Edmund Joensen (SP), 2014-10-09:
Det drejer sig om at gribe muligheden, når den byder sig, og det gælder om at være nærværende.
For den enkelte er målet at forbedre tilværelsen, og i politik er målet at ændre samfundet til det bedste for borgerne.
Ved denne sidste åbningsdebat i valgperioden er spørgsmålene: Har vi været nærværende?
Har vi grebet muligheden for at forbedre samfundet og rigsfællesskabet til fordel for alle borgerne?
Jeg mener, at Folketinget har formået at flytte fællesskabet fremad.
Danmarks Radio skal styrke sin dækning af Færøerne og Grønland.
Der er afsat midler til nyt undervisningsmateriale om rigsfællesskabet.
Færøske og grønlandske virksomheder får adgang til kapital i Vækstfonden.
En aftale om færøske og grønlandske studerendes dimittendrettigheder er undervejs.
Der kommer en løsning for Færøerne og Grønland, hvis Danmark går med i det fælleseuropæiske finanstilsyn og indskydergaranti.
Uden for Christiansborgs mure er Foreningen Rigsfællesskabet stiftet.
Vi går nu på en sti, hvor rigsfællesskabet udvikles, i stedet for at det afvikles.
Det er en fornuftig politik, og jeg er glad for, at partierne ser værdien af at udvikle i stedet for at afvikle.
Når det er sagt, har der imidlertid også været sager, der trækker i forkert retning for rigsfællesskabet.
En ting er, at regeringen fortsat ikke kan deltage fuldt ud i finansieringen af væsentlige fælles velfærdsområder for Færøerne, og det er dybt beklageligt.
Der var også EU's handelsboykot af Færøerne.
Det kan vi med glæde svare nej til.
Boykotten stresstestede vores fællesskab, og fællesskabet bestod prøven.
Færøerne tog selv kampen op mod Bruxelles, og regeringen støttede Færøerne i de planlagte sagsanlæg mod EU.
Der er dog ting, der erfaringsmæssigt bør gøres anderledes, hvis vi kommer i en lignende situation i fremtiden.
Færøerne ved godt, at Danmark har forpligtelser som EU-land – naturligvis har de det.
Men det er elementært, at man ikke boykotter egne statsborgere; det gør man ikke.
Det burde heller ikke være nødvendigt at presse regeringen til at afstå fra at stemme for sanktioner imod Færøerne i EU's Ministerråd.
På Færøerne bør man også evaluere det og f.eks. afholde sig fra pr. automatik at gøre en konflikt med EU og Norge til en konflikt i rigsfællesskabet.
Her på falderebet har jeg et spørgsmål til statsministeren i forbindelse med bekæmpelse af grænsehindringer inden for rigsfællesskabet.
Ifølge folketingsbeslutning B 34 skal en rapport om emnet udarbejdes, og et udspil skulle være kommet fra regeringen i folketingsåret, der netop er afsluttet.
Det er vigtigt at prioritere spørgsmålet om grænsehindringer og den problematik, som det indebærer, og jeg vil gerne spørge statsministeren: Hvornår vil regeringens udspil foreligge?
Til allersidst kunne vi spørge hinanden: Hvad er det vigtigste resultat, Folketinget har opnået det seneste år, når det gælder rigsfællesskabet?
Det er, at en vis berøringsangst er mærkbart reduceret.
Jeg tænker på de betænkeligheder, der var blandt folketingsmedlemmer ved at ytre meninger om færøske og grønlandske forhold.
Jeg er glad for, at berøringsangsten er i aftagende, og man kan sige, at jo mindre berøringsangst, des større mulighed er der for at opnå resultater.
Vilje og mod til at deltage i politik og debat om Færøerne og Grønland vil udvikle rigsfællesskabet.
Tak for opmærksomheden.