runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Først og fremmest tak for, at Alternativet vælger at se på, at beslutningsforslaget retter sig mod en udfordring, som vi er enige om der skal tages hånd om.
Så vil jeg bare lige spørge ind til hr. Torsten Gejls støtte til den tyske ordning, som jo er en – kan man vil kalde det på den positive side – sådan rettighedsbaseret tilgang til det, så man kan regne ud, hvor lang tid man skal være på arbejdsmarkedet, inden man kan gå på pension.
Det er netop det billede, som hr. Torsten Gejl selv nævnte.
Så anerkender ordføreren ikke, at det jo så er svagheden ved den tyske model?
Så vil jeg da godt sige, at jeg godt kan forstå, at ordføreren siger, at det her beslutningsforslag er en lappeløsning, men hvad er forslaget ellers fra Alternativet?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-05:
Det er jo sådan set ikke en debatkreds.
Hvis man gerne vil rejse en debat, kan man skrive et debatindlæg til en avis eller rejse en debat et andet sted.
Så det er jo ikke sådan, at man bare lige kan fremsætte forslag om et eller andet, fordi det da kunne være sjovt at diskutere.
Man bliver nødt til at kunne svare på konkret, hvordan det, man foreslår, skal kunne gennemføres.
Jeg vil meget gerne vide, hvordan det her skal gennemføres, for SF har ikke nævnt et ord om finansiering, og det her er meget dyrt.
At give passiv forsørgelse til folk koster rigtig mange penge.
Jeg har svært ved at forestille mig andet, end at der her vil skulle udbetales et milliardbeløb.
Hvor skal de penge komme fra?
Finn Sørensen (EL), 2016-04-05:
Nu kan man sige, at vanskeligheden ved SF's forslag er, at bortset fra, at det skal virke fra 5 år før pensionsalderen, er ordningen jo ikke konkret beskrevet.
Derfor er det jo også umuligt at sige, hvad den koster, for de nærmere kriterier er jo ikke beskrevet – ud over det med de 5 år.
Men i modsætning til hr. Rasmus Jarlov vil jeg altså ikke kritisere ordføreren for den del.
Tværtimod har jeg rost ordføreren for at fremsætte forslaget ud fra den samme analyse af virkeligheden, som Enhedslisten har.
Så må vi bare erkende, at vi har, hvad kan man sige, et godt stykke arbejde, der skal gøres, og der er debat og udveksling af ideer jo en god ting i modsætning til det synspunkt, De Konservative har, nemlig at det har vi slet ikke brug for.
Så stadig væk ros til ordføreren for at rejse debatten.
Tak for det.
Det, jeg har et spørgsmål til, er, hvor ordføreren ser det sociale flertal herinde.
Jeg har altså ikke hørt det.
Jeg har hørt Alternativet, SF og Enhedslisten være enige om, at der er behov for en løsning i forhold til den gruppe mennesker, som vi så heller ikke er helt enige om at afgrænse.
Så har jeg hørt Dansk Folkeparti sige, at den her seniorførtidspensionsordning bør der kigges på.
Det er stadig væk ikke et flertal.
Hvor er det sociale flertal, som ordføreren talte om, henne?
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-05:
I Alternativet vil vi gerne sikre, at mennesker, der er blevet nedslidt på arbejdsmarkedet, får mulighed for at komme på pension før os andre.
Men vi mener selvfølgelig, at problemet med nedslidning, stress og andre arbejdsrelaterede udfordringer burde løses i en større sammenhæng.
Vi vil også gerne arbejde med timebanksmodeller, hvor man kan vælge at fordele sin arbejdsindsats i forskellige mængder gennem livet, så man f.eks. kan arbejde mindre, når man har børn, og mere, når de er blevet voksne.
Men træerne vokser ikke ind i himlen, og det vil nok kræve en ny regering, før vi for alvor kan få hul på de initiativer, der betyder, at vi kan indrette arbejdsmarkedet lidt bedre til at passe til os mennesker, i stedet for at vi mennesker i så høj grad må indrette os på arbejdsmarkedets præmisser til fordel for en økonomisk vækst, der mangler både en miljømæssig og en social bundlinje.
I Alternativet har vi den holdning, at alle borgere bør have det samme antal gode år på pension at se frem til.
De grupper, der er kommet tidligst og har opholdt sig længst på arbejdsmarkedet, typisk de ufaglærte, og de med kortere uddannelse slides hurtigere op end f.eks. akademikere.
Undersøgelser har vist, at over 20 pct. af jord- og betonarbejdere oplever at blive syge af deres arbejde mod kun 3 pct. af juristerne.
I den forbindelse anser vi SF's forslag som en type lappeløsning i et forsøg på at gøre noget fornuftigt for de danskere, der er allermest nedslidte efter et langt arbejdsliv og en samfundsmæssig indsats, der har været til værdi for os alle sammen.
I den kategori fremsatte Alternativet for øvrigt et forslag for et stykke tid siden, der efter vores mening responderer bedre på den konkrete problemstilling.
Det handler om den såkaldte tyske Rentenpaket, der blev vedtaget i Tyskland i 2014.
Det betyder, at tyskere, der i dag har været 45 år på arbejdsmarkedet, kan trække sig tilbage som 63-årige – to år tidligere end normalt.
Her skal nedsættelsen ses som en slags anerkendelse for mange års hårdt slid og slæb på et stadig mere brutalt arbejdsmarked.
Der er altså tale om noget, tyskerne har gjort sig fortjent til, og ikke noget, de bare får.
Det stemte SF af uransagelige grunde faktisk nej til, og nu kommer man så med et forslag, der ligner det ganske meget og adresserer samme udfordring.
Alligevel ser vi fra Alternativet positivt på det forslag her som udgangspunkt, og vi er rigtig, rigtig glade for den debat, det rejser.
Vi mener ikke, det er nær så godt som det velafprøvede forslag fra Tyskland, som vi selv fremsatte, men vi mener klart, at det er bedre end ingenting.
Der er dog nogle ting, som vi, hvis der skulle have været flertal for det her forslag, var nødt til at drøfte rigtig grundigt med de andre partier i udvalget, f.eks. finansiering og også, hvad det koster, og en række af de mere praktiske og tekniske ting, som hr. Finn Sørensen peger på.
Men som udgangspunkt er vi i Alternativet positive over for at snakke videre om det her forslag.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Og vores tanke bag ikke at være fuldstændig detaljerede i beskrivelsen af det er, at vi ikke er sikre på, at alle er i stand til at pege på, præcis hvad det er, man skal gøre – andet end de partier, der peger på, at vi ikke skal gøre noget som helst.
Jeg er inspireret af den tyske model og til dels af den i Norge, men jeg tror bare ikke, at nogen af dem adresserer det tilstrækkelig præcist.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-05:
Men så skulle man jo have bedt om, at der blev lavet en beregning.
SF har her bedt om, at der skal vedtages, at vi indfører den her ordning, inden vi har et overblik over, hvad den kommer til at koste.
Og det er endda et relativt specifikt forslag om en ordning, der skal kunne opnås 5 år inden folkepensionsalderen.
Så det er jo ikke sådan, at der er råderum for at indrette det på en anden måde, hvis man vedtager det her beslutningsforslag, altså når man får nogle tal, som viser, at det her overhovedet ikke hænger sammen.
Hvis man nu tænker sig om, havde det så ikke været smartere, at man havde bedt om en beregning af de her ting, inden man fremsatte et beslutningsforslag?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-05:
Nej, det anerkender jeg sådan set ikke, for det er jo ikke sådan, at staten har bestemt eller er skyld i, at der er nogle, der dør tidligere end andre.
Hvis det var sådan, ville jeg være enig i, at så ville man på en eller anden måde skylde folk noget ekstra, hvis de døde tidligere.
Men problemet er lidt, at vi ikke ved, hvem der dør tidligt.
Ellers kunne vi jo gøre noget godt for dem inden.
Men jeg anerkender simpelt hen ikke den der evige stræben efter, at alle skal have ens liv, og at det er statens skyld, hvis ikke det lykkes.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Mener Det Konservative Folkeparti, at det er et individuelt problem for den enkelte nedslidte borger, eller at det er en udfordring, som vi burde tage hånd om i fællesskab, sådan at man kan fastholde det grundlag, vi har for vores velfærdssamfund, nemlig det, at vi oplever, at der er en fairness, retfærdighed, social kontrakt, sådan at vi alle sammen, uanset at vi kan have meget forskellige udgangspunkter i livet, kan se frem til nogenlunde det samme antal år som seniorer?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-05:
Ja, det anerkender jeg.
Der er stor forskel på, hvor mange år folk får.
Der er folk, der dør tidligere end andre, og i gennemsnit kan man godt se det på den måde, at der selvfølgelig er en overvægt af folk, der dør tidligt, blandt dem, der har lavtlønnede jobs.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Jeg var såmænd lidt i tvivl om, om jeg skulle trække den tilbage igen, for hvis det, som hr. Rasmus Jarlov på De Konservatives vegne alene kan svinge sig op til, er et fattigt blik på processen i det, og han ikke formår at forholde sig til substansen, så er det måske i virkeligheden ikke et spørgsmål værd.
Men alligevel, for nu har jeg jo trykket på knappen: Anerkender Det Konservative Folkeparti, at der er en ekstremt skæv adgang til at få nogle gode seniorår, og at folk på grund af den uddannelse eller den branche, de har valgt, eller andre faktorer – det kan sådan set være lige meget – i hvert fald har meget forskellige udsigter til at kunne få nogle gode år som seniorer?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-05:
Det kommer nok ikke som en stor overraskelse, at Det Konservative Folkeparti ikke agter at støtte det her beslutningsforslag.
Efter vores opfattelse er beslutningsforslaget her det modsatte af, hvad Danmark har brug for.
Vi har brug for, at vi har flere mennesker i arbejde; vi har brug for, at vi har færre ordninger, som sender folk på passiv forsørgelse – ikke flere.
Vi har igennem de sidste mange år arbejdet målrettet for at nedbringe antallet af danskere, som ikke er i arbejde, og nu ønsker SF så støttet af flere partier her i salen, kan jeg høre på diskussionen her, at indføre en ny ordning, som sender flere væk fra arbejdsmarkedet.
Det er sådan set det principielle i det.
Det her vil formentlig koste et større milliardbeløb, måske endda hvert år, og SF har ikke anvist nogen form for finansiering af det.
Jeg synes, at det er en smule useriøst, at man fremsætter sådan et beslutningsforslag uden at gøre sig nogen tanker om, hvor pengene skal komme fra.
Det er meget nemt at være politiker på den måde, at man står og deler gaver ud til udvalgte vælgergrupper, som man gerne vil være populær hos, men det er lidt sværere, hvis økonomien skal hænge sammen i samfundet.
Og så har man fået lavet en markering, hvor man kan gå ud og sige til nogle af dem, man gerne vil have til at stemme på sig, at nu har man forsøgt at gøre noget for dem, men at den onde højrefløj ikke tillod, at det her forslag kom igennem.
Men det gør vi ikke, fordi vi har et ansvar for, at budgettet hænger sammen her i Danmark.
Hans Andersen (V), 2016-04-05:
Jeg er helt sikker på, at jobcentrene i dag faktisk sikrer, at en lang række af de her mennesker, som ikke kan blive omfattet af seniorførtidspensionsordningen, men stadig væk har en restarbejdsevne, skal videre i et andet spor.
Det er jeg sådan set sikker på er den bedste løsning.
For der er ikke nogen, der bliver rigere eller gladere af at miste tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det bedste er jo, at man er en del af det arbejdende fællesskab.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-05:
Det er en rigtig god idé at bruge penge på sundhedsvæsenet, især hvis de ikke tilflyder privathospitaler.
Men det er jo bare ikke noget svar til den fattigste fjerdedel af de danske mænd, som jeg omtalte her, for det er jo i den gruppe, vi især finder f.eks. ufaglærte arbejdere.
Hvilket svar har ordføreren så til en ufaglært arbejder fra det eksempel, jeg brugte før, som i midten af halvtredserne mister sit job, 2 år efter det mister han sin dagpengeret og dermed efterlønsretten.
Vedkommende har cirka halvdelen af sin arbejdsevne i behold og kan derfor ikke nyde godt af nogle af de der forsørgelsesordninger, som man ellers remser op hele tiden.
Hvilket svar har ordføreren til den gruppe af den arbejdende danske befolkning?
Hans Andersen (V), 2016-04-05:
En af de ting, vi konkret gør i regeringen, er at sikre fri og lige adgang til vores sundhedsvæsen, så det ikke er den, der har den største pengepung, der kan komme først til, og så man ikke skal være parkeret på venteliste, hvis man har brug for behandling.
Det er jo et af de helt konkrete tiltag, som regeringen sammen med andre partier nu sikrer bliver gennemført.
Det er da med til, at de mennesker, der er syge, kan komme i behandling hurtigt.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Først og fremmest vil jeg sige tak for, at Enhedslisten adresserer den samme udfordring, som SF ser.
Vi har fælles tankegods, og langt hen ad vejen går jeg ud fra at vi også tænker i samme retning.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Finn Sørensen om noget.
Man nævner det her med, at man skal se på, hvor mange år folk har været på arbejdsmarkedet.
Det er jo også en model, vi har set FOA argumentere for.
Stiller det ikke systemet over for en lige så stor udfordring, nemlig at man kan have haft så forskellige arbejdsliv, at det ikke med nogen rimelighed kan siges, at det kun er antallet af år, men mere indholdet af de arbejdsår, man har haft, der er afgørende?
Man kan man jo godt have en nedslidt gymnasielærer, selv om vedkommende kom lidt sent ud på arbejdsmarkedet.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-05:
Det kommer ikke bag på mig, at Venstre ikke har lyst til at bruge penge på nogle sociale foranstaltninger for mennesker, der kommer i klemme.
Nu har man jo igennem de sidste 5-6 år sammen med den tidligere regering lavet en stribe reformer af dagpenge, efterløn, førtidspension bla bla osv.
Sammenlagt har man sparet ca. 13 mia. kr. om året, når de er fuldt indfaset.
De penge har man jo allerede brugt på skattelettelser, der især kommer de højestlønnede og de rige i det her samfund til gode.
Så er det klart, at man ikke har lyst til at bruge penge på nogle sociale foranstaltninger, for så skulle man måske rulle nogle af de skattelettelser tilbage.
Så jeg drømmer slet ikke om at få nogen konstruktiv snak med hr. Hans Andersen om det.
Men vil hr. Hans Andersen ikke godt forholde sig til den kendsgerning, som Institut for Folkesundhed oplyste os om for et års tid siden, nemlig at den rigeste fjerdedel af danske mænd har en gennemsnitsalder på 82 år.
Men den fattigste fjerdedel af danske mænd har en gennemsnitsalder på 72 år.
Hvad vil ordføreren gøre ved den skrigende ulighed?
Hans Andersen (V), 2016-04-05:
Venstre efterlader ingen mennesker.
Venstre er optaget af, at vi har et arbejdsmarked, der er rummeligt, og hvor man ikke bliver syg af at gå på arbejde.
Jeg vil sige, at det i den grad kendetegner et velfærdssamfund.
Hvis vi skal have mulighed for at bevare det fremadrettet, skal vi da sikre, at flest muligt bidrager med det, de kan, også selv om det er meget få timer.
Og jeg synes sådan set, at når ni ud af ti får tilkendt seniorførtidspension, når de søger om det, har vi taget et rigtig langt skridt.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Jeg hørte også ordføreren henvise til seniorførtidspensionsordningen.
Mener ordføreren, at den bare tilnærmelsesvis fungerer efter hensigten, når stort set kun lidt over en håndfuld mennesker har fået den tilkendt?
Det andet er, at selv om vores beslutningsforslag ikke i detaljer peger på, hvordan man fuldstændig skal kunne opbygge en ny pensionsordning, og ikke i alle detaljer beskriver, hvad det kommer til at koste, skal det så virkelig føre til, at man så bare efterlader mennesker uden nogen mulighed for, at nogen tager hånd om dem, fordi der mangler nogle tekniske detaljer om, hvordan man kan opbygge selve ordningen?
Hans Andersen (V), 2016-04-05:
Jeg synes, at hr. Karsten Hønge ser meget sort på situationen.
Vi har en lang række ordninger, som man kan benytte sig af, eller som man kan blive omfattet af – jeg vil sige det på den måde – hvis man ikke har den fulde arbejdsdygtighed.
De er nævnt af beskæftigelsesministeren for et øjeblik siden, men vi har jo en lang række ordninger, som man kan komme på.
Jeg mener ikke, der er mennesker, der bliver efterladt nogen som helst steder.
Det vil jeg gerne understøtte, og det ønsker jeg ikke at undergrave, og det mener jeg faktisk sker ved det her beslutningsforslag.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Jamen det var måske også foråret, der løb af med mig.
Men jeg synes alligevel, at når vi nu har hørt flere forskellige ordførere for partierne trods alt anerkende, at udfordringen ligger foran os – og jeg synes, at jeg hører signaler ud over fra Enhedslisten og Alternativet – så synes jeg også, at jeg fra Socialdemokraterne og fra Dansk Folkeparti hørte en vilje til at gøre noget ved selve udfordringen.
Jeg kunne godt høre, at der er meget forskellige måder at gå til en etablering af en ordning på, men jeg hørte dog alligevel begge partier sige, at vi her står over for en åbenlys urimelighed.
Så tænkte jeg bare: Så må det da også kunne lade sig gøre.
Jeg mener bare, lige så vel som det her med, hvilken glæde de mennesker, der dør tidligt, og som er nedslidt tidligt, har af, at gennemsnittet stiger, kan man sige: Hvad glæde har de af, at Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti holder de rigtige taler?
Vi må kunne bruge det til noget, hvis vi er enige om udfordringen.
Jeg kunne godt tænke mig at starte med at høre, om Venstre overhovedet anerkender, at der i dag er en masse nedslidte mennesker, der ikke har adgang til pension?
Som jeg forstår det, handler det om, at ordføreren tager grundlæggende fejl, når han siger, at udviklingen bevæger sig i den rigtige retning.
Det kommer da an på, hvilken retning vi ønsker.
For 20 år siden var der 5 leveår imellem de kortest uddannede og de længst uddannede, og i dag er der 10 år.
Anerkender Venstre, at der er en masse borgere, der faktisk ikke har adgang til pension, og som er nedslidte, og som tak for et langt hårdt arbejdsliv bliver efterladt i første omgang på dagpenge, måske så på sygedagpenge, ender på kontanthjælp, hvis de er så heldige, eller med, at ægtefællen skal forsørge dem?
Finn Sørensen (EL), 2016-04-05:
Jo, og jeg tror, at uanset hvilke kriterier vi tager fat i, vil der være nogle udfordringer.
Det, der nok er vigtigt at forstå i Enhedslistens optik, er, at vi har brug for to ordninger.
Her er det arbejdsevnen, der må være afgørende og det grundlæggende princip.
Det bliver jo så et individuelt skøn.
Så har vi brug for den tankegang, der lå i efterlønsordningen, som jo bygger på nogle objektive kriterier: Hvor længe har du været på arbejdsmarkedet, hvor længe har du været medlem af en a-kasse?
Det er da to gode, sunde principper, som vi har været enige om i mange år, og ordningen findes stadig væk, men det er efterhånden meget, meget få, der får mulighed for at benytte sig af den, fordi man samtidig har forringet selve ordningen og forringet muligheden for at bevare sine dagpenge.
En nedslidningspension af en eller anden karakter vil jo ikke trække god arbejdskraft ud af arbejdsmarkedet, for den er møntet på folk, der ikke kan arbejde.
Den er da interessant, når man er varm tilhænger af, at alle skal arbejde længere, fordi vi lever – hvem vi så end er; det er et åbent spørgsmål, for nogle lever længere og nogle lever kortere – længere.
Det er jo begrundelsen, og så er restlevetiden interessant.
Og de tal og den undersøgelse, jeg refererer til, viser jo, at den fattigste fjerdedel af danske mænd, hvis de er heldige, får et år eller to, hvor de er på folkepension, mens den rigeste fjerdedel får 10 år mere.
Det er sådan set sagen i en nøddeskal.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-05:
Det er fuldstændig korrekt.
Men når der bliver sagt, at der er en stigende ulighed i sundhed, og at den er målt på baggrund af stigende ulighed i levealderen, er det forkert, hvis man ser på befolkningen under et, for der falder forskellen.
Befolkningen under et får en mere ens levealder.
Det, man jo gør, er, at man måler på restlevetiden for de +30-årige.
Det er der, jeg siger, at det skyldes, at der er nogle mennesker – og det er jo en meget, meget positiv udvikling – som i dag bliver 30 år, men som i 1986 ikke ville være blevet 30 år.
De ville slet ikke tælle med i den her statistik, fordi de uheldigvis ikke ville være blevet så gamle.
Det er derfor problematisk at bruge den undersøgelse til at indføre en ordning for alle mennesker, for den vil trække god arbejdskraft ud af arbejdsstyrken og gøre os fattigere.
Det, vi skal gøre, er at sørge for, at vi får et sundhedsvæsen, som bliver endnu bedre til at opfange dem, der har problemer, og sørge for, at de får en god behandling.
Og der må man bare sige, at når man så ser på den forventede levealder og på, hvordan det vil være i fremtiden for dem, der tidligere og også nu lever i kortere tid, vil de få en endnu større stigning i levealderen, end de har nu.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-05:
Jeg synes, det er lidt af det sædvanlige talhokuspokus, der kommer fra hr. Joachim B. Olsen.
Skal vi ikke lige få de præmisser, som både hr. Karsten Hønge og jeg har talt ud fra, på plads, nemlig den undersøgelse, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og Statens Institut for Folkesundhed lavede?
Det er derfra, jeg har tallet om, at den rigeste fjerdedel af de danske mænd i gennemsnit lever, til de er 82 år, og at den fattigste fjerdedel kun bliver 72 år.
Og den forskel er vokset; det er det, den undersøgelse viser.
Det gør den jo, fordi den forventede restlevetid for 30-årige ufaglærte mænd i perioden fra 1987 til 2009 er steget med 2,9 år, mens mænd med en videregående uddannelse har oplevet en stigning i restlevetiden på 4,2 år.
Den øgede forskel findes også blandt kvinder.
Det er bare for at nævne et enkelt tal.
Vil hr. Joachim B. Olsen anerkende den undersøgelse?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-05:
Det, der er problemet med den analyse, som man bruger her, er, at man laver den konklusion, at det er, fordi folk har nogle bestemte job, at de bliver nedslidt, altså at lavtuddannede bliver nedslidt hurtigt.
Men det går jo begge veje.
Det er man nødt til at tage med, når man laver en ordning, som gælder for hele befolkningen.
Det her forslag vil være dyrt.
Det vil ikke være i proportion med de udfordringer, de har.
Det, at folk lever længere, er godt.
Der er sikkert ting, vi kan gøre bedre i vores sundhedsvæsen – sørge for at fange folk hurtigere.
Det er det, vi skal blive bedre til.
Det er ikke at lave nye ordninger, som gør os fattigere som helhed.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-05:
Jeg synes da også, det er fantastisk, at vi alle sammen lever bedre og har flere sunde år, og at vi også gennemsnitligt lever længere.
Det er for de fleste mennesker jo sådan set en udmærket ting.
Men hvad hjælper det – det er det, der er pointen – de mange borgere, som på trods af gennemsnittet fortsat dels dør lang tid før, hvad man gennemsnitligt gør, dels især får betydelig færre år som seniorer og især får færre sunde år.
Jeg mener, sådan et gennemsnit er jo ikke til brug for noget som helst andet end statistik – og så for dem, der er på den grønne gren.
Men dem, der er i nedslidende brancher, eller dem, der på anden vis er blevet slidt ned enten fysisk eller psykisk, kan da ikke bruge sådan en henvisning til, at vi i gennemsnit lever længere, og at det sikkert kommer til at gå bedre i fremtiden.
Så efterlader man jo i dag alle de mange borgere uden hjælp.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-05:
Ja, jeg anerkender, at der er nogle job, der er mere nedslidende end andre job.
Men når ordføreren taler om en stigende ulighed i levealder, er det jo vigtigt, at man ser på, hvad det er for en analyse, der ligger til grund for det.
Og den analyse tager ikke højde for, at der er flere, der bliver 30 år, end tidligere.
Hvis der nu ikke var flere, der blev 30 år, end tidligere, så havde man ikke oplevet den stigning, så det er på baggrund af noget, der er ekstremt positivt.
Det er vigtigt at tage med.
Dem, som bliver på arbejdsmarkedet, dem, som har et godt helbred, lever længere.
Alle grupper lever længere, har bedre sundhed.
Dem, der oplever den største stigning i levealder, er dem, der førhen døde tidligere.
Man ser simpelt hen det positive, at dem, som tidligere havde en kortere levealder, er dem, der oplever den største stigning i levealder lige nu.
Derfor er der ikke behov for det her.
Der er ingen grund til at tro, at den udvikling ikke skulle fortsætte.