runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2008-11-18:
Men jeg vil spørge fru Nanna Westerby, om det ikke er rigtigt, at vi har haft et stort problem med, at der desværre er et antal årgange, der kommer igennem folkeskolen nu uden at have haft glæde af de her rigtig mange tiltag, som vi har lavet i form af eksempelvis at styrke et antal fag, lave elevplaner osv.
De unge mennesker skal jo altså nu ud og klare sig i det videre uddannelsessystem, og kunne vi dog ikke enes om, at det måske var en god idé at give dem den her ekstra hånd?
Dermed skal vi ikke nødvendigvis udelukke nogen, men simpelt hen fokusere den sidste del af det, der sker inden ungdomsuddannelsen, på særligt at hjælpe de unge, der ikke har haft de bedste forudsætninger for at komme igennem folkeskolen.
Er det ikke primært dem, vi skylder en hjælpende hånd her?
For man kan sige, at de andre, der klarer sig udmærket og bare godt sådan kunne tænke sig et ekstra år, nok skal klare sig.
Har vi ikke som politikere et særligt ansvar over for den gruppe unge mennesker, der har fået dårlige forudsætninger med fra starten, og som dermed har sværest ved at komme igennem en ungdomsuddannelse?
Carsten Hansen (S), 2008-11-18:
Nu tror vi ikke på, at det at halvere 10. klasse til et halvt år med en masse brobygning betyder, at flere vil være parate til en ungdomsuddannelse.
Men det kommer vi aldrig til at prøve, for hverken i befolkningen eller i Folketinget var der flertal for det.
Så sådan var det, regeringen kunne ikke komme igennem med sit forslag.
Men må jeg ikke sige: Det er jo en ganske alvorlig situation, vi står i, hvor frafaldet stiger og stiger og færre får en ungdomsuddannelse.
I øvrigt viste samtlige tal i globaliseringsforhandlingerne, at det gik ned ad bakke på stort set alle områder.
Men hvis jeg skal pege på folkeskolen, vil jeg sige, at vi jo kunne starte med at lade være med at putte så mange elever i klasserne.
Vi kunne lave lektiehjælpsgaranti for de unge mennesker, vi kunne tilbyde lektiehjælp i alle SFO'erne.
Vi vil gerne arbejde med undervisningsassistenter i folkeskolen, vi vil gerne arbejde for en bygningsmæssig renovering af vores folkeskole, mere efteruddannelse, bedre ledelse.
Jeg tror, hvert eneste parti kunne nævne en masse ting, som skulle gøre det.
Det, som jeg jo er rystet over, er, at folk, der arbejder professionelt med det her område, kan gå ind i en 2. eller 3. klasse og sige: Her kan vi faktisk diagnosticere, at der er en række af de her elever, der vil få problemer; de vil måske aldrig komme videre.
Hvorfor søren tager vi ikke fat allerede der så?
Så der er jeg sådan set enig; det skal vi gøre.
Men det er ganske alvorligt, at der ikke er sket mere.
Karin Storgaard (DF), 2008-11-18:
Dansk Folkeparti er af den opfattelse, at målsætningen om, at 85 pct. af en ungdomsårgang skal gennemføre en ungdomsuddannelse i 2010 og 95 pct. i 2015, er en rigtig god målsætning.
Men der er altså nogle forhindringer på vejen.
Når vi følger den udvikling, der er i dag, tror jeg, det kan være svært at nå målet.
Det viser sig, at frafaldet er værst på erhvervsuddannelserne, men det er også for højt på gymnasieområdet.
Det fremgår af Undervisningsministeriets opgørelse.
Der er mange årsager til og forklaringer på frafaldet, og der er udarbejdet nogle analyser, der bl.a. peger på de studerendes baggrund, uddannelsernes indhold og tilrettelæggelse og det sociale miljø.
Det viser sig i øvrigt, at rigtig mange indvandrere og efterkommere af indvandrere falder fra.
De gennemfører ikke en erhvervsuddannelse, fordi de er for dårlige til dansk, især unge mænd med anden etnisk baggrund end dansk.
På landsplan får således kun 63 pct. af indvandrerne og deres efterkommere en ungdomsuddannelse, nemlig 70 pct. af kvinderne og 57 pct. af mændene.
Ansvaret herfor ligger i høj grad hos den enkelte og hos forældrene, og vi finder det derfor positivt, at området har fået særlig fokus her.
Erhvervsskolerne er alt for tit ude for, at eleverne ikke har tilstrækkelige grundlæggende færdigheder, og det giver problemer med både at læse og at regne.
De internationale PISA-målinger har jo vist, at hver sjette unge forlader folkeskolen uden læseevner, der er tilstrækkelige til at kunne klare et videre uddannelsesforløb, og at eleverne på erhvervsskolerne har lavere karakterer end dem, der vælger gymnasiale uddannelser.
Det er ikke noget nyt, at Dansk Folkeparti ønsker at bevare 10. klasse.
Det viser sig, at når de unge forlader folkeskolens 10. klasse, er der flere, der går videre til en ungdomsuddannelse, end efter f.eks. 9. klasse.
Styrkelse af 10. klasse, styrket brobygning samt tidligere vejledning er gode tiltag.
Vi skriver desuden i pressemeddelelsen, at der gives hjælp til udkantsområderne, og det fremgår jo i øvrigt også af finansloven, hvor det nævnes, at grundtilskudsmodellen søges justeret med virkning fra den 1. januar 2010 for netop at sikre erhvervsrettede uddannelser i udkantsområderne.
Vi kan jo se, at der er lagt op til styrkelse af fagligheden i folkeskolen med flere initiativer, bl.a. inden for læsning og matematik.
Det er tiltag, som Dansk Folkeparti mener kan afhjælpe de problemer, der er i øjeblikket.
Af tabellen i bilag 1 af 1. oktober 2008 fremgår de iværksatte initiativer.
Vi mener desuden, det er vigtigt med en tæt dialog mellem erhvervsskolerne og Undervisningsministeriet samt en handleplan med det formål at nedbringe frafaldet.
Så skal jeg i øvrigt henvise til det forslag til vedtagelse, som vi har udarbejdet sammen med Venstre og De Konservative.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-18:
Jeg har to spørgsmål.
Først og fremmest forstår jeg simpelt hen ikke, hvad ordføreren siger, men det kan være, at ordføreren kan opklare det står ordføreren virkelig og siger, at der er forskel på, hvor ansvaret for muligheden for at gennemføre en ungdomsuddannelse ligger, alt efter om der er tale om unge med etnisk dansk baggrund eller unge med anden etnisk baggrund?
Hører jeg rigtigt, når jeg hører ordføreren sige, at der i familier med anden etnisk baggrund ligger et ekstra stort ansvar for, at de unge enten gennemfører eller ikke gennemfører?
Anerkender ordføreren, at Dansk Folkeparti bærer en stor del af ansvaret for, at færre unge i dag gennemfører en ungdomsuddannelse?
Karin Storgaard (DF), 2008-11-18:
Hvad angår de unge indvandrere, så skyldes det nok, at der er mange er dem, der ikke kan tilstrækkeligt dansk.
Der er mange indvandrerfamilier, hvor forældrene ikke kan tale dansk med deres barn, og det er måske ikke ligefrem det, der fremmer danskkundskaberne.
Så det er rigtigt opfattet, at vi mener, at der er brug for bedre danskkundskaber, for man kan jo se, at mange af de unge, der ikke kan komme ud og videre med deres uddannelse, altså er nogle, der taler dårligt dansk eller næsten ikke taler dansk, eller hvis forældre overhovedet ikke taler dansk.
Så kan jeg faktisk ikke sige andet, for jeg har ikke forudsætningerne, da jeg ikke har været med herinde i den tid.
Til det sidste spørgsmål vil jeg sige, at jeg mener, at jeg har svaret på det både i indlægget og i sidste runde.
Så vil jeg sige, at vi da gerne vil støtte de unge, og det er jo derfor, vi bl.a. henviser til det i forslaget.
I øvrigt mener jeg også, at det er nævnt i papirerne.
Jeg kan ikke huske, om ministeren var inde på det, men jeg ved i hvert fald, at det er nævnt i nogle af de papirer, jeg har set i forbindelse med sagen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-18:
Jeg spørger sådan set ikke om, hvad årsagen er til, at unge med anden etnisk baggrund har sværere ved at gennemføre.
Det er der mange årsager til, og man kunne jo fra både Dansk Folkepartis og regeringens side vælge at gå ind og støtte de her unge.
Det, jeg spørger om, er, hvorvidt ordføreren står og siger, at man som ung med anden etnisk baggrund og som familie, der har en ung med anden etnisk baggrund, bærer et større individuelt ansvar for det unge menneskes gennemførelse af en uddannelse, end en familie med etnisk dansk baggrund gør.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-18:
Jeg hørte ministeren sige, at kommunerne jo bare kan prioritere inden for den ramme, det budget, som kommunerne selv har.
Så synes jeg bare, at det er vigtigt, at vi får fuldstændig på det rene, at det her jo ikke er et spørgsmål om, at kommunerne beder om penge hos velfærdsministeren, det er et spørgsmål om, at de gerne vil have lov til at bruge de penge, de selv har, og de vil bruge dem på energibesparelser, som kan give dem penge ned i lommen, altså kloge, klimavenlige investeringer.
Det eneste, de beder om, er, at velfærdsministeren og resten af regeringen populært sagt holder snitterne væk og lader dem få lov til at lave de investeringer, som de har råd til, og som de har brug for.
Kunne velfærdsministeren ikke overveje at lytte en lille smule til kommunerne i den her sag?
Karen Jespersen (V), 2008-11-18:
Det synes jeg er et spørgsmål, som hører under klima- og energiministeren, altså hvordan man fører en energipolitik, der fremmer energibesparende foranstaltninger.
At begynde at gøre det fra min plads synes jeg ikke er den rigtige vej.
Det må starte med, at man laver en plan, at man har en energipolitik i Klima- og Energiministeriet, og hvordan den så passer ind i forhold til den økonomiske ramme, kommer så efterfølgende.
Benny Engelbrecht (S), 2008-11-18:
Der bliver talt meget om de tal, som også ministeren har fremlagt tidligere i dag, men som jo så altså ikke er fremlagt, fordi det kun er nogle løse indikationer.
Som ordføreren også har sagt, er han heller ikke selv inde i tallene, men taler varmt om de tal, ministeren har fremlagt.
Det er jo selvfølgelig vældig fint.
Jeg vil godt fortsætte fru Karina Lorentzens omtale af de rutenedlæggelser, der finder sted i Sydtrafiks område, for her har vi nogle helt konkrete tal.
Her taler vi om, at 63.000 køreplantimer forsvinder.
Der kommer ikke nye til.
63.000 køreplantimer forsvinder, 17 ruter nedlægges, yderligere 3 ruter overvejes nedlagt, og hvis kommunerne skal bibeholde det serviceniveau, man har i dag - og det her er så kun et overslag, jeg beklager - så skal man ud og finde ca. 21.491.544 kr. for at kunne dække det.
Hvor i alverden skal kommunerne kunne finde de penge i en økonomi, som i forvejen er presset?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Jamen jeg kan kun gentage, at det økonomiske ansvar for det her ligger hos kommunerne.
Man må se at få en samlet belysning af det her, og så må man jo tage det op i kommende forhandlinger med regeringen, hvis man mener, det er et reelt problem, der rækker ud i fremtiden.
Så må jeg i øvrigt igen undre mig over, at Socialdemokraterne står her og lader, som om de bare vil hælde rigtig mange penge i det her.
Når jeg ser på Socialdemokraternes finanslovforslag, kan jeg se, at der ikke er nogen penge til det her.
Der står noget om, at man vil bruge nogle penge til kollektiv trafik til at skabe en bedre service for pensionister, men der er jo reelt ikke afsat nogen penge i Socialdemokraternes finanslovforslag, sådan som jeg har læst det.
Men det kan være, at jeg tager fejl.
Benny Engelbrecht (S), 2008-11-18:
Nu taler ordføreren i hvert fald imod bedre vidende, idet vi jo netop har taget det forslag, som ordføreren rent faktisk selv står og anbefaler.
Det står i øvrigt også i vores finanslovforslag, så det er i hvert fald at tale imod bedre vidende.
Men lad os så blive ved de her tal, for jeg kunne også godt i fortsættelse af det tidligere spørgsmål til ordføreren tænke mig at få at vide: Hvad er så den konkrete besparelse?
Er der nogen konkret viden om det?
Hvad er den konkrete besparelse ved at køre rundt i små busser?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Hvis man kører rundt i mindre busser, sparer man mange penge på brændstof.
Det håber jeg vi er enige om.
Vi sparer også miljøet.
Det er klart, at man får en ekstra omkostning, når man skal ud at købe disse busser.
Det trækker i den anden retning.
Jeg tror ikke på, at det er forsvarligt at køre rundt i meget store busser med næsten ingen passagerer landet over.
Mange steder skal vi gå over til teletaxaer, som man har gode erfaringer med en række steder i landet, hvor man simpelt hen med et par timers varsel kan bestille sin kollektive trafik, i stedet for at der kører en stor bus på den rute.
Og så skal man have modet til at nedlægge nogle ruter der, hvor andre løsninger er mere relevante.
Det er i hvert fald en måde, vi kan spare nogle penge på, som vi så kan bruge andre steder.
Med hensyn til den socialdemokratiske bonusordning vil jeg sige, at jeg simpelt hen ikke forstår ideen i den.
Det er, som om Socialdemokraterne ikke har forstået, hvad det er for en ordning, svenskerne kører med.
Der kommer pengene nemlig af sig selv, ved at man ved en højere grad af servicemindedhed hos chauffører og vognmænd lokker flere passagerer ind i busserne, og de har penge med.
Hver ny passager har en tier med, og 7 kr. af dem går til det regionale trafikselskab, og 3 kr. går til Arriva ifølge den model, der er blevet afprøvet med stor succes her i Danmark.
Det er nye penge, der kommer ind i sektoren, og den ordning skal vi da fortsætte med landet over.
Jeg forstår slet ikke det med den der femmer, der skulle i fra statskassens side.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Steen Gade (SF), 2008-11-18:
Ja tak.
Jeg forstod tidligere, at hr. Kristian Pihl Lorentzen mente, at vi sådan skulle klappe hesten lidt i forhold til Midttrafik, og det er også rigtigt, at den nedskæring, som man regner med, først kommer i 2010, men den ser da dramatisk ud efter de tal, vi har fået oplyst: 58 ruter vil blive nedlagt helt eller delvis, og 23 ruter får nedsat serviceniveau.
Det er da nogle tal, der vil noget.
Når jeg rejser det, er det for at finde ud af, om hr. Kristian Pihl Lorentzen med alt det andet, der bliver sagt, er ægte optaget af, at vi ikke skal have et ringere serviceniveau på bustrafikområdet.
For det her er jo ringere, det her er jo objektivt set ringere.
Men kunne vi få et løfte om, at der ikke sker nogen forringelser på bustrafikken?
For så skal der sandsynligvis også penge til, eller hvordan hænger det sammen?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Det spørgsmål synes jeg at hr. Steen Gade skal rette til de politikere, som har påtaget sig ansvaret for den her opgave: Kommer der forringelser i Midttrafiks område?
Det er jo et meget interessant spørgsmål at få belyst for dem, der har ansvaret for det.
Jeg kan kun sige igen: Lad os nu få belyst økonomien i det her, lad os få nogle fakta på bordet, for det, der bekymrer mig, er, at der kan køre en debat i ugevis baseret på et tal, der hedder 0,5 mia. kr., og så viser det sig, at det er et fuldstændig andet tal.
Oven i det er der så kommet et dramatisk fald i dieselpriserne.
Så lad os nu få nogle reelle tal på bordet og se på, hvilke fremadrettede løsninger der kan skabes på at få en bedre økonomi i den kollektive busdrift.
Jeg tror på, at der er mange muligheder i det her, så lad os dyrke de muligheder i stedet for bare standardsvar A1: Staten skal hoste op med nogle flere penge her.
Hvis vi gjorde det, brugte vi for det første nogle penge, vi har god brug for til andre områder, bl.a. inden for den kollektive trafik.
Og for det andet kommer der ikke meget nytænkning ud af, at man bare skriver en check ud, når skoen trykker.
Steen Gade (SF), 2008-11-18:
At skrive en check ud?
Jeg forstår, at regeringen ikke vil hjælpe økonomisk, og så er resten jo sådan set bragesnak.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Jamen igen må jeg sige, at når hele den her debat er opstået, er det jo på grund af de meget høje brændstofpriser - det håber jeg at spørgeren giver mig ret i.
Det var jo selvfølgelig noget, der vakte en enorm bekymring, ikke kun i busselskaberne, men så sandelig også for den enkelte bilist.
Nu er prisen faldet igen, og dermed har vi en anden situation, så lad os nu få de reelle tal på bordet, inden vi pisker en stemning op.
Og så må vi overlade det til de årlige forhandlinger mellem regeringen og KL fremover at skabe rammerne for en god busservice landet over og lade det være op til lokale prioriteringer og lokale bestræbelser på at effektivisere, at vi får det her til at hænge sammen fremadrettet.
Magnus Heunicke (S), 2008-11-18:
Debatten i dag handler om Danmarks indsats for det globale klima.
Den handler også om et socialt og geografisk sammenhængende Danmark.
Og den handler selvfølgelig også om at mindske trængslen på vores veje.
Men først og fremmest handler debatten om de hundredtusindvis af danske familier, der til hverdag er afhængig af bussen.
De står hver eneste dag, også en gråvejrsdag i regn og blæst som i dag i november, ved stoppestedet i hele landet og venter.
De venter på, at bussen kommer, så de kan komme på arbejde, i skole, aflevere børn i institution, ud og besøge familie og venner - kort sagt, deltage i samfundslivet på lige fod med alle andre.
Og hvad er så samfundets svar til de danskere, unge som ældre, der står dér og spejder efter bussen?
Jo, svaret fra regeringen har været nedskæringer.
Da regeringen i 2004 fjernede billettilskuddet på 300 mio. kr. fra busserne, startede den meget omtalte negative spiral for den kollektive trafik.
Først bliver billetpriserne sat mærkbart op, så flygter passagererne, så skærer man ruter væk, og så flygter endnu flere passagerer.
Nu står man så i den her akutte situation, hvor trafikselskaberne planlægger drastiske besparelser i løbet af de næste 1-2 år.
Med den nye finanslov netop vedtaget med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance
har regeringen i alt skåret 1,8 mia. kr. væk fra busserne siden 2004.
Naturligvis får det konsekvenser, når man skærer så drastisk.
Den konsekvens ser vi nu.
Derfor har vi Socialdemokrater på vores finanslovforslag afsat 300 mio. kr. til førstehjælp til busserne, hvor vi foreslår at indføre et nyt princip - et system, hvor staten belønner busselskaberne med 5 kr. pr. ny billet, der bliver solgt.
Ligeså er det gået med vores forslag om gratis kollektiv trafik til de pensionister, der har allermindst - en blank afvisning fra regeringen, ingen hjælp derfra.
Men når humøret alligevel ikke er helt i kulkælderen, er det, fordi statsministeren på Venstres landsmøde her i weekenden lancerede sig som en genfødt klimaforkæmper, og her kun 2 dage efter har regeringspartierne jo den første chance for at vise, at det ikke bare var tomme ord, at det ikke bare var spil for galleriet.
Statsministeren sagde i sin tale på landsmødet, og jeg citerer fra avisen her
: »Når menneskeheden er i stand til at landsætte en mand på månen, så er menneskeheden også i stand til at udvikle en ny økonomi, der ikke er så afhængig af fossile brændstoffer som den, vi har i dag.« Vi Socialdemokrater deler den vision om en grøn fremtid.
For os er den både storslået og helt konkret, og derfor er månelandingen et godt billede.
Det handler nemlig om politisk vilje.
I dag får vi svaret på, om regeringen nu også vil den kollektive trafik.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Svaret på spørgsmålet er nej, for det er således, at rammerne for økonomien aftales fra år til år - det har jeg gentaget igen og igen - og sådan vil det også være næste år.
Så lad os nu få økonomien belyst, og så kan man forhandle om det her.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man kører i ring med det der.
Jeg synes, det er lidt pjattet.
Det er så således med hensyn til de små busser, at det er rigtigt, at man har forsøgt sig med det, men for 10 år siden var der ikke ret meget fokus på CO2-dagsordenen - for at sige det mildt.
Det var også i de år, at der var nogle, der stemte for at bestille nogle IC4-tog, som er dieseltog, der ikke kører særlig langt på literen, for at sige det mildt; så det fokuserede man ikke ret meget på dengang.
Nu er der kommet en ny situation, hvor vi skal sigte imod både at få en bedre busservice for pengene og at reducere brændstofforbruget i den kollektive trafik.
Det er altså ikke godt for miljøet, at der kører store, tunge busser rundt med kun to-tre passagerer på mange ruter og på mange tidspunkter af ugen.
Det kan vi simpelt hen ikke være bekendt, og det er vi nødt til at gøre bedre.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-11-18:
Det var et pænt langt svar på et ja eller nej-spørgsmål, så derfor vil jeg lige spørge en gang til: Hvis det er sådan, at det kan dokumenteres, at der er blevet fjernet 300 mio. kr. om året i årligt taksttilskud, er Venstre så indstillet på at levere de penge tilbage - ja eller nej?
Derudover hørte jeg også ordføreren tale om små busser, altså at man skulle prøve med små busser.
Kan ordføreren bekræfte, at der for ca. 10 år siden har været et forsøg med samme formål, hvor man fandt ud af, at det var en rigtig dårlig idé?
Thomas Horn (S), 2008-11-18:
Jeg forstår ikke, hvorfor Venstres ordfører ikke kommer med en eller anden form for bud på eller en personlig kommentar til, hvorfor der har været så alvorlig en prisstigning over så kort en periode.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Jamen der har jo været store stigninger i taksterne, og det var der såmænd også under den tidligere regering.
Der har været stigninger, og det er jo netop derfor, at forligskredsen er gået ind og har aftalt et takstloft, således at vi, når tingene er kommet helt i balance efter strukturreformen, har et leje for taksterne, som man kan regne med fremadrettet.
Så forklaringen på det er jo bl.a., at vi har haft en strukturreform, der har haft forskellige virkninger rundtomkring.
Når den er på plads, bliver der mere ro om taksterne fra år til år.
Per Clausen (EL), 2008-11-18:
Jeg synes jo alligevel, det fremgår ret tydeligt, at hr. Kristian Pihl Lorentzen er enig med sin statsminister i, at det nok var en fejl.
Hvis man ser på, hvordan udviklingen har været i den kollektive trafik inden for busdriften siden 2001, så har vi set massive prisstigninger og dårligere service.
Det er det, der er sket indtil nu - det er ikke det, vi tror vil ske næste år.
Der vil jeg så bare spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen, om det ikke er sådan, at når der nu bliver lavet en økonomianalyse, og denne økonomianalyse viser, at der er brug for at få tilført flere midler til det her område, så har regeringen en pligt til at sørge for, at det er en del af det økonomiske råderum, man giver kommunerne, og altså ikke som det jo er nu, at regeringen definerer det økonomiske råderum, hvorefter kommunerne selv må finde ud af det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Jamen som jeg har sagt mange gange, så mener jeg, at vi skal have belyst økonomien region for region og få nogle reelle tal på bordet, og når det er sket, har man jo egentlig et ganske godt grundlag for at gå til forhandlinger med regeringen.
Jeg står ikke her og foruddiskonterer, hvad man så gør, men jeg siger bare, at vi jo alle sammen er optændt af, at vi får en fornuftig og god kollektiv busbetjening over hele Danmark.
Det mål er vi alle sammen enige om.
Men først må vi altså have belyst, hvad der er op og ned i denne sag.
Hvor meget kan man løse selv ved at effektivisere, ved at tænke nyt, ved at tage ved lære af de svenske erfaringer?
Per Clausen (EL), 2008-11-18:
Men det må vel være rigtigt, at hvis en økonomianalyse, som måske skal bruges til at skaffe flere penge til busdriften, skal have nogen mening, må den jo også hænge sammen med, at man fra regeringspartiernes og Dansk Folkepartis side er indstillet på at give kommunerne et øget råderum i de kommende år.
For hvis det her bare handler om, at hr. Kristian Pihl Lorentzen siger, at hvis det viser sig, at busdriften har det skidt, så tager vi nogle penge fra børnepasning eller fra de ældre og bruger på det, så er vi jo lige vidt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-11-18:
Jeg forstår slet ikke, at Enhedslisten ikke anerkender de fantastiske resultater, Movia har præsteret sammen med Arriva, idet de har formået at få over 20 pct. flere passagerer til de linjer, hvor de er gået over til nettokontrakter og lidt større fleksibilitet for busoperatøren.
For hver ny passagerer, der er kommet, er der kommet 10 kr. mere i kassen
de 3 kr. går til Arriva, og de 7 kr. går i Movias kasse.
Det er altså sådan noget, vi skal videre med over hele landet, for det giver en langt bedre økonomi i hele bussystemet, det giver flere passagerer i busserne, bedre udnyttelse af kapaciteten, bedre miljø osv. Lad os komme videre med sådan nogle erfaringer, for det er jo et af svarene på, hvordan vi løser problemet med at få en bedre økonomi i de regionale busselskaber.