runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liv Holm Andersen (RV), 2013-03-15:
Tak for det.
Jeg repræsenterer i dag vores medieordfører, fru Linda Kristiansen, og jeg vil derfor læse hendes tale op her i salen.
Som vi har hørt, er hovedformålet med lovforslaget at gennemføre de ændringer, der følger af medieaftalen for 2012-2014.
Bl.a. er det blev besluttet at opretholde det offentlige ejerskab til TV 2 Danmark.
Vi er blevet gjort opmærksom på, at der har været udfordringer med de regionale TV 2-virksomheders programmer, som hovedsagelig skulle købes hos eksterne producenter, og vi foreslår derfor at lempe på dette krav.
Vi er samtidig opmærksom på, at dækningsområderne for de regionale TV 2-virksomheder ikke nødvendigvis er optimale, og foreslår derfor at bemyndige kulturministeren til at ændre disse.
I forhold til DR foreslår vi, at produktplacering og sponsortilskud til public service-programmer skal forbydes.
Ejere af fællesantenneanlæg har i dag en forpligtelse til at fordele DR's og de regionale TV 2-virksomheders kanaler.
Denne forpligtelse foreslår vi ophævet, dog med opretholdelse af forpligtelsen til fordelingen af visse tegnsprogs- og synstolkede programmer.
Sidst, men ikke mindst, vil vi fra radikal side gerne fremhæve forslaget om at afskaffe radiolicensen fra den 1. juli i år.
Forslaget forventes samlet set at have en positiv påvirkning på mediebilledet, og derfor kan Det Radikale Venstre fuldt ud støtte forslaget.
Morten Marinus (DF), 2013-03-15:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, er en udløber af medieforliget, som Dansk Folkeparti står bag, og det kan jo ikke undre nogen, at Dansk Folkeparti derfor støtter lovforslaget.
Der er dog et par af ændringerne, som kræver et par ord med på vejen, for når man indgår sådan et forlig, er resultatet jo, at man giver lidt og man tager lidt i forhold til ens ønsker.
Dansk Folkepartis overordnede mål var jo bl.a. at fastholde DR's forpligtelse til fortsat at formidle kristen kulturarv, og derfor synes vi, det var en sejr for Dansk Folkeparti, at det kom til at indgå i aftalen, og det var som sagt også en af årsagerne til, at vi gik med i forliget.
Det vil særlig være til glæde for de blinde og stærkt svagtseende, som i dag kun betaler radiolicens, og som fremover altså ikke skal betale licens.
En anden god ting er, at der nu strammes op omkring reglerne om kommerciel sponsorering af enkelte tv-programmer på Danmarks Radio og produktplacering i programmerne.
Det er godt for gennemsigtigheden og troværdigheden på dansk tv.
Nu kan folk vide sig sikre på, at når de ser tv fra en kanal, der modtager licensmidler, er programfladen fri for skjult reklame.
Det er et både godt og sundt princip, og det glæder vi os over i Dansk Folkeparti.
Når det så er sagt, er det klart, at der selvfølgelig også er knaster i forliget, som ikke altid har groet i den have, man selv går rundt i, og i Dansk Folkeparti ser vi da heller ikke opgivelsen af at privatisere TV 2 som noget endeligt, men snarere bare som en udskydelse, til der kommer et andet politisk flertal eller markedet for tv-medierne er bedre.
Så tanken om at opgive salg af TV 2 er altså ikke helt opgivet.
Endelig vil vi fra Dansk Folkepartis side nøje overvåge, om Danmarks Radio lever op til de forpligtelser, de har i public service-kontrakten.
Vi finder nemlig, at der er en række eksempler med, at Danmarks Radio har bevæget sig i hvert fald på kanten af, hvad vi synes kunne være acceptabelt i forhold til aftalen.
F.eks. finder vi ikke, at Danmarks Radio er kommet godt fra start med det nye DR 3.
Det har ikke den kvalitet, som man kunne forvente af et public service-tilbud, men det kan være startproblemer, og vi vil i hvert fald overvåge situationen nøje i de kommende uger for at se, om det bliver bedre.
Vi finder også Danmarks Radios dispositioner på radiofronten besynderlige, særlig de mange ændringer i værter og programflader på det ellers så populære P 4.
Det bekymrer os.
Men alt i alt vil vi fra Dansk Folkepartis side følge udviklingen i Danmarks Radio og holde både dem og ministeren op på, om de overholder deres forpligtelser i forbindelse med servicekontrakten, som jo også skal revideres inden for de nærmeste uger.
Men vi støtter altså forslaget; i sådan et forlig må man altså give og tage.
Mogens Jensen (S), 2013-03-15:
Det, det for mig at se handler om, er, om vi har et medieudbud, som danskerne kan lide, og som danskerne synes godt om, og det mener jeg vi har.
Det er ovenikøbet sådan, at vi har en fremdrift blandt de private produktionsselskaber og tv-selskaber.
De vinder jo markedsandele i forhold til TV 2, som er offentligt ejet.
Så det er jo heller ikke sådan, at det går dårligt for de private tv-selskaber i Danmark.
De har også pæne overskud for tiden.
Så jeg forstår slet ikke hr. Simon Emil Ammitzbølls bekymring.
Vi har en fornuftig balance mellem at have offentligt ejede public service-institutioner, DR, TV 2 og TV 2-regionerne, som fungerer godt og til danskernes tilfredshed, og samtidig altså også private alternativer, som fungerer godt og skaber overskud i Danmark.
Mogens Jensen (S), 2013-03-15:
Nu hørte jeg hr. Simon Emil Ammitzbøll rase over, at der gives støtte til ikkekommercielle lokalradio- og tv-stationer, som ikke har så store publikummer.
En af dem er jo den tv-station, der hedder TV-Glad; det er tv og i øvrigt et meget dejligt tv at se, der bliver lavet af udviklingshæmmede, og som jeg kan anbefale hr. Simon Emil Ammitzbøll at se.
Er det med skiftet af parti nu sådan fuldstændig forsvundet ud i den blå luft?
Mener man pludselig ikke, at tv lavet af udviklingshæmmede måske er en god mulighed for dem for at udtrykke sig i et samfund, hvor det måske er lidt svært for de her grupper?
Det vil jeg gerne spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll om.
Det andet, jeg vil spørge om, når nu hr. Simon Emil Ammitzbøll hele tiden fortæller, hvor meget man betaler til DR, er, om han kan bekræfte, at nominelt er licensen til Danmarks Radio og de øvrige public service-stationer ikke blevet hævet i over 12 år.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-15:
Man kan så konstatere, at spørgeren ikke alene er profetisk, men også selvopfyldende profetisk.
Man kan vælge ikke at svare på spørgsmålene, var den første sætning.
Det var så det, der skete.
Hr. Lars Barfoed svarede sådan set ikke på spørgsmålet.
Så det er jo fair nok.
Så må jeg bare sige, at jeg tror, at spørgeren har tilbragt for lang tid i ministerkontorerne i de seneste år og slet ikke har været ude og prøve at tænde for tv-apparaterne og set, hvad der egentlig bliver sendt.
Og jeg er dybt forundret over, at et parti som Det Konservative Folkeparti, som normalt forsvarer, at offentlige kroner skal bruges ordentligt, og at der skal bruges færre penge i den offentlige sektor, forsvarer, at man bruger et stort, tocifret millionbeløb hvert eneste år på, at nogle mennesker kan pleje deres hobby.
Det havde jeg sådan set ikke forventet at skulle høre fra den kant.
Jeg synes, man skal gå ind og prioritere.
Jeg synes, at man skal gå ind og sørge for, at der er en reel mangfoldighed ved ikke at have en så massiv støtte til statslige radio- og tv-selskaber, men det betyder altså ikke, at enhver mand med et videokamera skal være på offentligt tilskud.
Lars Barfoed (KF), 2013-03-15:
Man kan jo altid vælge at lade være med at svare på spørgsmålene og så selv stille et spørgsmål, for så kommer man så dejligt uden om det.
Forholdet er bare det, at det er netop, når nogle har en meget lille andel af seerne, at der er så meget desto mere grund til at sikre, at der kan holdes liv i nogle af de stationer netop for at sikre pluralisme og mangfoldighed i det samlede mediebillede i Danmark, og for at sikre, at der også er nogle lokalt funderede aktiviteter, der kan bidrage til at bryde monopolet.
Det er det, der er vigtigt, men Liberal Alliance vil tilsyneladende fastholde en øget monopolisering ved netop ikke at understøtte den pluralisme og mangfoldighed, som de lokale aktiviteter er et udtryk for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-15:
Man kan høre, at den dårlige samvittighed skal tales væk blandt medieforligspartierne.
Det er faktisk mit indtryk, at en del af partierne deler de fleste af de synspunkter, jeg har givet udtryk for her, men man kan ikke lide at sige det, når der er kamera på.
Det er jo så fair nok, at man har det på den måde.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Lars Barfoed, for jeg kan jo også stille spørgsmål den anden vej, når man kommer med en kort bemærkning: Hvor stor seerandel er det lige, at de ikkekommercielle tv-stationer har i Danmark?
Lars Barfoed (KF), 2013-03-15:
Jeg sidder også og undrer mig lidt over hr. Simon Emil Ammitzbølls argumentation og manglen på sammenhæng i den argumentation, som hr. Simon Emil Ammitzbøll har her.
På den ene side starter hr. Simon Emil Ammitzbøll med at harcelere voldsomt over Danmarks Radios samlede forbrug, tilskud osv., men vi må på den ene side også forstå, at Liberal Alliance er imod, at der gives støtte til nogle andre.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså det, at man også giver til ikkekommercielle lokalt funderede stationer, er jo netop med til at sikre pluralismen og er med til at sikre, at der er nogle mindre enheder, som kan bidrage til at bryde det monopol, som Danmarks Radio ellers kunne have, hvis det var en ensidig satsning i medieverdenen på Danmarks Radio.
Jeg synes, at det skaber pluralisme også lokalt.
Det er jo heller ikke rigtigt, at der ikke stilles krav til de stationer.
Der stilles jo netop i henhold til den nye medieaftale krav til de ikkekommercielle lokalradio- og tv-stationer, f.eks. til, at der skal være et vist publikum.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-15:
Jeg vil sige, at vi sådan set støtter, at der er en public service-pulje, hvor private kan søge midler.
Og hvis kvaliteten er i orden, så kan man få midler.
Det er sådan set et fint princip.
Men at man skal støtte alle og enhver, der bare har lyst til at lave noget, uden at stille nogen som helst kvalitetsmæssige krav, må jeg sige at jeg ikke synes er rimeligt.
Synes Dansk Folkeparti virkelig, det er rigtigt, at man skal bruge sted mellem 50 og 100 mio. kr. om året på, at folk kan passe deres hobby?
Det synes vi ikke.
Morten Marinus (DF), 2013-03-15:
Ja, nu ser vi det jo som et supplement.
Danmarks Radio lever i hvert fald ikke op til de forventninger, man måske kunne have om at komme ud i yderkrogene af Danmark og lave nyheder og public service-tv derfra.
Derfor glæder vi os da over i Dansk Folkeparti, at der findes gode lokale tv-stationer.
Og det skal lige siges, at den, jeg nævnte, altså både sender på tv og på nettet.
Det sidste bliver selvfølgelig fremtiden.
Men vi er da fuldstændig enige om – sådan som jeg forstår ordføreren, selv om han nok vil sige, at det gælder dem alle – at der i hvert fald er mange brodne kar.
Jeg kan da også se, efter at jeg har brugt en del tid her i København, at der findes kanaler, som ikke lever op til de forventninger, man kunne have til dem, der modtager licensmidler.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-15:
Hvorfor er det overhovedet, at man oprindelig har haft alle de her diskussioner om tildeling af sendetider til lokale tv-stationer?
Hvorfor er det, at man har kastet penge efter det?
Oprindelig var det jo, fordi antallet af tv-frekvenser gjorde, at det var en begrænset ressource, og derfor skulle man i det offentlige sidde og vurdere, hvem der så skulle have hvilke sendetider osv.
I dag er der jo netop nettet, som hr. Morten Marinus siger.
Ethvert menneske kan købe et kamera, ethvert menneske kan loade ting op på nettet, og det kan de sådan set bare gøre i fred.
Spørgsmålet er: Hvorfor skal det offentlige og skatteyderne belemres med det?
Det kan folk bare gøre, hvis de har lyst.
Og hvis der nok, der vil se det og betale for det, så kan de jo sådan set også enten tage betaling eller lave reklamer, og så kan det køre af sig selv.
Det, som man som lovgiver må sige til sig selv, er, at når man tvangsopkræver licens fra almindelige danskere, så må der virkelig være en god grund til, at man gør det.
Og det kan ikke være, at alle mulige hobbyprojekter, om de så ligger i Nordjylland eller andre steder, er det, som man skal bruge pengene på.
Det er ikke vores holdning.
Jeg kan forstå, at det måske er Dansk Folkepartis holdning, men så fred være med det.
Morten Marinus (DF), 2013-03-15:
Tak for det.
Grunden til, at jeg gerne vil have en kort bemærkning her til hr. Simon Emil Ammitzbøll, er netop også ordførerens bemærkning om de ikkekommercielle lokalradio- og tv-stationer.
For ja, vi kan da godt blive enige om, at der er brodne kar, hvor kvaliteten ikke lever op til det, man kunne forvente, men hvis ordføreren sætter alle i samme bås og siger, at så er alt bare, jeg var lige ved at sige, noget skraldeværk, at det er dårlig kvalitet, og at det ikke har flere seere end dem, der selv laver det, så synes jeg bare, at ordføreren skulle gå hjem og slå op på det, der hedder ditnettv.dk, så kan han i hvert fald se en lokal tv-station fra Nordjylland, hvor man laver godt lokalt public service-tv.
Der er ovenikøbet tæller på, så man kan se, hvor mange der har været inde at se de forskellige indslag.
Så kan man i hvert fald konstatere, at der er flere, der har været inde at se det, end de to, der laver det lokal-tv.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-15:
Jeg er nødt til at sige til hr. Mogens Jensen, at hvis licensen er den samme og der er flere mennesker, der betaler, så får man flere penge.
Men det kan godt være, at Socialdemokraterne ikke helt kan gennemskue det regnestykke, men sådan hænger det nu engang sammen.
Den anden ting er, at jeg simpelt hen synes, den måde, hvorpå hr. Mogens Jensen prøver at blande hensynet til folk med handicap sammen med, hvad nogle folk laver af diverse mærkelige tv-stationer rundtomkring, er helt urimelig.
Det er jo ikke sådan, at vi dermed mener, at alle mennesker skal kunne få
tabt arbejdsfortjeneste for at passe børn i hjemmet.
Nej, vi mener de forældre, som har børn med handicap.
På lige fod vil vi gerne være med til at sørge for at kunne give nogle af de mennesker med handicap en meningsfuld tilværelse og et meningsfuldt arbejde.
Jeg må sige, at det er mere søgt end som så at prøve at få det til at blive til en diskussion om ytringsfrihed, og jeg synes faktisk ikke, det klæder Socialdemokraterne.
Mogens Jensen (S), 2013-03-15:
Jeg kan så forstå, at det er i orden at støtte lokale radio- og tv-stationer, hvis bare de lever op til Liberal Alliances ønsker om, hvad det er for mennesker, der befolker disse stationer, og hvad det er, de ønsker at udtrykke.
Det synes jeg jo er en usympatisk måde at bedrive mediepolitik på, altså at man sådan vil pille i folk og sige, at nogle kan få, og nogle kan ikke få, alt efter om man kan lide dem eller ej.
Det synes jeg jo er politisk smagsdommeri, men det må stå for hr. Simon Emil Ammitzbølls regning.
Er det ikke korrekt, og er det ikke rigtigt, at selv om licensen ikke er steget i 12 år, er det lykkedes DR bl.a. gennem effektiviseringer og udnyttelse af deres ressourcer at sikre os fire nye tv-stationer over den samme periode og et hav af nye radiostationer, bl.a. på DAB, for nominelt nøjagtig den samme licens som før i tiden, altså når den er prisreguleret og lønreguleret?
Altså, man får meget mere ud af ressourcerne i dag, end man gjorde før i tiden, er det ikke korrekt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-03-15:
I forhold til det med TV-Glad kan jeg jo betrygge hr. Mogens Jensen og sige, at i Liberal Alliance mener vi, at folk med handicap skal gives muligheder på lige fod med os andre, og det vil sige, at vi selvfølgelig mener, at man skal kunne støtte projekter af den art.
Jeg vil så sige, og det kan hr. Mogens Jensen også huske, hvis han kan huske historien, at jeg jo oprindelig selv bl.a. har været fortaler for, at den slags kunne man også sagtens gøre gennem Socialministeriet.
Så det behøver ikke at ligge på Kulturministeriets område, hvis det endelig skal være, men det er jo mere en teknisk diskussion.
Men at prøve med at sige, at det gode arbejde, der laves lige præcis med TV-Glad, og så tage det ud som eksempel på alt det med – undskyld mig – beskæftigelsesprojekter for medlemmer af rød bloks partiers folk rundtomkring i mærkelige, lokale tv-stationer, som ikke bliver set af noget menneske, synes jeg simpelt hen både er en hån imod de gode folk i TV-Glad og i virkeligheden også et forsøg på at tale uden om de problemer, der i virkeligheden er, og som jeg har forstået der også er en vis interesse for blandt nogle af medieforligspartierne.
Med hensyn til licensen vil jeg bare sige, at der år efter år opkræves mere licens, end man politisk egentlig har aftalt, og de penge burde jo rettelig betales tilbage til licensbetalerne i stedet for at blive uddelt til Danmarks Radio og andre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-03-15:
Jeg vil gerne beklage over for ordføreren, at jeg ikke lige havde forstået, at det, ordføreren spurgte om, var, at der netop var flere forskellige forældre til børnene i det her eksempel.
Man kan ikke behandle det på samme tid, hvis der er forskellige parter involveret.
Det er netop et administrationsgebyr, der handler om den enkelte sag.
Man kan jo ikke behandle f.eks. tre børnebidragssager på en gang, når det er tre forskellige parter, der er involveret.
Vi skal på ingen måde skrabe penge ind på den her konto, men det, det reelt koster, må man betale i administrationsgebyr.
Og ja, det er mange penge, men det er det, det koster.
Vi bliver nødt til at finde en model, så statsforvaltningerne kan overleve i fremtiden, for det kan de ikke med den nuværende konstruktion.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-03-15:
Det var jo ikke det, jeg spurgte om.
Jeg sagde, at hvis man havde børn med forskellige.
Hvis en mand f.eks. er far til tre børn, der har tre forskellige mødre, er man nødt til at klare det i tre sager.
Det kan man jo ikke klare samlet.
Skal man så betale tre gange 1.500 kr., fordi man har mistet sit arbejde og derfor har behov for at få sat børnebidraget ned?
Det kan jeg så oplyse ordføreren om at man skal, og det er det, som bliver rejst som kritikpunkt i et høringssvar fra Advokatrådet, som finder det stærkt betænkeligt.
Vil ordføreren give mig ret i, at 4.500 kr. for en arbejdsløs er mange penge at skulle betale i gebyrer?
Og vil ordføreren følge op på det og sige, at det måske var noget af det, man kunne kigge på under udvalgsbehandlingen, nemlig at lave et samlet gebyr på 1.500 kr., sådan at en arbejdsløs altså ikke skal af med 4.500 kr. for at få sat børnebidraget ned?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-03-15:
Jeg vil fraråde, at man gør det i tre hug.
Hvis man står i en økonomisk situation, hvor man mener det er et generelt problem og skal have ændret niveauet, vil jeg da anbefale, at man på samme tid får ordnet det og betaler det engangsbeløb, hvis man har tre børn med den samme ekskone eller eksmand.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-03-15:
Jeg går ud fra, at Socialistisk Folkeparti bekymrer sig om arbejdsløse.
Med det her forslag kommer der nogle flere af slagsen, og i det hele taget ser vi for tiden mange, der mister deres arbejde.
Hvis man forestiller sig en person, der mister sit arbejde og bliver arbejdsløs og derfor ønsker sit børnebidrag sat ned, og denne person har flere børn med forskellige partnere, skal denne person betale de her 1.500 kr. for hvert barn, det drejer sig om, eller kan vedkommende slippe med et samlet gebyr på 1.500 kr.?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-03-15:
Vi tager løbende en diskussion i den her sag om, hvad vi vurderer som grundlæggende velfærdsydelser, og det ser vi selvfølgelig forskelligt på.
Fra SF's side mener vi, at en række sundhedsydelser, heriblandt jordemoder, hospitaler, læger osv., skal være gratis.
De 1.000 kr., som det her koster, tror jeg alle mennesker, også folk, der er lavtlønnede eller på overførselsindkomst, vil betale i omkostninger, hvis det betyder alverden for dem at redde deres ægteskab.
Finn Sørensen (EL), 2013-03-15:
Vi mener, det er en rimelig udmøntning af finanslovaftalen om den nye struktur for statsforvaltninger, der jo i øvrigt skal ses i sammenhæng med det lovforslag, vi skal behandle som næste punkt på dagsordenen, om den forenklede klagestruktur.
Tingene hænger sammen.
Vi har stor forståelse for, at der er grund til skepsis, hvad det angår.
Vi mener dog, at reduktionen modsvares af den administrative forenkling, der opstår ved at samle statsforvaltningerne i en enhedsforvaltning.
Det giver som sagt muligheden for en hurtigere og mere effektiv sagsbehandling og bedre kvalitet i sagsbehandlingen, fordi man kan få en større vidensdeling – det, der vist med et fint ord hedder synergi – men også en større fleksibilitet, fordi man på den måde bedre kan udnytte ressourcerne i de enkelte centre.
Fra en række organisationers side er der også rejst kritik af indførelse af gebyrer for ansøgninger om ændring af børnebidrag og vilkårsforhandling, og hvis noget parti her i salen har stor forståelse for, at det kan være svært for fattige borgere at finde penge til den slags, så er det jo Enhedslisten.
Men for det første mener vi, at der sådan generelt betragtet er tale om en rimelig lempelig gebyrpolitik.
For det andet bliver der jo udtrykkeligt henvist til muligheden for at søge hjælp efter servicelovens § 81.
Her ligger der til gengæld en oplysningsopgave for myndighederne, sådan at borgerne virkelig er bekendt med, at den mulighed findes, for det kan man ikke bare tage som en given ting.
Så der vil vi gerne bede ministeren om at være opmærksom på, hvordan vi kan sikre, at borgerne er klar over deres rettigheder på det her felt.
Der er vist ikke nogen strukturændring, der ikke er blevet fulgt på vej med bemærkninger om, at det vil give både hurtigere og bedre sagsbehandling for færre penge eller de samme penge.
Vi har jo endnu til gode at se, om det virker.
Men i Enhedslisten vil vi gerne give det en chance.
Nogle vil måske blive overrasket, og nogle vil slet ikke tro på det, men i Enhedslisten har vi faktisk ikke den holdning, at der nødvendigvis og i alle forhold skal bruges flere penge.
Specielt i administrative spørgsmål mener vi der er god grund til at se på, om det kan gøres bedre og billigere, og det er så det, vi har medvirket til her.
Enhedslisten støtter lovforslaget, men vi vil selvfølgelig ikke afskære os fra at medvirke til forbedringer, hvis der skulle opstå muligheder for det under behandlingen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-03-15:
SF mener ikke, at det er en velfærdsydelse at blive skilt gratis.
Altså, det kan være en frygtelig situation, det er det vel for de fleste, specielt hvis de har børn, at blive skilt, men det er ikke en grundlæggende velfærdsydelse.
Størrelsen på det gebyr, der bliver opkrævet, svarer til administrationsomkostningerne, det er endda lige under, mener jeg.
Det er ikke en grundlæggende velfærdsrettighed at kunne blive skilt gratis i det her land.
Det er en privatsag, som de mennesker, der har indgået ægteskabet, må overveje privat.
Og så må de betale det administrationsgebyr, som dækker det, det reelt koster.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-03-15:
Kan fru Lisbeth Bech Poulsen oplyse mig om, hvornår det er blevet SF-politik at begynde at lave en taxameterordning på velfærdsydelser for borgere, der står i en sårbar situation og har brug for rådgivning?
Og kan SF måske også løfte sløret for, hvilke andre velfærdsydelser SF har tænkt sig der skal brugerbetaling på fremover?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-03-15:
Jeg vil bare igen sige, at selv om man selvfølgelig ikke skal tage let på det, når man lukker et kontor, så har Syddanmark som den eneste region tre kontorer.
Nordjylland har f.eks. et, og jeg skulle hilse og sige, at der også er rimelig langt rundt fra de forskellige steder i Nordjylland og til Aalborg.
Og det er ikke en engangsbesparelse, det er årligt.
Så kan det godt være, at Konservatives ordfører ikke mener, det er mange penge, men det er jo det, at man ikke har haft hånd i hanke med de beløb, der gjorde, at underskuddet voksede år for år, så det til sidst blev fuldstændig uholdbart, og vi derfor blev nødt til at ændre strukturen.