Martin Lidegaard (RV), 2013-10-22:
Først og fremmest en stor tak til alle ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Som flere har været inde på, er formålet med det her lovforslag jo at bidrage til at udmønte energisparekonceptet, som vi foreløbig kalder for grøn boligkontrakt, og som vi har besluttet skal etableres i samarbejde med Venstre, Konservative og Liberal Alliance i forbindelse med den politiske aftale om »Vækstplan DK«.
Hovedformålet med forslaget er således at etablere en hjemmel til at fastsætte regler om en frivillig godkendelsesordning for virksomheder, som i henhold til den her ordning udøver rådgivning om energirenovering og projektstyring m.v. i forbindelse med renovering af bygninger.
Vi vil gøre det lettere for bygningsejeren at få adgang til en kvalificeret rådgivning og til at få udført energibesparelser i sin bygning.
Målet er at lave en ordning, hvor man som bygningsejer kan henvende sig ét sted, når man vil renovere sin bygning, og få en samlet pakke, som også sikrer en forbedring af bygningens energimæssige tilstand.
Vi vil lave en ordning, hvor bygningsejeren kan hyre en godkendt rådgiver, der kan levere en samlet pakke, som er tilpasset den enkelte bygningsejers behov og muligheder.
Sådan en pakke kunne f.eks. indeholde en kortlægning af bygningens energimæssige tilstand, en udarbejdelse af en konkret plan for energirenoveringen, en beregning af økonomien i det, både hvad tiltagene rent faktisk koster at gennemføre, og hvad det betyder for de fremtidige energiomkostninger for bygningsejeren.
Hele hensigten er jo, at bygningsejeren skal kunne gå i banken med et godt beslutningsgrundlag, så det er nemmere for banken og realkreditten at vurdere betydningen af energiforbedringer.
Og den godkendte virksomhed skal også kunne tilbyde at styre bygningsprocessen, hele renoveringsprocessen, dvs. projektering, indhentning af tilbud, tilsyn, mens arbejdet udføres, og gennemgang efter endt arbejde.
I lovforslaget fastsætter vi derfor de ydelser, som skal kunne leveres af virksomheder, som er godkendte til at levere ydelser under ordningen.
Som Enhedslistens ordfører var inde på, er det rigtigt, at vi i første omgang målretter ordningen mod enfamilieshuse samt række-, kæde- og dobbelthuse, men det er også tanken, at ordningen kan udvides til også at omfatte f.eks. etageboliger, kontorbygninger og erhvervsbygninger.
Med dette lovforslag og hele initiativet, som foreløbig har arbejdstitlen grøn boligkontrakt, vil vi gerne fjerne de barrierer, som i dag afholder bygningsejere fra at energirenovere.
Mange bygningsejere ser det som en uoverskuelig opgave, og som noget, der er forbundet med stor usikkerhed.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at regeringen lægger overordentlig stor vægt på at få fart på energirenoveringen i de private boliger.
Det vil være afgørende for at nå vores målsætning om grøn omstilling og reduktion af energiforbruget.
Det er også noget, der gør den enkelte families økonomi bedre.
Samtidig ser vi det som et vigtigt initiativ til på kort sigt at få gang i beskæftigelsen.
Derfor er jeg selvfølgelig glad for den interesse, der er udtrykt, og den store opbakning, der er til lovforslaget fra faktisk alle partier i dag.
Det er et rigtig godt fundament.
Så har jeg et par enkelte konkrete bemærkninger til de enkelte partier.
Venstre spurgte ind til fredede bygninger.
Jeg kan bekræfte, at fredede bygninger vil være omfattet af det her koncept, og at det selvfølgelig vil kræve nogle særlige hensyn, fordi fredede bygninger har nogle særlige vilkår og har nogle særlige karakteristika, som man skal tage hensyn til, når man laver energibesparende tiltag, fordi de kan have en skønhedsværdi eller de kan have en historisk værdi, eller hvad ved jeg.
Det vil selvfølgelig indgå i den uddannelsesindsats, som man tilbyder virksomhederne i forbindelse med at få det her certifikat, nemlig at man også er inde på det.
Så det kan jeg svare bekræftende på.
Jeg tror, at det er fair at sige, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil bærer en stor del af æren for, at vi står her i dag, og for, at der arbejdes med på hele udviklingen af det her koncept.
Tak til Dansk Folkeparti for opbakningen.
Også tak til De Radikale og SF for samme.
Enhedslisten krydrede sin støtte med lidt skeptiske bemærkninger, og det er jo helt fair, da man ikke er en del af det overordnede forlig, »Vækstplan DK«.
Jeg tror og håber nu, at vi kan komme en del af bekymringerne i møde, sådan så Enhedslisten kan føle sig betrygget ved at støtte lovforslaget.
Enhedslisten nævner de økonomiske muligheder.
Hvad er de egentlig?
Der kan man sige, at noget af det nye i det her jo er, at man faktisk giver den her nye form for rådgivere mulighed for at udfylde de standardblanketter, der kan gå direkte ind i finansieringsinstitutterne og derved give en sikkerhed for, at de energibesparelser, man opnår, og dermed den økonomiske gevinst, der foreligger, kan være med til, om jeg så må sige, at finansiere de lån, man får.
Jeg agter at have en rimelig aktiv dialog, også i forbindelse med vores bygningsrenoveringsstrategi, med realkreditten og finansieringsinstitutter for at finde ud af, om man kan finde koncepter, som kan gøre det lettere, ikke mindst i forbindelse med bygninger, der ikke har så stor en værdi.
Det er ikke nogen enkel manøvre, vil jeg gerne sige her.
Så nævner Enhedslistens ordfører også det med social dumping osv.
Der skal jo ikke herske nogen som helst tvivl om, at det er et område, som regeringen er stærkt optaget af, nemlig at sikre ordentlige arbejdsvilkår på det danske arbejdsmarked.
Der er nogle grunde til, at vi ikke har lagt sådan egentlige krav ind.
For det første er det kodeks, som vi nævner man kan lave, jo et, der kunne bygge på principperne i ILO-konvention nr. 94.
Jeg går ud fra, at det også er den, der bliver sigtet til.
Men den kan man jo sige handler om, at når der laves en offentlig kontrakt, altså når vi som f.eks. Bygningsstyrelsen, som ejer af offentlige bygninger, laver entrepriser, kan vi stille krav om overholdelse af det her, men det er ikke noget, man kan stille krav om på det private arbejdsmarked; det er ikke noget, vi, om jeg så må sige, kan binde almindelige danskere til.
Det er også noget, der, hvis vi endelig kunne gøre det, ville være ganske vanskeligt at gennemføre i praksis, for der er jo ikke noget, der hindrer, at den enkelte husejer kan tage en rådgiver med den ene hånd og så med den anden hånd tage en anden til at udføre opgaven.
Så vi kan jo ikke tvinge husejerne til, om jeg så må sige, at følge de her regler.
Derfor synes jeg egentlig, at det er en god måde, vi har lagt det op på, nemlig at vi, om jeg så må sige, konstaterer og jo også gerne ser, at man egentlig opretter en aftale mellem de centrale parter på arbejdsmarkedet på det her område og derigennem sikrer, at vi får kvalificeret arbejdskraft, og at vi ikke får social dumping.
Så er det jo en helt særlig fornøjelse at kunne byde Liberal Alliance velkommen i forbindelse med et energipolitisk forslag.
Det er ikke så tit, det sker, men så meget desto mere glædeligt er det.
Og jeg kan høre, at vi helt deler visionen for det her lovforslag, nemlig at spare på den dyre energi.
Det er jo også det, vi i øvrigt gør på mange andre områder.
Og jeg vil da gerne benytte lejligheden til at invitere hr. Villum Christensen og Liberal Alliance til at overveje at deltage i hvert fald i den del af festen inden for energiforligets rammer, der handler om energieffektivitet og energibesparelser, for der har jeg en fornemmelse af, at vi måske har færre ideologiske uenigheder end på andre områder.
Endelig er der også en tak til De Konservative for at bidrage til at bære det her lovforslag igennem som en del af forliget.
Jeg tror, at jeg skal stoppe her.
Nu skal jeg lige sikre mig, at jeg fik svaret på det alt sammen – det tror jeg jeg gjorde.
Med de bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.