runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Ja, nu er forventningens glæde jo den største, og rapporten er der jo altså ikke endnu, men det er klart, at det med search and rescue selvfølgelig er et emne, man er nødt til at adressere.
Jeg vil i øvrigt også gerne sige, at hele den diskussion, der handler om, hvordan man kan inddrage civilbefolkningen, synes jeg har et stort perspektiv for sig.
Og der vil jeg da mene – og nu foregriber jeg lidt tingene – at der må være noget, man kan tage læring af og også implementere i det grønlandske samfund.
Men altså, forsvarsministeren vil, inden vi går på sommerferie, offentliggøre rapporten, og så ser vi frem til en god dialog om den.
Det kan godt være, det bliver lidt teknisk og lidt kedeligt her, men de 200 mio. kr. er effekten på holdbarheden.
Det er ligesom det uendelige perspektiv, når man investerer de her mange milliarder over en årrække: Hvordan belaster det så det, man kalder holdbarheden, i vores finanspolitik?
Man kan ikke betale investeringer i morgen med et eller andet uendeligt perspektiv.
Derfor er den korte sammenhæng den, at der mangler 15½ mia. kr.
De er der ikke, og så må man prioritere.
Og vi ønsker at elektrificere danske jernbanestrækninger.
Det er vi imod.
Jeg tror også, at nogle af de der ingeniører kører i bil og har lyst til, at vi også har råd til at investere i nogle vejanlæg.
I øvrigt glæder de sig sikkert også over, at registreringsafgiften er faldet, så de har råd til at købe en ordentlig bil.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
Nu ved statsministeren, lige så vel som jeg gør, at Finansministeriet jo har svaret, at der netop er tale om 200 mio. kr. over en årrække i den periode, hvor fonden alligevel skal finansieres.
Jeg gætter på, at statsministeren har læst svaret fra Finansministeriet og selvfølgelig ikke underkender finansministeren.
Der står også i aftalen, at hvis oliepengene ikke rækker, finder vi det i trafikråderummet.
Og som statsministeren ved, for statsministeren har engang været finansminister, så er der et ret stort trafikalt råderum hvert eneste år.
Men det, jeg er optaget af, og som jeg virkelig godt gad få et svar fra Venstre om, er de lokale opkoblinger, nemlig om Venstre ikke er optaget af, at Esbjerg kan få ingeniører fra Odense – og forudsætningen for det er altså, at der er kortere trafiktid – og om Venstre ikke er optaget af, at Herning i fremtiden skal være en del af et centralt tognet, men at man i stedet for måske skal skifte i Vejle.
Man kan risikere at få endnu længere tid til Thisted.
Og det er ikke en sjov udflugt i øjeblikket, for det er over 5 timer med den kollektive trafik.
Er Venstre ikke optaget af de der lokale strækninger ude i Vestjylland?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Altså, der mangler 15½ mia. kr. i forhold til det, man forudsatte.
Fuld respekt for, at man har siddet og bygget en kolos på lerfødder, men lerfødderne er faldet af.
Der mangler 15½ mia. kr.
Nu forsøgte fru Mette Frederiksen så i dag at tegne et billede af, at det slet ikke var slemt, nemlig at det kun kostede 200 mio. kr. om året, så kunne man få det hele.
Det er altså ikke rigtigt.
Det er sådan, at anlægsudgifterne, hvis man forfølger det oprindelige ambitionsniveau, er 1 mia. kr. i 2017 stigende til 3½ mia. kr. i 2025.
Det kan man ikke finansiere med 200 mio. kr. om året.
Altså, 200 mio. kr. over 10 år er 2 mia. kr., og 200 mio. kr. over 15 år er 3 mia. kr.
Der mangler 15½ mia. kr.
Pengene er der ikke.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
Men når statsministeren nu er i lyserødt prinsessetøj, kan vi jo lige så godt danse lidt.
Og i øjeblikket danser vi i hvert fald i forhandlingerne om Togfonden DK.
Det blev bare ved ordene i trafikaftalen i 2009.
Det lykkedes så S-R-SF i 2013 i trafikaftalen med Dansk Folkeparti og Enhedslisten at skabe en togfond for Danmark og en timemodel – ikke kun med en time imellem storbyerne, men også med en langt bedre opkobling til storbyerne, dvs. en opgradering af regionaltogene ind til storbyerne.
Nu forhandler vi, og jeg står jo inde for Togfonden DK, men det, jeg gerne vil vide – og det er et helt afgørende spørgsmål for, hvorvidt vi kommer i mål med de her forhandlinger – er, om Venstre vil hele Togfonden DK eller ej.
Vil Venstre sige ja eller nej til hele Togfonden DK?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Der er jo ikke noget galt i masochisme.
Nu har vi jo haft en debat her i dag, der på andre punkter har vist, hvor frisindede vi er, så man kan jo have de tilbøjeligheder, man har lyst til.
Det er der jo ikke noget problem med.
Mere seriøst kan jeg sige, at jeg sådan set forbeholder mig retten til at kunne spille ud med det, som regeringen synes er rigtigt, og hvad jeg synes der er brug for at gøre i Danmark.
For jeg tror, at det, vi har brug for, er at få talt med hinanden om, hvad det egentlig er for nogle udfordringer, Danmark har.
Det tror jeg er den første forudsætning, som ligesom skal forstås og accepteres af alle, før man så kan håndtere det.
Og i den fase, vi er i nu, udelukker jeg ikke nogen ting, og ud af det kan man så ikke læse, at vi foreslår nogle bestemte ting.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-06-01:
Rigsrevisionen fremkom med en meget skarp kritik af den manglende søopmåling i Grønland og af manglende søkort.
Det er snart 3 år siden.
Senere har så den danske regering og den grønlandske regering indgået en samarbejdsaftale, der skal sikre, at man leverer søkort ved udgangen af 2018.
Nu erfarer vi, at den danske regering ikke kan leve op til sin samarbejdsaftale med Grønland.
Kan statsministeren informere os om, hvad man så har tænkt sig fremover?
Og hvad vil statsministeren gøre for at leve op til en aftale, man har skrevet under på sammen med de grønlandske myndigheder?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Men man kan jo ikke foretage investeringer i morgen, med henvisning til hvad det er for en effekt, milliardstore investeringer har på det, der hedder holdbarhed.
Pengene skal jo være der, når man bruger dem.
Det skal de, og der er ikke plads, og der er ikke råd, der mangler 15,5 mia. kr.
Det er så i øvrigt rigtig som hr. Benny Engelbrecht siger, at regeringen ikke er med i den aftale.
Det er vi ikke, og derfor kunne vi læne os tilbage og sige, at vi bare fremsætter vores finanslovsforslag med vores bud på, hvad der skal med, og hvad der ikke skal med, men vi synes bare, at det rigtigste er at prøve på at finde en løsning mellem de partier, som er et flertal uden om regeringen, der har en gammel aftale, hvis forudsætninger er bristet.
Benny Engelbrecht (S), 2016-06-01:
Ikke for at korrigere formanden, men jeg hedder Benny Engelbrecht, bare for at få det korrekt.
Jeg vil godt fortsætte i den tråd, som fru Pia Olsen Dyhr kom ind på i sit spørgsmål, nemlig spørgsmålet omkring Togfonden DK.
Der er to udfordringer for regeringen.
Den ene er, at man ikke er med i Togfonden DK, og den anden er, at man har en investeringsudfordring, i forhold til hvornår man kan afvikle forskellige investeringer.
Det, jeg blot skal bede statsministeren bekræfte, er, at Finansministeriet har beregnet den varige virkning til 200 mio. kr. om året, altså det beløb, der mangler og skal findes, hvis man skal finansiere Togfonden DK.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Jeg vil skrive mig ind på den liste af kloge ordførere, der her i dag har sagt, at man jo ikke skal møde op til forhandlinger med ultimative krav.
Det gælder partier, og regeringen udspringer jo også af et parti.
Man skal møde op med stærke ambitioner.
Det vil være fuldstændig præmaturt i en situation, hvor vi endnu ikke har fremlagt, hvordan perspektivet egentlig ser ud, altså hvor mange penge der er, hvad der skal til for at skaffe nogle flere, hvordan de skal prioriteres, og så stå her og definere nogle røde linjer i forhold til en aftale – det kan man ikke lokke mig ud i.
Vi vil præsentere et udspil, der lever op til regeringens egne ambitioner, ligesom vi gør det i alle andre sager, og så vil vi selvfølgelig kæmpe parlamentarisk med fredelige våben for at få mest muligt af det igennem.
Nicolai Wammen (S), 2016-06-01:
Det er jo interessant, at statsministeren siger, at det vil indgå i det konkrete forslag, der bliver lagt frem, men så siger statsministeren også efterfølgende, at han ikke kan garantere, at det bliver gennemført.
Så derfor har jeg et andet meget enkelt spørgsmål: Kan statsministeren forestille sig en aftale, som ikke indeholder topskattelettelser, hvis et flertal her i Folketinget er parat til at lave en sådan aftale med statsministeren, så man i stedet for kunne bruge kræfterne på at sikre velfærd og skabe private arbejdspladser?
Er det så en mulighed?
Med andre ord: Skal en aftale efter statsministerens opfattelse indeholde topskattelettelser, eller kan man forestille sig en aftale, der ikke gør det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Jeg troede, man her var i gang med en udenlandsk oversættelse af benævnelsen af den tidligere regering, for det der mañana mañana, der kommer en god løsning i morgen, er da i hvert fald ikke noget, vi har opfundet, tværtimod.
Vi arbejder dagligt, og jeg har ikke udtrykt nogen glæde om sommerferie.
Jeg ønskede Folketinget god sommerferie, jeg skal nok arbejde videre, og det er jo bl.a. for at forberede et konkret udspil.
Og ja, selvfølgelig er det regeringens ambition at fremlægge et udspil til en plan for Danmark, som efterlever regeringsgrundlaget, ligesom vi på alle andre punkter efterlever regeringsgrundlaget.
Det kan selvfølgelig være en nyskabelse, det medgiver jeg, men sådan er vi indrettet – vi føler os pænt forpligtet af det, vi gik til valg på, og det har vi skrevet ind i vores regeringsgrundlag, og det agter vi at præsentere for Folketinget.
Dermed kan jeg ikke garantere – det er jo et vilkår for en mindretalsregering – at der er et flertal i Folketinget, der bryder ud i spontane klapsalver og siger, at det der, regeringen foreslår, køber de.
Så naiv er jeg jo ikke.
Men selvfølgelig vil vi spille ud i overensstemmelse med det, der er vores politiske ambitioner.
Nicolai Wammen (S), 2016-06-01:
Statsministeren sagde, at han glæder sig til sommerferien, og det under jeg ham såmænd også gerne, men det er også meget sigende, at statsministeren har rettet sit blik mod ferie, afslapning, for det, vi har oplevet i det år, der er gået, er jo en mañana mañana-regering, hvor man simpelt hen skubber de store beslutninger foran sig til efteråret.
En af de helt store ting, der er på dagsordenen dér, er, når man skal udmønte det råderum, der måtte være ifølge 2025-planen.
Ser man på regeringsgrundlaget, kan man se, at regeringen har tænkt sig at sænke topskatten.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren egentlig meget enkelt: Vil den plan, som regeringen vil fremlægge i efteråret forud for de forhandlinger, der så skal gå i gang, indeholde et konkret forslag om topskattelettelser?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Rapporten fra vores udenrigsgransker ambassadør Taksøe-Jensen er jo taget ned og diskuteres.
Udenrigsministeren og forsvarsministeren har også været i udvalg.
Regeringens tanke er jo bl.a. at følge den anbefaling om en udenrigs- og sikkerhedspolitisk strategi.
Det arbejder vi med i øjeblikket, og det vil vi folde ud for Folketinget.
Så det er jo også et tema, vi kommer til at vende tilbage til i de kommende år.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-06-01:
I Taksøerapporten siges det, at Danmark skal til at agere som arktisk stormagt.
I så fald vil jeg spørge statsministeren om vurderingen af Taksøerapporten, og hvad det kommer til at betyde for de grønlandske forhold.
Indkalder statsministeren til et samarbejde med de grønlandske myndigheder om det videre forløb?
Og i så fald vil Illulissaterklæringen være det centrale i de udenrigspolitiske spørgsmål fremover?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-06-01:
Det diskuterede vi jo også for 2 uger siden, hvor jeg fik det samme spørgsmål og vel også gav det samme svar, som jeg nu vil give.
Jeg har også haft lejlighed til at diskutere det med hr. Kim Kielsen.
Det arbejder den ansvarlige minister, til hvem man i øvrigt kan rette yderligere spørgsmål, jo benhårdt for at prøve at modvirke bedst muligt ved at trække på eksterne kompetencer og andet.
Det er situationen, og den har jeg også haft lejlighed til at vende og drøfte med landsstyreformanden.
Magni Arge (T), 2016-06-01:
For det første kan man diskutere, om den 29. juli er den færøske nationaldag.
Men jeg kan fortælle dig, at den færøske flagdag er den 25. april, og det ville jeg mene var en mere passende dag, hvis man nu skulle se på, hvilken dato det skulle være.
Jeg har slet ikke noget imod, at Danmark og andre nationer flager, og at man hilser på Færøerne på vores flagdag eller ved vores Olaifest eller noget i den stil.
Det, jeg har sat spørgsmålstegn ved, og som jeg er bekymret over, er, hvis man bruger det førøske flag Merkið til at repræsentere det samlede danske kongerige eller Danmark.
For Merkið repræsenterer kun Færøerne – alene Færøerne – som stat eller nation.
Til gengæld mener jeg, at Folketinget har indsat en procedure, som jeg værdsætter højt, og det foregår på den måde, at man flager med det færøske flag på den ene flagstang og med det danske på den anden, ligesom man gør ved de store præsidentielle besøg, der kommer til Folketinget.
Det er noget, som jeg værdsætter højt.
Carsten Bach (LA), 2016-06-01:
Tak, og også tak til ordføreren for en fin tale.
Ligesom det jo snart er den 21. juni, som er Grønlands nationaldag, så er det også snart den 29. juli, som er Færøernes nationaldag.
Derfor vil jeg gerne vende lidt tilbage til de føromtalte 534 statslige flagstænger, som statsministeren lod optælle tidligere på året, og som han i øvrigt også nævnte i sin tale i dag, og som ordføreren også selv har nævnt i sin tale, og som jeg så er blevet gjort opmærksom på faktisk står øverst på listen over regeringens resultater med hensyn til rigsfællesskabet.
Det tolker jeg sådan, at det er et meget vigtigt resultat for regeringen med hensyn til rigsfællesskabet, og derfor kunne jeg også godt tænke mig at høre ordførerens vurdering af den gestus, som det jo sådan set er fra regeringen og statsministerens side, at der nu snart skal flages med henholdsvis et færøsk og et grønlandsk flag på de respektive nationaldage.
Karin Gaardsted (S), 2016-06-01:
Det er jeg selvfølgelig helt enig i.
Jeg synes bare, at Grønlandsudvalget er et rigtigt godt forum at få de ting her diskuteret i.
Men jeg har et andet spørgsmål, der går på, at ordføreren nævnte, at forskningsområdet ville være særlig velegnet til erhvervsudvikling.
Det med erhvervsudvikling i Grønland er jo et hot emne, hvis man kan sige det på den måde.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Jeg synes bestemt, at det kunne være interessant at drøfte det i Grønlandsudvalget, men jeg synes også, det er vigtigt at sige, at når vi snakker om f.eks. familieretsområdet, så er det et stort, komplekst område, som virkelig kræver, at man har et overblik.
Så jeg tror i hvert fald, at det kræver, at man også får involveret Justitsministeriet og Socialministeriet i den opgave.
Jeg plejer at eksemplificere det ved at sige, at man har typisk danske love, og man får så pillet nogle rettigheder ud, og 10 år efter får man så fremsat dem som en kongelig anordning for Grønland.
Det siger egentlig noget om, at man ikke må lade sig bremse for meget af de særlige grønlandske forhold, en sætning, som jeg i hvert fald ikke selv er særlig glad for, for netop når vi snakker om børn og de rettigheder, som børn har, så er det jo også enormt vigtigt, at vi sikrer et godt retssystem, og at vi sikrer, at der er nogle love, som er lige så tidssvarende, som de er i det danske.
Og der synes jeg, at vi har en kæmpestor opgave at løse her i Folketinget i forhold til de grønlandske love.
Karin Gaardsted (S), 2016-06-01:
Tak for det.
Til det med problemet med, at der er love, der ikke bliver gennemført i Grønland i tide – det var i hvert fald det, jeg forstod på ordføreren var problemet, f.eks. med børneloven og persondataloven: Kunne ordføreren forestille sig, at det kunne være i Grønlandsudvalget, som vi har, og som jeg i hvert fald anser for at være et meget aktivt Grønlandsudvalg, der kunne arbejdes med at fremme nogle af de ting, som åbenbart er til gene for Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Det er jo bl.a. i forhold til den her arktiske investeringsfond.
Jeg tror, det kunne understøtte den spæde udvikling, som vi ser i forhold til turisme, altså at der kommer flere turister til Grønland.
Boligområdet synes jeg også er noget, som er rigtig interessant at se på.
Der er kæmpestor boligmangel, og det er et område, som der egentlig er finansiering til, i hvert fald i en eller anden grad.
Så jeg synes, det skal være en diversificeret erhvervsindsats, som bygger på de fire erhvervssøjler, som vi har i Grønland.
Det vil være helt oplagt at se på, hvordan man kan skabe en mere stabil økonomi i Grønland ved at udvikle både råstofområdet, turismeområdet og i forhold til fiskeri og fangst og landbaserede erhverv.
Tak for spørgsmålet.
Som jeg nævnte, svarer det jo til 10 pct. af skatteindtægterne.
Jeg kunne derfor forestille mig, at det, hvis det var en sag, der blev drøftet her i Folketinget, eller hvis man – hvad skal vi sige – overfører det til danske forhold, så virkelig var noget, som ville få rigtig mange politikere op af stolen.
Derfor har udenrigsministeren jo også tidligere kaldt det DONG gange 10, og når man ved, hvor meget DONG har fyldt her i Folketingssalen, så tænker man også, at det her virkelig er et emne, som er rigtig vigtigt for Grønland. Noget af det, vi gerne så, var jo, at det bliver et grønlandsk-dansk selskab, og at det ikke bliver et skuffeselskab, som får servicekontrakten, fordi det vil have massive økonomiske konsekvenser.
Jeg tror, der er en sætning i forsvarsaftalen, som man ikke har været opmærksom nok på, som handler om, at der ikke skal betales skat i Grønland, hvis nogen er amerikansk statsborger.
Christian Juhl (EL), 2016-06-01:
Tak for det.
Et andet emne, som jeg synes er væsentligt, er jo det problem, der ligger oppe i Thule, og jeg tænker på basen, og jeg tænker på serviceaftalen.
Jeg har jo forstået, at serviceaftalen er forlænget, imens man forhandler.
Og hvad er den fornuftige løsning for Grønland, hvis Danmark skal presse på for at få en ordentlig løsning?
Jeg mener, at vi har et ret stort ansvar.
Når vi har været med til at lave balladen, skal vi vel også være med til at finde løsningen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Tak for spørgsmålet.
Ja, IA siger jo nej til uran, og vi ønsker også, at befolkningen bliver hørt.
I forhold til en folkeafstemning har vi anbefalet, at det bliver en vejledende folkeafstemning, men det er mere, fordi det er sådan, man normalt afholder folkeafstemninger.
Vi så jo gerne, at der var en varig løsning, og at man netop også fik inddraget befolkningen i det her spørgsmål.
For man kan jo godt komme til at stå i en situation på sigt, hvor det bliver et andet parti, eventuelt IA, som kommer til at have flest mandater i Inatsisartut.
Så det er vigtigt, at man får skabt nogle stabile rammer i forhold til råstofpolitikken i Grønland.
Christian Juhl (EL), 2016-06-01:
Tak, og tak for den spændende tale fra Grønland.
Jeg synes altid, det er godt, at vi får debatten bragt lidt tættere på, end at vi bare i det daglige siger, at det er godt, at vi har et samarbejde med Grønland.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere om uranudvindingen, og jeg er selvfølgelig fuldstændig enig med ordføreren i, at det er problematisk at grave uran op.
Men ordførerens parti har også foreslået en folkeafstemning.
Hvordan er stemningen omkring det, og skal det i givet fald være en bindende folkeafstemning?
Eller hvordan vil man lave det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Altså, den er jo inspireret lidt af tanken med Klimafonden.
Og det handler jo i bund og grund om, at Danmark og Grønland skal sætte sig sammen og tale om, hvordan man kan være med til at stille en form for garanti, sådan at man kan tiltrække udenlandske investorer.
Der er et forslag, som skal behandles til efteråret, og jeg er rigtig glad for, at det endelig kommer i gang.
Det er jo allerede blevet drøftet for et år siden i Inatsisartut, hvor jeg også selv var ordfører på punktet.
Henrik Brodersen (DF), 2016-06-01:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at kvittere for talen, men også spørge ordføreren.
Et er, at der er massive problemer på nogle af de sociale områder, men det er jo også en kendsgerning, at der er lige så – om ikke endnu mere – massive problemer rent økonomisk.
Nu siger ordføreren så, at hendes parti er modstander af, at man har minedrift, hvis det drejer sig om eksempelvis uran.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvordan i alverden man har råd til at have den holdning, hvis man gerne på sigt vil være en selvstændig nation og dermed klare de økonomiske skær.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Det er netop derfor, det er så vigtigt, at man sikrer meget klare regler i udbudsmaterialet.
Man kan jo stå i den situation, at man kommer til at give servicekontrakten til et dansk selskab, som måske i virkeligheden arbejder for et amerikansk selskab.
Så ja, der er en stor fare i forhold til det her.
Med hensyn til selve processen sidder der to arbejdsgrupper, der arbejder bag meget lukkede døre.
Holdningen hos regeringen har desværre været, at intet skal komme ud, før alt er aftalt.
Det betyder jo så, at vi ikke rigtig ved noget om det.
Vi så gerne, at det var en mere transparent proces.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-01:
Det var meget oplysende.
Hvordan diskuterer man faren for det, for selv om det bliver et dansk-grønlandsk selskab, er det jo ikke i sig selv en garanti for, at alle opgaverne på Thulebasen bliver løst af det selskab?
Der er jo altid en fare for, at virksomheder udliciterer opgaver, og at det arbejde, der skal udføres, så ad omveje, kan man sige, alligevel havner uden for Grønland.
Hvordan diskuteres det?
Har man nogle ideer til, hvordan man kan modvirke det?
Carsten Bach (LA), 2016-06-01:
Tak, og tak for ordførerens tale.
Nu nærmer vi os den 21. juni, Grønlands nationaldag, og tidligere på året vakte det jo en del forundring, da alle de danske statslige flagstænger skulle tælles op.
Nu ved vi jo så alle sammen først og fremmest, at der er 534 statslige flagstænger, og vi ved også, at optællingen skyldtes, at statsministeren havde et ønske, som han vist i øvrigt også nævnte i sin tale, om, at vi i Danmark skal til at flage med henholdsvis grønlandsk og færøsk flag fra de statslige flagstænger på de respektive landes nationaldage.
Hvad er ordførerens vurdering af statsministerens gestus?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Jeg synes, at det i første omgang handler om at sikre, at det er et grønlandsk-dansk selskab, for der er skatteindtægterne.
Når naalakkersuisut har givet udtryk for, at man gerne ser på alternative muligheder for indtægter fra Thulebasen, er det jo, fordi man har stået i den situation, at det har været enormt uheldigt, at vi – hvad skal man sige – kunne miste så mange indtægter.
Så er man jo nødt til at se på, hvordan man kan sikre andre indtægter, for 10 pct. af skatteindtægterne betyder selvfølgelig meget i det grønlandske samfund.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-01:
Tak til ordføreren for oplæggene og for en, hvilket jeg godt kan lide, åben og ærlig måde at snakke om de grønlandske forhold på og om forholdet mellem Grønland og resten af rigsfællesskabet.
Det synes jeg er rigtig godt at høre.
Jeg vil godt spørge lidt mere ind til Thulesagen, for jeg kan huske, at da den ligesom blussede op, udtalte landsstyreformand Kim Kielsen, at en ting var, at der skulle være et dansk-grønlandsk selskab, der skulle drive Thulebasen, men Kim Kielsen udtalte også, at det ligesom ikke var nok i sig selv, og at der også skulle en eller anden form for husleje til – han brugte ikke direkte det ord, men at der skulle noget ekstra oveni.
Det var måske, fordi han havde forudset, at der under alle omstændigheder ville komme faldende indtægter.
Så jeg skal bare høre, om det stadig væk er det grønlandske synspunkt, at der også skal en slags husleje, vil jeg så kalde det, oveni for amerikanernes brug af Thulebasen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Jeg synes som sagt, det er en rigtig fin gestus, men jeg har ikke hørt noget, og det er heller ikke noget, som jeg selv har udtrykt ønske om.