runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2010-11-30:
Jamen det, jeg bare skal sige til det, er, at Dansk Folkeparti har været optaget af det hele vejen igennem.
Det er jo hver gang, vi har givet ekstra penge til Naturklagenævnet og alle de nævn, som vi har, der behandler klagesager.
Det er jo ikke småpenge, vi har tildelt dem her.
Det er jo noget, vi gør for at sikre, at vi kan have et hurtigt og effektivt klagesystem.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
Vi vil jo alle sammen gerne have et hurtigt og effektivt klagesystem, men hvad er det, der har gjort, at det hele er gået i hårdknude?
Hvis nu regeringen og Dansk Folkeparti sørgede for at lave en ordentlig lovgivning, og så ville alle sagerne ikke ende i Naturklagenævnet, så ville de nævn ikke sande fuldstændig til.
Det er jo det, der er problemet.
Man angriber problemet fra den fuldstændig forkerte side.
Her har vi altså en masse grønne organisationer, som viser og dokumenterer over for regeringen, præcis hvor problemet er.
Kammeradvokaten har været inde over sagen og har sagt til regeringen, præcis hvor problemet er.
Det er i lov om miljøgodkendelser af husdyrbrug.
Skulle Dansk Folkeparti ikke til at tage et initiativ i forhold til at få ordnet den lov i stedet for at lade det gå ud over de grønne organisationer?
Hvis vi vil have en hurtig og effektiv sagsbehandling, så start med en god lovgivning.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-11-30:
Jeg tror, at fru Mette Gjerskov blander en hel masse ting sammen, for det her lovforslag har overhovedet ikke noget at gøre med, at det lige pludselig skulle være miljøvurderinger og den slags ting, der skulle være grunden til det her.
Det her har noget at gøre med – det har vi jo i Dansk Folkeparti sagt mange gange – at vi ønsker et effektivt og hurtigt klagesystem, og derfor skal vi jo ind og se på, hvordan vi kan effektivisere de her systemer.
Derfor har Dansk Folkeparti jo været med til flere gange at give bevillinger til netop klagesystemerne, sådan at de kan arbejde sig igennem de her sager.
Men der kan jeg bare forstå på fru Mette Gjerskov, at man sådan set fra rød bloks side er fuldstændig ligeglad.
Man ønsker simpelt hen at rulle det her tilbage, måske.
Det kunne vi ikke få et klart svar på.
Finansieringen i hele den røde plan hænger bare slet ikke sammen, jo mere man ligesom vil rulle tilbage og bruge af skatteborgernes penge.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
På baggrund af den debat, som foregår, og som er foregået indtil nu, hvor det lyder, som om det her med et gebyr er en ganske urimelig foreteelse over for de organisationer og privatpersoner, der skal klage, vil jeg godt spørge hr. Jørn Dohrmann: Er det sådan, at når man fra Dansk Folkepartis side er gået med til det her klagegebyr, er det for at genere de grønne organisationer?
Er det for at forhindre de grønne organisationer i at få lov til at klage, eller er det for at hjælpe med sagsforløbet, få et hurtigere sagsforløb, få en kortere sagsbehandlingstid og et hurtigere svar?
Jørn Dohrmann (DF), 2010-11-30:
Jeg er jo igen nødt til at sige, at vi ikke har haft nogen intentioner om at ændre i klageberettigedes ret til at klage over afgørelsen.
Det er jo netop derfor, jeg siger, at det er så vigtigt for os at sige, at man stadig væk har ret til at klage over de afgørelser, der bliver truffet.
Nu kan jeg så bare sige, at i stedet for at man bare får lov til at klage for sjovs skyld, og at det ingenting koster, og at man bare kan gøre det for måske at forhindre, at processen går i gang, eller hvad det end kan være,
jamen så vil regeringen indføre det her gebyr, hvilket jo er meget godt i tråd med, at vi alle sammen ligesom tager et ansvar, når vi sætter en proces i gang.
Vi er økonomisk ansvarlige, vil jeg sige, hvorimod jeg kan høre at rød blok sådan set bare vil have, at der skal være fri adgang, og at de slet ikke vil tage stilling til, at det er forbundet med en omkostning, når man sætter gang i den her proces.
Det er jo ikke nogen gratis proces, man sætter gang i, når en klage skal behandles ude i de enkelte systemer.
Per Clausen (EL), 2010-11-30:
Hvis det var sådan, at hr. Tage Leegaard kunne sandsynliggøre, at vi på dette område har at gøre med organiseret sabotage af lovgivningen for at forhindre hæderlige erhvervsmænd- og kvinder i at udføre deres arbejde – hvis der bare var et konkret eksempel på det, hvis man kunne sandsynliggøre det – så kunne vi jo diskutere det.
Men sådan er det ikke på det her område.
Vi har ikke hørt om nogen eksempler, vi har ikke fået det sandsynliggjort, så derfor er der ingen grund til at foretage det, hr. Tage Leegaard vil gennemføre i det her tilfælde.
Og så længe vi ikke har fået overbevisende argumenter for, at klageadgangen bruges i strid med det, der er hensigten og ånden i at have mulighed for at klage, så kan jeg ikke se nogen grund til, at man skal indføre økonomiske begrænsninger.
Erling Bonnesen (V), 2010-11-30:
Jamen hvis man først kommer hertil, efter man er blevet folkepensionist, er man jo over den aldersgrænse, og så må man vende tilbage til det, der er hovedkernen i lovforslaget.
Og så er der en række overgangsordninger for dem, som er her nu.
Så jeg kan næsten kun henvise til, at man læser lovforslaget.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-30:
Jamen jeg tror da, at en af de store ændringer med lovforslaget må være gået hen over hovedet på mig, hvis man med forslaget nedsætter pensionsalderen til 62 år.
Det har jo meget vidtrækkende konsekvenser, må man sige.
Ordføreren må jo kunne svare på, om det er fornuftigt og rimeligt, at man ikke længere, hvis man kommer hertil i en alder af 62 år eller ældre, overhovedet kan optjene ret til folkepension.
Det virker da som en fuldstændig urimelig ordning, uanset hvilken tilgang man har til lovforslaget i øvrigt.
Erling Bonnesen (V), 2010-11-30:
Næh, jeg synes, det er et ganske udmærket lovforslag, og det har jeg sagt adskillige gange.
Man optjener folkepension i den tid, man er her, men kommer man her først, når man er blevet folkepensionist, så er man jo over den grænse.
Så er der en række overgangsordninger, og det har jeg også markeret i ordførertalen, og en række andre ydelser, som man kan få, hvis man er pensionist.
Det tror jeg ikke at jeg har behov for at gentage.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-30:
Nu er det jo sådan, at 62-årige pr. definition ikke er pensionister, så skulle det være førtidspensionister, og det er jo en anden sag.
Men det er fair nok, at hr. Bonnesen ikke kender alle detaljer i lovforslaget Det, jeg så vil spørge om, er: Hvis det virkelig er så naturligt, ret og rimeligt at indføre det her optjeningsprincip for mennesker, der ikke har nogen chance for at gøre noget ved det, for på den måde at sikre, at man får en underklasse af pensionister, som ikke har en indtægt, der står i forhold til de udgifter, de må have ved at leve her i landet, altså, hvis det er så logisk og ligetil for Venstre, hvorfor i alverden har man så ikke indført det noget før?
Er sandheden ikke, vil jeg spørge hr. Erling Bonnesen, at det er en luns, man har været nødt til at give til Dansk Folkeparti efter års pres?
Det har aldrig været Venstres politik, og det burde aldrig være blevet det.
Erling Bonnesen (V), 2010-11-30:
Når jeg afslutter min ordførertale med at sige klart og tydeligt, at Venstre støtter lovforslaget, er det, fordi vi i Venstre selvfølgelig støtter lovforslaget, efter vi har drøftet det i Venstre.
Så klart og tydeligt er det.
Så er det jo fuldstændig rigtigt, som spørgeren også siger, at førtidspension sådan set ikke har noget med det her at gøre.
Jeg har markeret klart og tydeligt flere gange og skal gerne gøre det en gang til, at man kan optjene folkepension i den tid, man er her.
Man kan ikke tælle perioder fra ophold andre steder uden for landet med, og det er sådan set et ganske udmærket hovedsigte med det.
Skulle der så være nogle yderligere detaljer i det, har vi en udvalgsbehandling, og så lad os da få set på det.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-30:
Jeg er enig i, at der er noget, der er meget urimeligt.
Jeg synes, det er urimeligt, at det har været sådan i Danmark siden midten af 1980'erne, så vidt jeg husker, at folk, der har fået asyl i Danmark, er bedre stillet end danske statsborgere og er bedre stillet end indvandrere, der er kommet hertil for f.eks. at arbejde.
Det er en urimelighed.
At man kan få sig selv til fra Socialdemokraternes side at sige, at det er forfærdeligt, at man fjerner en positiv særbehandling af flygtninge i det danske samfund, som man har hjulpet ind i Danmark, fordi de har været vurderet til at være berettiget til at få asyl,
Urimeligheden har bestået i, at danske statsborgere har været ringere stillet end nogle, vi har hjulpet ind i vores land.
Det er deri, urimeligheden består.
Mette Frederiksen (S), 2010-11-30:
Nogle gange bliver man jo næsten fuld af beundring over Dansk Folkepartis evne til at vende tingene på hovedet.
Vi modtager i Danmark et ret lille antal flygtninge.
Vi har en forpligtelse både som samfund og som mennesker til at hjælpe mennesker, der er på flugt.
Når flygtninge kommer til vores samfund, skal de have beskyttelse.
De skal selvfølgelig også have et ordentligt levegrundlag.
Vi ved jo, at mange af de mennesker, der flygter, ikke flygter, inden de er 25 år, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen.
De flygter i løbet af deres voksentilværelse.
Jeg forstår ikke den politiske iver for at vanskeliggøre forholdene for mennesker, der i forvejen har så svære kår, som flygtninge naturligt har det.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-30:
Jo, men der vil jo også være danskere og indvandrere, som er kommet hertil for at arbejde, og som af forskellige årsager heller ikke har haft mulighed for at tage en pension med fra det land, de har boet i.
Der er sagen jo bare den i dag, at folk, der har fået asylstatus i Danmark, er økonomisk bedre stillet end danske statsborgere, som har været ude at rejse i den store verden, eller er økonomisk bedre stillet end indvandrere, der er kommet til Danmark for at arbejde.
Det er da en urimelighed over for mennesker, som er statsborgere i det her land, og over for indvandrere, som er kommet for at arbejde og bidrager positivt til det her samfund.
Der er jo slet ikke tale om, at man lige pludselig skal på fattiggården.
Der vil stadig være tale om, at man kan få økonomi fra det offentlige.
Man er bare ligestillet med danske statsborgere, man er ligestillet med de borgere i dette land, man er kommet til og fået beskyttelse i.
Urimeligheden har bestået i, at de har haft bedre økonomiske forhold end danske statsborgere og indvandrere, der er kommet til Danmark for at arbejde.
Det er en urimelighed, og det er en gåde, at Socialdemokraterne ikke kan se det.
Det står og blinker i neonlys.
Mette Frederiksen (S), 2010-11-30:
Det er simpelt hen ikke korrekt, hvad Dansk Folkepartis ordfører siger, for det er jo sådan, at hvis du nu kommer til Danmark som flygtning, efter at du er fyldt 62 år, så vil du ikke kunne få tilkendt så meget som én krone i folkepension i Danmark.
Jeg ved ikke rigtig, hvordan Dansk Folkeparti forestiller sig at man skal kunne gennemleve en hel alderdom i Danmark uden at kunne få folkepension.
Når vi har brøkpension i dag for folk, der kommer som indvandrere til vores samfund, så er det jo, fordi vi forventer, at folk gør det frivilligt, og fordi de i de år, hvor de har arbejdet i Tyrkiet eller et andet land, har haft mulighed for at spare op.
Det afviger bare for flygtninge, for det, der kendetegner flygtninge, er selvfølgelig, at man ikke kan planlægge sin egen fremtid, at man ofte må flygte meget pludseligt væk fra sine ejendomme, væk fra sine værdier, væk fra det samfund, som man har været en del af tidligere.
Der synes vi altså, det er fuldstændig og aldeles rimeligt, at de få mennesker, som får tilkendt flygtningestatus i Danmark, selvfølgelig skal have et ordentligt levegrundlag.
Vi ønsker ikke at gøre deres pensionisttilværelse så dårlig, som regeringen og Dansk Folkeparti desværre lægger op til.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-30:
I Danmark gælder princippet om brøkpension, hvor størrelsen af folkepensionen bygger på opholdstiden i Danmark.
Retten til fuld folkepension er således betinget af mindst 40 års fast bopæl i Danmark mellem det fyldte 15. år og folkepensionsalderen.
Udgør opholdstiden mindre end 40 år, udbetales folkepensionen med en brøk.
I henhold til gældende pensionslov er flygtninge imidlertid undtaget fra de sædvanlige optjeningsregler.
For at harmonisere optjeningsreglerne for folkepension er regeringen og Dansk Folkeparti i forbindelse med dette års finanslovaftale blevet enige om at afskaffe flygtninges adgang til at medregne bopælstid i oprindelseslandet ved beregning af folkepension.
Dermed omfattes flygtninge af de samme principper, som gælder for øvrige indvandrere og danskere, der har haft ophold i andre lande.
Det betyder ganske enkelt, at man fjerner den positive særbehandling, man fjerner den særstatus, som folk, der har fået asyl i Danmark, har haft indtil nu.
Ud over at der er nogle mennesker, som er berettigede til at få asyl – de har flygtningestatus, og så skal man selvfølgelig hjælpe dem i Danmark, hvis de lever op til reglerne, sådan er det i dag, og sådan skal det også være – er det da urimeligt i forhold til den danske statsborger, som måske har været ude i verden, som måske ikke kan gøre for, at forældrene, da vedkommende var 10 år, valgte at flytte til et andet land ude i den store verden, og som så kommer tilbage som voksen.
Den danske statsborger, som er født i Danmark og opvokset en del af sit liv i Danmark, vil jo så være dårligere stillet end en person, som har fået asylstatus i Danmark.
Det synes vi ikke er rimeligt i Dansk Folkeparti.
Det er en urimelighed.
Det må selvfølgelig være sådan, at de, der kommer ind i landet, som minimum skal have de samme betingelser og som minimum skal leve op til de samme regler som danske statsborgere og indvandrere, der er kommet udefra for at arbejde.
Det må være det mindste, vi kan forlange.
Der har været en positiv særbehandling på det her område.
Nu fjerner vi den positive særbehandling, og så siger vi, at folk, der har asylstatus i Danmark, nu har de samme betingelser som danske statsborgere og indvandrere, der f.eks. er kommet for at arbejde.
Og det er ikke en urimelighed, det er en rimelighed.
Vi støtter lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti synes, at mennesker, der er flygtet efter fængselsophold og tortur, f.eks. fordi de har prøvet at gøre oprør mod det iranske regime, skal være henvist til almisser i det danske samfund.
Har man i Dansk Folkeparti, hvis man synes, det er urimeligt, at danske statsborgere bliver henvist til almisser, når de går på pension, overvejet i stedet at afskaffe det almissesystem og sikre, at også de kunne få folkepension?
Mette Frederiksen (S), 2010-11-30:
Jeg må da bede ordføreren om at svare på spørgsmålet.
Er det ikke korrekt forstået, at den periode, hvor man kan optjene ret til folkepension, er forud for det fyldte 62. år, og at konsekvensen af det er, at hvis man ankommer til Danmark som flygtning efter det 62. år, men inden man bliver 65 år og dermed folkepensionist, er man, hvis det her lovforslag vedtages, ikke berettiget til så meget som en eneste krone i folkepension resten af sit liv i Danmark?
Erling Bonnesen (V), 2010-11-30:
I lovforslaget står der ret tydeligt, som jeg allerede har markeret et par gange nu, at man optjener ret til folkepension i den tid, man er her i landet.
Ret meget mere enkelt kan det næsten ikke siges.
Karen Ellemann (V), 2010-11-30:
Jeg anerkender i høj grad det store og vigtige arbejde, som de grønne organisationer leverer i alle mulige henseender.
Men når det så er sagt, er spørgsmålet stillet i retning af husdyrloven.
Det har vi debatteret mange gange, det gør vi løbende, fordi der er noget at debattere.
Det har været en vanskelig lovgivningsproces at samle alle tidligere eksisterende love til én samlet regulering, hvad angår husdyrbrug, og af samme grund er der jo også nedsat et husdyrreguleringsudvalg, som netop skal se på forbedringer.
Så i den henseende synes jeg det er fejlagtigt at skabe et billede af, at det ene og alene er husdyrafgørelser, som der bliver klaget over i forbindelse med de to nævn.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
Jamen det er husdyrafgørelserne, der har gjort, at vi har fået et problem, for det er husdyrafgørelserne, der har ligget i store stakke ovre i Natur- og Miljøklagenævnet.
Og så gør de opmærksom på et demokratisk problem: Reglerne fungerer ikke ordentligt, kommunerne kan ikke træffe de rigtige afgørelser, det overholder ikke EU-reglerne – alt det her, som jo er en del af demokratiet.
Og nu får de takken: bang – 3.000 kr. pr. sag.
Det er flere millioner kroner, sådan nogle organisationer baseret på frivilligt arbejde, skal have ud at svømme ad gangen.
For mig at se er situationen den, at regeringen tilbage i 2006 lavede en meget dårlig lovgivning om miljøgodkendelser af husdyrbrug.
Landbruget har prøvet at gøre opmærksom på, hvor elendig den er; det er ikke lykkedes for dem at finde lydhørhed i regeringen.
Til gengæld har de grønne organisationer så kunnet klage over afgørelserne.
De klager har medført, at de har fået medhold; de grønne organisationer har fået medhold hele vejen igennem.
Nu har kammeradvokaten også givet dem ret i, at lovgivningen ikke er god nok; regeringen er nødt til at gå tilbage i sit lønkammer og tænke ny lovgivning ud, for det her er ikke godt nok.
Jamen miljøministeren burde da ligge på sine taknemlige knæ hos de grønne organisationer og sige: Tak, fordi I udnyttede jeres demokratiske ret til at gøre mig opmærksom på et problem; I har vist mig, at der er et problem, tak for det.
Karen Ellemann (V), 2010-11-30:
Jeg noterede mig under fru Mette Gjerskovs ordførertale, at det jo ikke er hensigtsmæssigt for nogen overhovedet at vente 3 år, 4 år eller 5 år på en afgørelse, og det er jo heller ikke hensigtsmæssigt for en grøn organisation, når de påklager en sag.
Derfor er jeg meget, meget optaget af, at vi får etableret et effektivt klagesystem, et effektivt miljø- og naturklagenævn, og det her er et af elementerne.
Der er ikke tale om, at det er takken for det vigtige arbejde, som de grønne organisationer leverer.
Tværtimod handler det her om at få etableret et effektivt klagesystem.
Med de her gebyrer signalerer vi så bare, hvad det er, der bliver sat i gang, når man klager over en sag.
Hvad er det for et stort maskineri, der går i gang, ikke blot i klagenævnene, men så sandelig også i organisationerne og hos den person, der klages over?
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har et effektivt klagesystem, hvor man kan have en vis forventning om at man selvfølgelig også forholdsvis hurtigt får en afgørelse.
Det er et gebyr, og får man ret i sin klage, får man pengene tilbage.
Erling Bonnesen (V), 2010-11-30:
Tak for det.
Lovforslaget her harmoniserer reglerne om opgørelse af bopælstid for folkepension, og harmoniseringen betyder, at optjeningsreglerne for folkepension vil gælde for flygtninge på præcis samme måde, som de i dag gælder for øvrige indvandrere og danskere, der har haft ophold i andre lande.
Helt konkret vil det sige, at enhver, der har haft bopæl i landet i mindst 3 år før folkepensionsalderen, vil have ret til at få pension, og pensionens størrelse vil afhænge af bopælstiden.
Det vil sige, at hvis man har boet i Danmark et sted mellem 3 og 40 år før folkepensionsalderen, vil man i stedet for folkepension blive tildelt en brøkpension.
Derudover vil alle pensionister have mulighed for efter en konkret individuel vurdering at modtage personlige tillæg efter pensionsloven.
Det kan eksempelvis være helbredstillæg, varmetillæg, boligydelse og nedsat licens.
Det sikrer, at alle nødvendige behov opfyldes.
Overgangsordningen sikrer, at de flygtninge, der allerede bor i Danmark, ikke får ændret i retten til folkepension med kort varsel, og at de flygtninge, der ikke omfattes af overgangsordningen, har mulighed for bedre at planlægge deres pensionisttilværelse, idet de kan optjene mindst 10 år mere og samtidig får mulighed for at tilpasse sig de ændrede regler.
Lovforslaget vil gøre reglerne for tildeling af folkepension mere lige og gennemskuelige, samtidig med at alle sikres en grundlæggende sikkerhed i deres alderdom.
Venstre støtter lovforslaget.
Når man ser på, hvor meget der skal til for at opnå folkepension, og på, hvordan man kan optjene folkepension, kan man se, at folk optjener i den periode, de er her i landet.
Ret meget mere enkelt kan det jo næsten ikke stilles op, men jeg kan forstå, at Enhedslisten bare vil have lukket op og lade kassen stå åben.
Jeg synes da, det er helt ligetil, at man kan optjene folkepension i den tid, man er her i landet, og så er der oven i købet nogle overgangsordninger for dem, som er her nu.
Det kan næsten ikke stilles mere enkelt op.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Hvordan kan det sammenlignes?
En indvandrer eller en udvandrer bestemmer jo selv, hvornår de kommer til Danmark.
En dansker, der er flyttet til udlandet og har boet der i mange år og så kommer tilbage, bestemmer det selv.
En, der er kommet til Danmark som indvandrer, har selv bestemt det.
Men hvis der er tale om en flygtning, f.eks. en iraner, der kæmper imod det iranske regime, og som får at vide, at vedkommende risikerer at komme i fængsel og blive torteret, eller som måske har været i fængsel og er blevet tortureret, og som så flygter til Danmark, hvordan bestemmer vedkommende selv, hvor lang tid før pensionsalderen vedkommende kommer til Danmark?
Det er det, jeg simpelt hen ikke forstår, og det er det, jeg gerne vil have ordføreren til at prøve at forklare.
Mette Frederiksen (S), 2010-11-30:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren kan bekræfte, at hvis man kommer til Danmark og bliver tilkendt flygtningestatus, efter man er fyldt 62 år, så vil man, hvis det her lovforslag vedtages, ikke kunne modtage én krone som pensionist, så vil man ikke kunne modtage en eneste krone i pension.
Er det ikke korrekt?
Erling Bonnesen (V), 2010-11-30:
Det, som jeg har markeret i min ordførertale, synes jeg er meget klart og enkelt.
Kernen i sagen er jo, at man som flygtning kan optjene folkepension, så længe man er her i landet.
Det svarer jo, som jeg også har markeret i ordførertalen, til sammenlignelige situationer.
Så jeg synes, det er en udmærket måde at gøre på.
Det er det overordnede i sagen.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Jeg ville høre, om Venstres ordfører kan forklare, hvordan man som flygtning selv skal vælge, hvor længe man opholder sig i Danmark inden folkepensionen.
Hvordan er det, man som flygtning selv planlægger, hvornår der skal blive krig i ens land, eller hvornår man bliver forfulgt af regimet, så man er nødt til at flygte?
Hvordan har Venstre forestillet sig at det skulle kunne lade sig gøre for en flygtning?