Frank Aaen (EL), 2010-06-10:
Men det rejser jo det store spørgsmål, hvorfor det kun er den lille flok rige, der sidder hernede foran mig, der skal betale.
Hvorfor er det ikke alle rige, der skal betale?
Det er jo symbolpolitik, når det er nogle få mennesker, der skal betale lidt, som oven i købet, efter de har fået skattelettelser, stadig væk scorer 47.000 kr. ekstra i 2010-penge.
Hvad har alle de andre rige gjort, siden de ikke skal bidrage?
Vi har gennem tiderne indhentet en lang række svar fra skatteministeren, hvorved vi har fået påvist, at hvis man tog de 10 pct. rigeste i Danmark, som tjener mere end 500.000 kr., og sagde, at vi ruller de skattelettelser, de har fået i 2010, som udgør op til flere hundrede tusind kroner pr. næse, tilbage, er der 7,3 mia. kr. til statskassen.
Hvorfor vælger regeringen at lade 7,3 mia. kr. blive hos de rige, som knap nok ved, hvad de skal bruge dem til, fordi de har nok i forvejen?
Hvorfor lader man de penge ligge der og i stedet for går på jagt hos børnefamilierne?
Hvad er baggrunden for det valg?
Man kunne tjene meget mere ved at gå efter de 10 pct. rigeste i samfundet og så lade børnefamilierne være i fred.
Vi har sagt: Hvorfor ikke indføre en omsætningsafgift på aktier?
Sådan en havde vi for få år siden, men den afskaffede man.
Vi har spurgt om, hvad man ville få ind, hvis man lavede en omsætningsafgift på aktier.
Svaret er, at man vil få 7,6 mia. kr.
Hvorfor laver man ikke sådan en afgift?
Den rammer jo ikke virksomhederne, for virksomhederne har fået de penge, de skal have for de aktier, de har udstedt.
Den rammer jo kun spekulanterne.
Hvorfor er det vigtigere at tage penge fra de arbejdsløse end at tage 7,6 mia. kr. fra dem, der spekulerer?
Hvorfor genindfører man ikke formueskatten?
Når nu riget fattes penge, så ville formueskatten, som vi kendte den indtil for få år siden, give 3 mia. kr. i kassen.
Jeg ved, at ministeren har noget på vej for at få de multinationale selskaber til at betale mere, men det kunne vi jo indregne i regnskabet.
På den måde vil man også meget retfærdigt tage penge fra de multinationale selskaber, der jo ikke bare snyder danskerne for skat, men samtidig snyder ulandene ved ikke at betale skat, og det er i et omfang, der mange gange overstiger den samlede ulandsbistand fra vesten til udviklingslandene.
Hvorfor beskatter vi ikke de multinationale selskaber, som har et ansvar for krisen, og som snyder de fattigste i verden, i stedet for at skære ned på ulandsbistanden?
Det hænger ikke sammen.
Hvorfor er det dem, der i forvejen har mindst og er hårdest ramt, som skal have taget fra pengepungen, mens de, der er rige, og som oven i købet snyder bl.a. danskere og mennesker i udviklingslandene, går fri?
Jeg vil bare sige, at hele genopretningspakken med den lillebitte undtagelse, som vi lige har set, er udtryk for, at man tager fra dem, der har mindst, for at betale for at komme ud af den krise, som er skabt af dem, der har mest.
Vi har altså gjort det – det håber jeg at skatteministeren vil bekræfte – at alle de tal, vi har fremlagt i vores genopretningsplan, som også omfatter flere penge fra nordsøolien, bygger på tal fra Skatteministeriet.
Det er ikke nogle tal, vi har siddet og fundet på.
Jeg siger det også, fordi der i går var en journalist, der skrev, at vores forslag er luftige.
Men så er det skatteministerens tal, der er luftige, for vi har altså stillet spørgsmålet, hvad der sker, hvis man gør sådan, og så har vi fået det at vide.
Vi har samlet set fremlagt en plan på godt 40 mia. kr., som kunne fylde noget af det store hul op, som finansministeren har i kassen, uden at tage en eneste øre fra børnefamilierne, arbejdsløse eller de fattigste i ulandene.
Kunne vi ikke få bare et lille svar på, hvorfor man har valgt den sociale profil?
Hvorfor har man ikke sagt, at det er dem, der har flest penge, der skal betale?
Det er oven i købet dem, der har det største ansvar for krisen og fyringerne?