedure for indsamling af vælgererklæringer.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-20:
Det synes vi er rigtig positivt, og vi kan fuldt ud bakke op om lovforslaget.
Jeg vil dog sige, at vi har i processen op til lovforslagets fremsættelse under møder i ministeriet bragt det forslag på banen, at man skulle gøre det lige så nemt at stille op til europaparlamentsvalget som til folketingsvalget.
Det er i dag sådan, at der kræves ca. 20.000 underskrifter for at stille op til et folketingsvalg, mens der kræves 80.000 underskrifter for at stille op til et europaparlamentsvalg.
Begge dele bliver jo nemmere nu, når man kan gøre det digitalt, men vi ser sådan set ikke nogen grund til, at det skal være sværere for et parti at blive opstillingsberettiget til et europaparlamentsvalg end til et folketingsvalg.
Det har vi sagt på møder.
Det er der desværre ikke nogen af de andre partier der synes er en god idé.
De synes fortsat, at det skal være meget sværere at stille op til et europaparlamentsvalg end til et folketingsvalg.
Derfor har vi ikke kunnet komme igennem med, at det også skulle ændres i den her forbindelse.
Det ville have gjort lovforslaget endnu bedre, men det betyder ikke, at lovforslaget er dårligt, kun at det kunne være blevet bedre.
Mike Legarth (KF), 2014-02-20:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter også lovforslaget her, hvilket et bredt flertal i Folketinget jo også gør.
Det gør vi, fordi vi selvfølgelig skal følge med tiden, indrette os efter den tid, vi er i, og det er jo i høj grad blevet et digitaliseret samfund, der gør brug af it, automatiseringer og internet, og man får nu mulighed for at anvende elektroniske formularer.
Man kan digitalisere processen med at indsamle vælgererklæringer.
Det synes vi er en rigtig god idé, og det støtter vi op om.
Så det bakker vi alt sammen op om.
Der har også været rejst en kritik af, at staten nu opbevarer personfølsomme oplysninger om, hvilket parti et enkelt menneske støtter.
Det kan man jo ikke undgå, men jeg synes, ministeren har taget de forbehold, der skal tages, og at der i øvrigt er retningslinjer for, at tingene skal slettes, så snart de bliver forældet, henholdsvis 12 og 18 måneder efter de er afgivet.
Så der er fuld støtte fra Det Konservative Folkeparti.
Margrethe Vestager (RV), 2014-02-20:
Tak til ordførerne både for den meget klare fremstilling og for støtten til lovforslaget.
Det er et lovforslag, som vil gøre vores demokrati mere åbent, fordi det bliver mere tilgængeligt, og det bliver med langt, langt lavere omkostninger at stille op til Folketinget.
Det kan godt være, at der er nogle, der vil savne repræsentanterne fra nye partier på gader og stræder, når de samler underskrifter ind, men så vil vi sikkert møde dem i anden sammenhæng.
Grunden til, at vi lavede en politisk aftale om forslaget – og jeg er meget glad for, at alle Folketingets partier er med – er, at vi jo her har at gøre med noget, som er meget grundlæggende i vores demokrati, nemlig adgangen til at stille op.
Når det handler om adgang til at stille op, klæder det os at være enige om vilkårene og måden, det foregår på, og også at være enige om de hensyn, som skal tages, for at alle kan være med til det, uanset om man, om man så må sige, er med på den digitale bølge eller ej.
Der er hensyn, der skal tages, for at der er sikkerhed om ens personlige oplysninger og ens politiske tilhørsforhold.
Det synes jeg vi har sikret med lovforslaget, og det vil jeg også gerne takke ordførerne for.
Der kan opstå ting, men vi har gjort vores allerede i forbindelse med høringsprocessen for at sikre, at der er fundet fornuftige svar på de ting, som kunne rejses.
Med de ord vil jeg sige, at jeg glæder jeg mig til resten af behandlingen af forslaget og også til dets vedtagelse, så vi kan komme i gang med at gøre det til en realitet, for jeg ved, at der er partier, som afventer, at den her mulighed for at indsamle vælgererklæringer digitalt faktisk bliver åbnet.
Orla Hav (S), 2014-02-20:
Tak for det.
Nu har hr. Erling Bonnesen gjort rede for – skal vi sige – det faktuelle indhold i ændringen til lovforslaget.
Fra den socialdemokratiske gruppes side skal jeg sige, at vi støtter den af ministeren foreslåede ændring.
Det er klart, at vi har lyttet til de dyrevelfærdsaspekter, som har været fremsagt og fremsat i forbindelse med de overvejelser, der har været, og vi har lyttet til Det Dyreetiske Råds rådgivning på området.
Jeg skal samtidig sige, at vi også har lyttet til de synspunkter, som Danmarks Jægerforbund har givet udtryk for, og vi er bestemt ikke argumentresistente, men ud fra en samlet vurdering støtter vi altså det forslag, som ministeren har fremsat.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-02-20:
Baggrunden for det her lovforslag er jo, at vi i 2009 vedtog et forbud mod hold af ræve og specielt ræve til pelsproduktion, og på det tidspunkt blev der jo indsat en revisionsbestemmelse, der gjorde, at man ville have Det Dyreetiske Råd til at kigge på, om man nu kunne holde opdrættet af de her ræve forsvarligt.
Den udtalelse fra Det Dyreetiske Råd er nu kommet, og de skriver, at det er stærkt betænkeligt i forhold til rævenes velfærd, at man holder dem i forhold til opdræt og træning til gravjagt.
Det er både i forhold til opstaldning af rævene, men også i forhold til træningsmetoderne.
Derfor anbefaler Det Dyreetiske Råd, at man fjerner muligheden for at holde ræve til træning til gravjagt, og det støtter vi i Dansk Folkeparti, fordi vi deler den bekymring.
Det gør vi egentlig mest ud fra dyreetiske årsager, og fordi det ikke er muligt at skabe tilfredsstillende naturlige rammer i forhold til de her ræve.
Der kommer måske nogle historier, som det ikke vil være så sjovt at skulle stå og forsvare i pressen på det tidspunkt, men man skal i hvert fald gå ind i det her med åbne øjne.
Dansk Folkeparti støtter forslaget, men vi er godt klar over, at det giver os nogle udfordringer i forhold til regulering af rævene på længere sigt.
Andreas Steenberg (RV), 2014-02-20:
For nogle år siden forbød man hold af ræve, fordi viden fra Det Dyreetiske Råd viste, at rævene havde dårlig velfærd, når de blev holdt i fangenskab.
I den lov indsatte man en revisionsbestemmelse, så man senere skulle se på, om det fortsat skulle være ulovligt også at holde ræve med det formål at træne jagthunde.
Det Dyreetiske Råd har set på sagen og anbefaler, at forbuddet også opretholdes for hold af ræve med henblik på træning af jagthunde, da de vurderer, at rævenes velfærd i fangenskab er for ringe også på det her område.
Vi vil gerne følge den anbefaling fra Det Dyreetiske Råd, og derfor støtter vi varmt op om lovforslaget.
Eigil Andersen (SF), 2014-02-20:
Da SF's ordfører, hr. Steen Gade, ikke kan være til stede, har jeg lovet at holde hans tale.
Men da forbuddet mod rævehold blev vedtaget i 2009, blev der indført en revisionsbestemmelse, som nu som nævnt foreslås afskaffet.
Bestemmelsen blev indsat for at give tid til en vurdering af, om træning af hunde til gravjagt skulle være tilladt efter 31.12.2016, hvor udfasningen af rævehold er gennemført.
Som nævnt har Det Dyreetiske Råd stærke betænkeligheder vedrørende velfærden for ræve, der holdes for at træne hunde til gravjagt, og det er årsagen til, at regeringen har fremsat lovforslaget, som SF kan tilslutte sig.