runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2015-03-10:
Tak for det, formand.
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg også taler på vegne af Det Konservative Folkeparti.
Vi behandler i dag B 56, som er et forslag til folketingsbeslutning om indregning af CO2-udledning fra biomasse som supplement til det nationale CO2-regnskab.
Det formål er sådan set sympatisk nok, men problemet er bare, at dette forslag mest af alt er og bliver signalpolitik.
Reelt har forslaget ingen relevans eller i hvert fald ingen miljøgevinst.
Enhedslisten mener ikke, at de internationale klimaaftaler, hvori brug af biomasse er defineret til ikke at medføre CO2-udledning, har – og jeg citerer – nogen sammenhæng med virkeligheden, idet afbrænding af enhver form for biomasse medfører en CO2-udledning.
Det er grunden til, at man vil have indregnet CO2-udledningen fra biomasse i det internationale CO2-regnskab.
Biomasse erstatter i dag fossile brændsler som kul og gas og er sammen med vindkraft en af de største byggesten i vores danske grønne omstilling.
At omstille kraftværker til biomasse er et af de største tiltag i den energiaftale, som Venstre indgik med regeringen, De Konservative og Dansk Folkeparti i 2012, og som Enhedslisten senere også tilsluttede sig.
Dansk Energi og Dansk Fjernvarme offentliggjorde i december sidste år en brancheaftale, hvor branchen stiller krav til, at den biomasse, der bliver brændt i de danske kraftværker, er bæredygtig, så man både sikrer CO2-neutralt brændsel, og at brændslet er produceret på en klima- og miljømæssig forsvarlig måde.
Der er international enighed om, at CO2-udledning ved brug af biomasse i kraftværkerne sættes til nul, fordi skovene ved genplantning optager den CO2, der udledes ved afbrænding af træpiller og flis.
I FN's vejledning opgøres biomasse som CO2-neutralt i afbrændingslandet, og brancheaftalen stiller netop krav om genplantning, så skovene konstant er i stand til at optage og bevare den samme mængde CO2.
Enhedslisten har fuldstændig ret i deres betragtninger om, at afbrænding af biomasse medfører en CO2-udledning, men det problem er der i Danmark taget højde for med brancheaftalen, der sikrer, at den biomasse, der benyttes, netop er bæredygtig.
Derudover vil vi i Venstre gerne henlede opmærksomheden på, at brancheaftalen bygger på den strengeste internationale regulering og praksis, der eksisterer, med henblik på at smidiggøre processen med at indføre fælleseuropæisk regulering på området på sigt.
Vi mener derfor, at eventuelle tiltag og regulering af biomasse bør ske på EU-niveau og ikke ved danske særkrav.
Danske særkrav til blot vanskeliggøre indkøb af biomasse til Danmark uden at føre til mere bæredygtighed.
I Venstre må vi konkludere, at Enhedslistens beslutningsforslag er kompliceret og omkostningstungt, og at det samtidig ingen miljøgevinst vil have for klimaet.
Så Venstre støtter ikke forslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-03-10:
Det er jo sådan, at det flis, der bliver brændt af på værket i Slagelse, som sagt er opvokset som skov omkring Slagelse, og i sin opvækst har det optaget præcis den mængde CO2, der så bliver frigivet, når man brænder det af.
Så det er jo noget, der allerede er optaget før afbrændingen, og så bliver det frigivet igen.
På den måde kan man sige, at så længe det er bæredygtigt – det vil sige, at der bliver genplantet og andet – jamen så er det et system i balance.
Men selvfølgelig er det tidsforskudt, for ved forbrændingen udledes der CO2 til atmosfæren.
Per Clausen (EL), 2015-03-10:
Men selv ministeren må vel erkende, at når man brænder biomasse af, sker der et CO2-udslip.
Og medmindre der i præcis samme takt sker en optagelse af CO2 i planter eller andet, så fører afbrændingen til en CO2-udledning.
Og kernen i det her beslutningsforslag er sådan set, at det ignorerer vi bare, og det er måske ikke så klogt.
Tak for ministerens bemærkninger.
Jeg vil starte med at spørge ministeren, om det ikke er rigtigt forstået, at selv hvis man forestillede sig, at den biomasse, man anvender, var bæredygtig i overensstemmelse med den brancheaftale, der er lavet i Danmark, så ville der stadig væk være et CO2-udslip i forbindelse med afbrændingen af den biomasse.
Altså at der også vil være CO2-udslip som følge af afbrænding af bæredygtig biomasse.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-10:
Jeg synes, den illegale indvandring og de problemer, der deraf følger, er dybt forstemmende at se, ligesom den grænseoverskridende kriminalitet i al dens karakter, omfang og natur er et stort problem for Danmark, hvorfor vi har behov for en bedre kontrol ved vores grænseovergange.
Det får vi sikret med lovforslaget her, og jeg håber selvfølgelig også på trods af en teknisk disput om nogle ændringsforslag, at Dansk Folkeparti i lighed med andre partier vil stemme for forslaget her, sådan at vi sikrer en mere effektiv kontrol med vores grænseovergange, for det vil være vigtigt i forhold til bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet og illegal indvandring.
Andreas Steenberg (RV), 2015-03-10:
Jeg må indrømme, at så godt styr har jeg ikke på de detaljer i den aftale.
Men det, jeg til gengæld har som grundlæggende holdning, er, at når danske elproducerende selskaber skal ud og købe biomasse, giver det meget god mening, at der er et globalt marked.
Og derfor synes jeg, det giver mest mening at holde sig til de regnemetoder, som gælder i EU, og som man også har kigget på i FN, i stedet for at lave nogle, der gælder særskilt for Danmark.
For så er jeg bange for, at den grønne omstilling bare bliver dyrere, fordi vi har nogle særlige regler og krav i Danmark.
Christian Langballe (DF), 2015-03-10:
Nu indeholdt aftalen i 2011 noget dobbelt: På den ene side var der toldkontrol, og på den anden side var der grænsekontrol.
Der indgik også i det forslag indkøb af scannere, nummerpladescannere og alt muligt andet, så begge dele er indeholdt.
Jeg vil sige, at for almindelige mennesker ser det jo ud som det samme, nemlig at der skal være en kontrol ved grænsen, og der kan være en teknologisk grænsekontrol, og så kan der være nogle mennesker, der er placeret dernede.
Så vil jeg så sige, at det jo er op til regeringen at finde ud af det.
Jeg synes godt, man kunne implementere toldkontrollen i det her forslag, fordi det er grænsekontrol og effektiv og intelligent grænsekontrol, det handler om.
Thomas Danielsen (V), 2015-03-10:
Nej, hr. Per Clausen skal sådan set ikke forstå det på den led.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-03-10:
Jeg havde f.eks. for en lille måned siden fornøjelsen af at åbne et flisfyret varmeværk i Slagelse, hvor folkene fra HedeDanmark, der har leveret flisen fra de nærliggende skove, mente, at ca. 2½ pct. af den samlede energi i flisen gik til sådan at skove det og hugge det til flis og transportere det til varmeværket.
Og det er klart, at når man så værdisætter det til nul, er det, fordi der er noget CO2-udslip, der så ligger i skovsektoren, transportsektoren og andet.
Så det er rigtigt, at der selvfølgelig er noget udledning forbundet med at fragte det her flis ind til Slagelse – selvfølgelig er der det.
Og den opgørelse ligger så i andre sektorer, hvor man faktisk skal erstatte det udslip.
Andreas Steenberg (RV), 2015-03-10:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Hele konceptet i, at biomasse er grønt og klimavenligt, er, at den CO2, der bliver udledt, når man brænder af, bliver optaget igen af nogle nye træer eller planter.
Per Clausen (EL), 2015-03-10:
Så må jeg jo forstå hr. Thomas Danielsen sådan, at han er enig i, at Enhedslisten lægger op til at lave en mere retvisende beregning, men han synes ikke, det er nok.
Det skal også føre til nogle konklusioner.
Vi skal faktisk inddrage de her elementer for at sikre, at vi anvender bæredygtig biomasse, altså biomasse, som relativt hurtigt genindvinder det C02, som er udledt ved afbrænding.
Hvis det er hr. Thomas Danielsens synspunkt, ser jeg gode perspektiver i et fortsat samarbejde med Venstre på det her område.
Nu er der jo ikke noget nyt i, at Radikale Venstre holder meget af de gængse regnemetoder.
Det er jo sådan set lidt lige meget, hvor misvisende de er – selv når de kan føre til, at Liberal Alliances politik fremstår fornuftig, så er det stadig de gængse, og dem bruger vi.
Men jeg vil bare spørge hr. Andreas Steenberg, om han ikke er enig med mig i, at uanset regnemetoder sker der faktisk en udledning af CO2 i forbindelse med afbrænding af biomasse, og at det sådan set har afgørende betydning for den globale opvarmning i de kommende år, hvornår denne CO2, der her bliver udledt, igen bliver genoptaget i planter eller på anden måde.
Andreas Steenberg (RV), 2015-03-10:
Radikale Venstre ønsker en fremtid, der er uafhængig af kul og olie.
Biomasse er kun klimavenligt, hvis det træ eller lignende, som fældes og brændes af, erstattes af nye træer, som vokser op og suger CO2 ind igen.
Hvis man bare brænder eksempelvis regnskovstræ af, giver det ikke meget i CO2-regnskabet.
Og derfor er vi i Radikale Venstre glade for den aftale, branchen selv har lavet, om, hvad det vil sige at anvende bæredygtig biomasse.
Regeringen har forsøgt at få en lignende ordning på EU-plan.
Det er ikke lykkedes endnu, men vi fortsætter arbejdet med det. Enhedslisten foreslår med det her beslutningsforslag at lave yderligere beregninger af CO2-udledning fra biomasse.
Det ser vi ingen grund til.
Danmark bruger de regnemetoder, som FN og EU har sat sammen, og det mener vi at det giver mest mening at holde sig til.
Derfor stemmer vi nej til beslutningsforslaget her.
Mikkel Dencker (DF), 2015-03-10:
Jeg vil indlede med at sige tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det er da altid en diskussion værd at se på, om den måde, som CO2–regnskabet bliver opgjort på, nu er den rigtige, eftersom det jo er noget, som i hvert fald regeringen og venstre side af Folketinget lægger utrolig meget vægt på, og som er meget styrende for Danmarks energipolitik og dermed også for konkurrenceevnen og jobskabelsen.
Så det er selvfølgelig vigtigt, at noget, der er så afgørende, er korrekt sat op.
Så tak til Enhedlisten for sætte den diskussion til debat.
I Dansk Folkeparti har vi det syn på det, at Danmarks udledning er forsvindende lille i globalt perspektiv, og det, som en ændret regnemetode for CO2-udledning fra biomasse kunne give anledning til af justeringer af Danmarks energimix, ville også være yderste marginalt.
Så det, som beslutningsforslaget her kunne ændre, hvis det blev vedtaget, er marginaler af marginaler, og derfor ser vi egentlig ikke nogen grund til at støtte beslutningsforslaget.
Det er selvfølgelig rigtigt, at når det er så vigtigt for regeringen og venstrefløjen at have et CO2 -regnskab, og når man går meget op i, at det er korrekt, så bør regeringen vel også sikre sig, at regnemetoden er den rigtige, når en så stor del af udgifterne for vores erhvervsliv og husholdninger faktisk går til at finansiere en grøn satsning, som er begrundet i bekæmpelse af CO2-udledningen.
Jeg er bange for, at hvis man gennemførte det her beslutningsforslag og pålagde regeringen at ændre regnemetoder og dermed at indregne CO2-udledning fra biomasse, så ville Danmark være længere fra at opfylde de CO2-mål, man har sat sig for.
Dermed vil jeg tro, at regeringen ville gå i gang med at planlægge endnu flere vindmøller, end det allerede er tilfældet, og dermed ville Danmark få en dyrere energipolitik og dyrere strøm, end vi allerede har.
Det synes vi i Dansk Folkeparti ville være en skadelig udvikling, og derfor vil vi ikke belaste regeringen med at skulle ændre regnemetode.
Vi synes, at ud af to alternativer er den nuværende regnemetode måske den mindst belastende for vores energipolitik og vores samfund i det hele taget.
Derfor giver vi regeringen en hjælpende hånd her ved at sige nej til beslutningsforslaget.
Jens Joel (S), 2015-03-10:
Altså, jeg har relativt svært ved at modargumentere, at når man opgør ting, så skal det være så tæt på det korrekte som muligt.
Derudover er jeg ikke sikker på, at jeg er helt enig med Enhedslistens ordfører i, at den metode, der bliver brugt på nuværende tidspunkt, er ukorrekt.
For det, man gør, er jo bare, at man opgør det et andet sted i systemet, altså ikke når det afbrændes, men der, hvor det, om man så må sige, dyrkes eller tilvejebringes.
Så kan man selvfølgelig diskutere, hvad det er for en kontrol, vi har med, om de lande, vi importerer fra, rent faktisk også genplanter, om de rent faktisk også tæller det med, om de overhovedet er omfattet af Kyotoprotokollen.
Og alle de der ting er selvfølgelig relevante kriterier at diskutere, i forhold til hvad vi kan kalde bæredygtigt, men man kan jo ikke påstå, at bare fordi der er nogle, der er dårlige til at tælle, så skal vi nødvendigvis lave opgørelsesmetoden om.
Så skulle vi måske hellere sige, at så vil vi ikke handle med de folk, der ikke tæller de ting, de reelt udleder.
Per Clausen (EL), 2015-03-10:
Men synes hr. Andreas Steenberg så ikke, at der er noget, der tyder på, at vi har behov for at gøre en forøget indsats for at få styr på det her, når det fremgår fuldstændig åbenhjertigt af den aftale, som den danske branche har lavet på det her område, at lige præcis det, der handler om den gæld af CO2-udledningen, der kan komme i forbindelse med afbrænding af biomasse, har man ikke styr på?
Jens Joel (S), 2015-03-10:
Jeg synes, at det, der er det positive ved, at branchen har lavet en aftale, jo netop er at prøve at lukke det hul.
For hr. Per Clausen har fuldstændig ret i, at vi ikke har en aftale på EU-plan, og vi har faktisk også fået meldinger om, at det har man ikke tænkt sig at fremsætte.
Det skal jo ikke forhindre os i at presse på, men det er vigtigt, at vi i den periode, hvor vi ikke har en aftale, har noget andet at sætte i stedet for.
Og der har branchen så lavet en aftale, og hvis det er den, vi ligesom skal diskutere, i forhold til hvorvidt den er stram nok og ambitiøs nok, så kan vi sagtens gøre det, men det er jo ikke det, Enhedslistens beslutningsforslag lægger op til.
Det er jo netop at lave et andet slags tællesystem, om man vil, altså en livscyklusanalyse på hver af de her biomasseprodukter.
Per Clausen (EL), 2015-03-10:
Jeg er jo enig med hr. Jens Joel i, at det umiddelbart kan lyde godt at sige, vi laver internationale aftaler, og indtil da så laver vi frivillige brancheaftaler.
Der er bare det ene problem i det: Hvornår kommer de her internationale aftaler?
Bare at få det her på plads på EU-niveau har jo indtil nu vist sig at være fuldstændig umuligt.
Det andet er, at hvis vi kigger på den brancheaftale, der er lavet i Danmark, så konstaterer man jo, at når det handler om det, som vores beslutningsforslag henviser til, altså spørgsmål om kulstofkredsløb, fastholdelse af skovens kulstoflager m.v., har man ikke inddraget det i den frivillige aftale.
Så det her er jo fuldstændig ureguleret på nuværende tidspunkt i virkelighedens verden.
Jens Joel (S), 2015-03-10:
Tak for det.
Det er klart, at når vi er i gang med en større omstilling af energisektoren, og når vi bruger biomasse som et led i omstillingen, fordi vi mener, at det er mere hensigtsmæssigt, mere bæredygtigt end eksempelvis kulkraft, er det selvfølgelig også vigtigt at diskutere, hvad det er for nogle miljømæssige gevinster, man får ud af biomassen.
Derfor er den her diskussion sådan set velkommen.
Det er også vores opfattelse i Socialdemokratiet, at den måde, vi opgør det på, er ved at holde skæg og snot for sig.
Det skal forstås på den måde, at den CO2-udledning, der kommer, når man brænder biobrændsler i f.eks. energisektoren, sådan set er talt med i den forstand, at de bliver talt med i arealanvendelsen i landbrugssektoren og andre steder, hvor de er tilvejebragt.
Man skal ikke kontere ting to gange.
Det giver selvfølgelig den anden udfordring, at man godt kan regne ud, at hvis vi ikke har hentet biomassen lige rundt om hjørnet og er sikre på, at den bliver plantet igen, har vi et klimamæssigt problem og en udfordring.
Det er det, som branchen nu har taget initiativ til, og vi vil gerne diskutere, om det er nok.
Det tror jeg sådan set ikke vi bliver færdige med lige foreløbig, men i første omgang synes vi, det er fornuftigt, at branchen har taget initiativ til at sige, hvad det egentlig er, der skal til, for at biomasse kan betragtes som bæredygtigt.
Men det er også klart, at det først for alvor rykker, hvis vi kan få internationale aftaler på plads, så ligegyldigt hvor i verden, man henter de her ting, skal de leve op til nogle ganske bestemte krav.
Så jeg er sådan set glad for, at vi får diskuteret, hvilke krav vi har til biomasse, når vi nu i hvert fald i en overgangsperiode bruger det i vores grønne omstilling.
Så er det vigtigt, at det også giver en klimagevinst.
Men vi mener ikke, at det, der med Enhedslistens forslag lægges op til, er nødvendigt, dels fordi vi synes, at vi har et udmærket bogholderi, hvor vi ikke tæller CO2-udledningen to gange, men også fordi vi mener, at vi er nødt til at lave de her aftaler på internationalt niveau, da vi jo ikke kommer til at stå for vores biomasseleverancer alene.
Per Clausen (EL), 2015-03-10:
Det er korrekt, at Enhedslistens beslutningsforslag handler om at sikre, at vi får en korrekt opgørelse af det CO2-udslip, vi har.
Og det kan godt opfattes som ubekvemt, for det betyder, at vores CO2-udslip vil blive gjort op som værende større, end det er i dag.
Men det ændrer jo ikke noget ved virkeligheden, altså klimaet er ligesom lidt ligeglad med opgørelsesmetoden.
Jeg vil bare spørge hr. Jens Joel, om han ikke er enig med mig i, at det ville være et godt skridt i retning af at kunne gå videre med regulering, hvis man havde en opgørelse af det CO2-udslip, som følger af vores anvendelse af biomasse, der er så tæt på det korrekte som muligt.
Thomas Danielsen (V), 2015-03-10:
I Venstre glæder vi os over det gode samarbejde, vi har med Enhedslisten på mange områder.
Men måden, ordføreren skal forstå det på, er, at det her isoleret set vil pålægge Danmark nogle byrder.
Og hvis man skal lave opgørelser på anden vis, end man gør i dag, mener vi i Venstre, at det skal gøres på et internationalt niveau og ikke et nationalt niveau.
Så der kan sagtens være argumenter for, at man skal lave opgørelser på anden vis, men det er altså noget, vi skal løfte internationalt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jamen jeg må sige, at det jo så også gælder, når man får et job, at man bl.a. får en pensionsordning – det tror jeg at man på et senere tidspunkt i livet bliver rigtig glad for – som man jo ikke får, hvis man er på kontanthjælp.
En erfaring, som jeg tror både hr. Hans Andersen og jeg har, er, at når man kommer ind på arbejdsmarkedet, kan man ofte starte på en forholdsvis beskeden løn.
Men så betyder det også, at man ofte arbejder sig op til at få bedre vilkår.
Sådan fungerer det danske arbejdsmarked jo.
Så det er sådan en vindersag her, som jeg synes er fornuftig.
Jeg vil bare endnu en gang sige, at jeg er glad ved, at vi er kommet i en situation, hvor det for stort set alle – ud over at man er forpligtet til det – kan betale sig at arbejde, også økonomisk.
Hans Andersen (V), 2015-03-11:
Tak for det.
Så vil jeg godt spørge ministeren om følgende.
I eksemplet er der jo oplyst, at hvis den pågældende på kontanthjælp finder et job til 19.000 kr., vil den pågældende, inden man betaler til transport, og inden man får passet børnene uden for åbningstiderne osv., have ekstra til sig selv om måneden 1.000 kr.
Det er, hvis man finder et job til 19.000 kr.
Hvis man nu finder et job til 17.000 kr. – til HK's mindsteløn, 17.470 kr. – hvad er gevinsten så?
Og synes ministeren så, at det er rimeligt?
Jeg vil bare sige, at jeg vil gætte på, at gevinsten er mindre end de 1.000 kr., og så har vi her et problem.
Finder ministeren så, at vi er i mål, når vi taler om at gøre det mere attraktivt at arbejde?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jeg har respekt for spørgeren, jeg har respekt for Folketinget, og jeg har respekt for ministeransvarlighedsloven.
Det er simpelt hen ikke modvilje, vil jeg sige til hr. Hans Andersen, men jeg kan ikke i hovedet huske den situation, hvad der måske er af specielle forhold i forhold til den enlige forsørger, som hr. Hans Andersen omtaler, og derfor i respekt for de ting, som jeg sagde før, er det ikke modvilje, men så vil jeg bare meget nødigt gå ind i den debat.
Når jeg er klædt på til det, vil jeg selvfølgelig gerne gå ind i debatten.
Jens Ejner Christensen (V), 2015-03-11:
Jeg har ikke yderligere spørgsmål.
Hans Andersen (V), 2015-03-11:
Jeg ser selvfølgelig frem til, at vi kan fortsætte den skriftlige dialog om det her for at sikre, at jeg får belyst de dilemmaer og de problemstillinger og det – hvad skal man sige – meget lidt rimelige, der er i, at det for mange mennesker stadig væk ikke kan betale sig at finde et arbejde.
I den her debat – og det må jeg spørge ministeren om, om ministeren er enig i – er der jo en mangel, når vi taler om det her med, at det skal kunne betale sig at arbejde, fordi de beløb, som vi taler om, hvor ministeren har nævnt de 1.000 kr. og 2.000 kr., hvis man er to i familien, er jo, inden man har betalt for transporten, og det er jo, inden man har sikret sig, at man også kan få en børnepasning, hvis man eksempelvis arbejder på skæve arbejdstider.
Og der er en lang række andre udgifter forbundet med at arbejde.
Så mener ministeren fortsat, at det er rimeligt, at man kun får 1.000 kr. ekstra ud af at tage et arbejde?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Det er sikkert for dårligt, men igen vil jeg sige undskyld til hr. Hans Andersen.
Jeg har sendt temmelig mange svar over, og jeg synes, jeg har prøvet at sætte mig rimelig godt ind i det, men jeg kan bare ikke genkende det der, og derfor må jeg, hvis jeg skal give noget, der ligner et kvalificeret svar som minister, simpelt hen beklage, at det kan jeg ikke.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil, og jeg skal gerne komme igen eller svare skriftligt, men jeg kan simpelt hen ikke huske det svar i detaljer.
Det beklager jeg meget.
Jeg håber, at hr. Hans Andersen vil forstå, hvad jeg siger nu, for det er ikke udtryk for uvilje.
Men jeg ved ikke, hvor det der tal, 470 kr., kommer fra.
Lige før jeg gik over i salen, prøvede jeg endnu en gang i mit system at finde ud af, om det er et tal, som jeg på en eller måde skal forholde mig til.
Når jeg kan finde ud af det, vil jeg også meget gerne svare på det, så det er ikke udtryk for uvilje, men det er simpelt hen uvidenhed, der gør det.
Hans Andersen (V), 2015-03-11:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at 470 kr. om måneden er tilstrækkelig tilskyndelse til at arbejde frem for ikke at arbejde?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-03-11:
Jeg tror ikke, at jeg på noget tidspunkt har forsøgt at give indtryk af, at det her var nemt.
Og jeg tror, at den konflikt, i forhold til hvordan vi også beskytter børn og børnefamilier osv., ikke er en ny konflikt – den har jo været der altid.
Det, jeg bare glæder mig over, er, at før skulle man ud at tjene et meget stort beløb for i det hele taget at få en positiv effekt.
Det er så lykkedes nu, at der i forhold til en HK-mindstelønsoverenskomst er en effekt.
Og jeg vil sige, at det også er job, der er inden for rækkevidde.
Og så er der det at lægge til, og det tror jeg vi kan blive enige om, at det at få fodfæste inden for arbejdsmarkedet næsten også altid er vejen til at få en bedre løn og bedre forhold i det hele taget.
Hans Andersen (V), 2015-03-11:
I et skriftligt svar har ministeren jo over for mig oplyst, at hvis man så har den her familie, hvor to er på kontanthjælp, så skal den ene ud at tjene 37.800 kr. om måneden for at få en ekstra gevinst på 1.500 kr. om måneden.
Jens Ejner Christensen (V), 2015-03-11:
Men da det her nu hedder spørgsmål til ministeren, prøver jeg så at spørge en gang til.
Hvis det er sådan, at vi lægger den præmis ind, at der trods alt er en procent til sidst, som vi i fællesskab ikke har været dygtige nok til at øge incitamentet for i forhold til at tage et arbejde,
hvad er det så, regeringen konkret har tænkt på af tiltag for at komme nærmere den ene procent, hvor vi skal øge incitamentet for at gå ud og tage et arbejde?