runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-05-13:
Man kan jo godt undre sig over den megen opstandelse, når skatteministeren tilsyneladende er enig i, at det er rigtig fornuftigt at spare på energien, og når ingen kan være i tvivl om, at det her beslutningsforslag vil føre til energibesparelser og ikke gøre ondt på nogen.
Hvis man ellers var resultatorienteret - hvilket jeg godt vil erkende at ideologi en gang imellem kan blokere for - så ville man vel i grunden være glad for det her forslag.
Jeg syntes bare, at vi skulle mindes om, hvad forslaget i grunden handler om.
Så syntes jeg jo, at det var dejligt at høre om det der med sandhedens flamme.
I min ungdom, da jeg var lidt mere venstreorienteret, end jeg er i dag, var der mange mindre grupperinger, som udgav flammende tidsskrifter.
De hed tit noget med flammen og gnisten, og de var alle sammen præget af én ting, nemlig at de ikke var i tvivl om, hvad sandheden var, og at de heller ikke var i tvivl om, hvad virkeligheden var.
Det er rart at høre, at vi har en skatteminister, der er besjælet af den samme ungdommelige iver.
Men jeg vil bare sige, at når man f.eks. ser på, hvad klimaministeren sagde om Det Miljøøkonomiske Råd, da de kom med deres rapport, og når man lægger mærke til, hvad regeringen er i stand til at sige om Det Økonomiske Råd, når de ytrer sig om boligbeskatning, så skal man måske passe på med at hæve dem op foran sig som sandhedens fakkel.
Det kunne risikere at blive overtaget af andre.
Til sidst vil jeg bare sige, at realiteten om kvotesystemet er, at det ikke har fungeret, og at ingen med sikkerhed kan sige, at det kommer til at fungere.
Hvad vi ved er, at EU forventer at løse en stor del af den begrænsning i CO2-udslippet, som man skal gennemføre, ved at købe kvoter i udlandet, i tredjeverdenslande.
Hvad vi også ved er, at når mennesker, som har forstand på miljøeffekterne af det, man gør, undersøger, hvad der sker med de kvoteindkøb, som man i dag foretager, med de investeringer, man laver med henblik på at flytte forpligtelsen fra Danmark til tredjeverdenslande eller for den sags skyld relativt rige lande uden for Europa, så kan de konstatere, at den miljø- og CO2-mæssige konsekvens ganske ofte ikke er nær så positiv. Så et eller andet sted kunne noget jo tale for, at vi, indtil vi har fået etableret tilstanden af den totale, fri konkurrence og det velfungerende kvotemarked, også skulle påtage os en forpligtelse her i Danmark til at reducere CO2-udslippet, så meget som vi magter, idet vi dog må have en forventning om ikke kun at skulle se en vækst i CO2-udslippet i Danmark, som vi har set de senere år, og som er ægte, men også et eventuelt fald.
Det sidste, skal jeg sige, er jeg selvfølgelig helt tilfreds med.
Men til det første er der jo opstået tvivl og diskussion.
Kunne man ikke løse det problem ved i et betænkningsbidrag at skrive, at en forudsætning for vedtagelsen af den her lov er, at der ikke sker forringelser af servicen?
Benny Engelbrecht (S), 2008-05-13:
Selve serviceniveauet for posten i Danmark reguleres ikke igennem det her og denne lov.
Det vil være noget af det, som vi skal kigge på i forbindelse med liberaliseringen.
Men for det andet punkts vedkommende, som hr. Per Clausen spørger om, altså om salg af aktier til CVC, er det fuldstændig korrekt, at hvis ikke den del elimineres i lovforslaget, vil vi ikke kunne støtte det.
Per Clausen (EL), 2008-05-13:
Det er nu til hr. Benny Engelbrechts bemærkninger om, at den meget fokus på, at overskuddet har ført til forringelse af servicen og dårlige arbejdsvilkår for de ansatte, at jeg bare skal være helt sikker på, at jeg har forstået hr. Benny Engelbrecht rigtigt: Skal det forstås sådan, at Socialdemokraterne ikke vil stemme for det her lovforslag, medmindre man får to ting, nemlig for det første en garanti for, at der ikke sker forringelser af postvæsenet, af servicen over for borgerne, og for det andet, at der ikke afsættes flere aktier til den her engelske kapitalfond?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-05-13:
Der er jo sådan set ikke noget nyt i, at vi ønsker at give mulighed for, at Post Invest S.A. kan købe yderligere aktier.
Det fremgår allerede af den nuværende lovgivning, at det ligger i kortene, at de skal have mulighed for at købe nye aktier.
Så det er der sådan set ikke noget nyt i.
Det er det, der er forventningen.
Benny Engelbrecht (S), 2008-05-13:
Vi kan altså konstatere, at Venstre gerne vil sælge aktier til en kapitalfond, men ikke vil sælge yderligere aktier til medarbejderne.
Er det sådan, jeg skal forstå ordførerens tale?
Og så vil jeg henvise ordføreren til de høringssvar, der bl.a. er indgået fra 3F, HK Post & Kommunikation og fra LO, der alle anbefaler, at man går ind og udbyder yderligere medarbejderaktier.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-05-13:
Jeg har noteret mig, at medarbejderorganisationerne – bl.a. tjenestemændene - generelt bakker op om denne fusion og føler, at deres interesser er varetaget.
Men jeg mener, at ministeren med det her lovforslag har fundet en god balance, og det er klart, at et eventuelt salg af aktier må bero på en økonomisk vurdering af, hvornår staten Danmark og dermed skatteyderne kan få en fordelagtig situation ud af det.
Men det afgørende er, at vi fastholder en god postbetjening, det vil jeg godt understrege.
Jeg synes, det er positivt, at medarbejderne har en aktieandel her, og den model, som ministeren nu lægger frem, kan vi bakke op om.
Det er en god balance, der er fundet.
Benny Engelbrecht (S), 2008-05-13:
Lad os først få slået fast, at dette lovforslag ikke har noget med liberaliseringen at gøre, men at det, vi taler om i dag, er selve fusionen mellem dansk og svensk postvæsen og om bortsalg af yderligere aktier til kapitalfonden CVC, hvilket dette lovforslag også åbner mulighed for.
Jeg vil gerne stille ordføreren et spørgsmål.
Det er jo en del af dette forslag, at man ganske vist kan sælge en yderligere aktieandel til CVC Capital Partners, kapitalfonden CVC, men man er ikke samtidig parat til at udstede yderligere medarbejderaktier, til trods for at det jo er en af de ting, som kan skabe incitament for fastholdelse af medarbejdere og ikke mindst sikre rekruttering af nye medarbejdere, hvilket også fremgår af en del af høringssvarene i forbindelse med loven.
Det er et af ønskerne fra nogle af de høringsberettigede.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-05-13:
Jamen Venstre ønsker ikke forringelser.
Vi ønsker forbedringer.
Som det også fremgik af min ordførertale, vil vi netop i forbindelse med liberaliseringsprocessen gå ind og fastsætte nogle politiske servicemål, som skal overholdes inden for et liberaliseret marked.
Nej, det er vigtigt, at vi har nogle politisk fastsatte servicemål, som skal efterleves overalt i Danmark, og at vi har en befordringspligt, der sikrer, at vi har en god postbetjening over hele Danmark, også i landdistrikterne.
Venstre går ikke efter, at vi skal have mindre end 6 dages omdeling.
Vi har i debatten peget på, at hvis vi kan få nogle åbenlyse fordele på en række andre områder, så er vi da villige til at diskutere det med andre partier, men vi har ikke noget ønske om, at der ikke skulle være post om lørdagen.
Per Clausen (EL), 2008-05-13:
Nu vil jeg ikke gå så vidt som til at bede hr. Kristian Pihl Lorentzen love, at vi får en postservice på samme niveau, som vi havde, før hele den her markedsgørelse startede, for det tror jeg er helt urealistisk at forestille sig.
Men jeg vil bare spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen, om hans ord nu skal forstås på den måde, at Venstre er garanten for, at der i det kommende år ikke kommer yderligere forringelser af postservicen, altså at vi er sikre på at få bragt post ud 6 dage om ugen, at vi er sikre på, at betjeningen i landdistrikterne ikke bliver forringet; kort og godt at postbetjeningen fremover kun kan blive bedre.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-05-13:
Det er klart erfaringen fra andre lande, der har gennemført postliberalisering, bl.a. i Sverige, at når man efter en overgangsperiode kan begynde at indhøste fordelene og gevinsterne ved en liberalisering og dermed øget konkurrence, ja, så vil det på den anden side komme borgere og virksomheder til gode.
Og det er det, der er hensigten med det her.
Hvis ikke det kom borgerne og virksomhederne til gode, så skulle vi ikke beskæftige os med det.
Så det er klart målet, og vi har i Venstre fuld tillid til, at vi på et konkurrenceudsat postmarked vil få en mere effektiv postbetjening på den anden side af det.
Derfor går vi efter en øget liberalisering til gavn for borgerne.
Per Clausen (EL), 2008-05-13:
Nu er det jo spændende at høre hr. Kristian Pihl Lorentzen, der lover os bedre postbetjening i fremtiden, når liberaliseringen er gennemført.
For i den proces, som har gjort Post Danmark klar til at blive endeligt privatiseret og få markedet fuldstændig liberaliseret, har vi set den ene forringelse af postbetjeningen efter den anden.
Hvad baserer hr. Kristian Pihl Lorentzen sine forventninger på, når han mener, at den her aftale, for slet ikke at snakke om den endelige liberalisering, lige pludselig skulle føre til forbedringer?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-05-13:
Hensigten med dette lovforslag er at muliggøre den planlagte fusion imellem på den ene side Post Danmark A/S og på den anden side det svenske postvæsen, Posten AB.
Endvidere bemyndiges transportministeren til at sælge yderligere aktier i Post Danmark til Post Invest S.A., der i øjeblikket ejer 22 pct. af aktierne i Post Danmark.
Venstre hilser den planlagte postfusion velkommen.
Det gør vi af følgende grunde: For det første mener vi, at fusionen vil skabe en ny og mere robust postvirksomhed, der er rustet til at operere på et europæisk marked med stigende konkurrence i de kommende år. For det andet mener vi, at der ved dette dansk-svenske samarbejde kan høstes en række driftsmæssige fordele, der kan komme postens kunder, dvs. borgere og virksomheder, til gode, bl.a. på it-området, der i sagens natur er en stor udgiftspost for en postvirksomhed.
For det tredje mener vi, at selskabskonstruktionen omkring fusionen gennemføres på en måde, så danske interesser bliver tilgodeset, og således, at medarbejdernes interesser bliver tilgodeset.
For det fjerde er det vigtigt for os, at de nuværende operative postselskaber i Danmark og i Sverige bibeholdes efter fusionen.
Det betyder, at vi fortsat vil have de velkendte røde postkasser med posthornet over hele Danmark.
Samtidig vil jeg gerne understrege, at den nævnte postfusion her ikke ændrer på, at vi snarest muligt bør gennemføre en yderligere liberalisering af posten.
Brevpostområdet skal liberaliseres i hele EU i senest 2011.
Venstre ser gerne, at vi fra dansk side sigter mod en liberalisering 1-2 år tidligere.
Målet er at få brudt det danske postmonopol for derved at sikre en mere effektiv og bedre postbetjening af borgere og virksomheder.
I forbindelse med de kommende politiske forhandlinger om yderligere liberalisering er det vigtigt for Venstre, at vi samtidig giver postens servicemål et tiltrængt serviceeftersyn.
Det er et politisk ansvar, at vi sikrer en god og moderne postbetjening overalt i landet, også i de landdistrikter, der på mange måder føler sig klemt af udviklingen.
Derfor vil Venstre sikre, at der fokuseres på befordringspligten, der jo har til formål at sikre en god postbetjening overalt i landet, på Nørrebro som på Læsø, til ensartede takster.
Samtidig skal vi politisk fastsætte en række servicemål, der sikrer borgerne en god og gerne bedre postbetjening i et liberaliseret postmarked.
Venstre ser frem til at løse denne opgave i samarbejde med de øvrige partier.
Men tilbage til det konkrete lovforslag, som Venstre kan støtte.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-13:
Det er jo sådan set ikke almindeligt, at man i Folketinget f.eks. giver midler til kræftbehandling og så siger, at kemobehandlingen i øvrigt kun må fixes eller lignende, altså at man stiller den her type rent formelle krav til, hvordan medicin skal administreres.
Jeg vil så give ministeren ret i, at det ikke står direkte i lovforslaget, at man skal fixe medicinen, men ministeren har jo også henholdt sig til, at Sundhedsstyrelsen åbenbart mener, at det her er den eneste rigtige måde at administrere det på, og det er det, som undrer os såre.
Men som vi også hele tiden har sagt, stemmer vi jo for forslaget.
Jeg har et meget, meget stort håb om, at vi får kigget lidt på det her i udvalget, men også, at vi selvfølgelig er meget håbefulde omkring, at man, når man endelig skal implementere det her, så selvfølgelig vil lytte til de brugere, som skal indgå i behandlingen, for det er jo kun på den måde, man får fastholdt folk i rent faktisk at komme med på den her vogn, komme i behandling og ende med en dag at blive stoffri, dem, der orker det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-05-13:
Jeg undrer mig egentlig lidt over den meget lange tale, som fru Sophie Hæstorp Andersen kommer med her, netop fordi der intet er i det eksisterende lovforslag, der forhindrer, at man modtager heroinen på anden vis.
Det, der er afgørende, er, at der er en medicinsk faglig bedømmelse af, hvordan de stærkt belastede narkomaner skal have deres heroin.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-13:
Socialdemokraterne har længe kæmpet for, at en i udlandet benyttet og nu veldokumenteret behandling for de allermest udsatte stofmisbrugere kan blive en del af den palet af behandlingstilbud, der tilbydes danske stofmisbrugere.
Gennem konkrete forslag og høringer er der blevet sat fokus på nødvendigheden af dette behandlingstilbud, der også i oktober 2007 fik Sundhedsstyrelsens opbakning.
Under udvalgsbehandlingen har vi Socialdemokrater rejst spørgsmålet om, hvordan de deltagere, der nu skal være i behandling med ordineret heroin, kan indtage stoffet på anden vis end ved bare at injicere det eller fixe det, som det også hedder i mere almindeligt sprog.
Socialdemokraternes hensigt har været at påpege muligheden for, at misbrugere, der indgår i en behandling, selv skulle kunne vælge, hvordan det her stof skal indtages, gerne på en mere skånsom metode end det at fixe sig, netop ved at sniffe det eller ryge det.
Vi åbner sådan set op for en bred palet, ligesom man har på alle andre områder, hvor man behandler folk med medicin.
Til vores store overraskelse har Sundhedsstyrelsen imidlertid svaret Folketingets Sundhedsudvalg, at man ikke finder indikation for anvendelse af andre former end netop at fixe heroinen til den her gruppe af mennesker.
Det undrer os såre, og det er også derfor, jeg står her i dag.
For det her har givet anledning til, at vi har måttet stille nogle nye spørgsmål uden for betænkningen.
Vi vil gerne have fokus på, hvordan man gør det her i andre lande.
Vi synes, det også kunne være et spændende skridt i Danmark, at vi tillod, at man f.eks. sniffede det.
Men i det hele taget er det vigtigt, at det sundhedspersonale, der skal varetage heroinbehandlingen, selvfølgelig er med på, at det er en kæmpe sundhedspædagogisk opgave, at stofmisbrugere, der længe har fixet sig, og som måske står i en situation, hvor der næsten ikke er en eneste vene tilbage i kroppen, nu får mulighed for også at komme væk fra fixeriet og komme over til en bedre administrationsform, hvis man kan sige det på den måde. Vi ved i dag, at der er stofmisbrugere, som bliver nødt til at stikke sig 10-15 gange pr. fix, før de finder en egnet vene, og det er jo så det, de skal fortsætte med 2-3 gange dagligt, hvis man lægger op til at følge Sundhedsstyrelsens holdning uændret.
Det giver sådan cirka omkring 10.000 injektioner om året, og de kunne jo så i et vist omfang være undgået, hvis man åbner mulighed for, at heroinen i forbindelse med en lægelig behandling for et stofmisbrug kan indtages på anden vis.
Derfor håber vi selvfølgelig, at sundhedsministeren og Sundhedsstyrelsen nu, hvor forslaget kommer tilbage mellem anden- og tredjebehandlingen i Folketingets Sundhedsudvalg, vil overveje det her og tillade det, således at vi selvfølgelig sikrer, at den her behandling rent faktisk kommer stofmisbrugerne til gode, rent faktisk får dem til at blive i behandling, og at de også kan gennemføre behandlingen på en god og ordentlig vis og endda ende med efterfølgende at stå bedre sundhedsmæssigt.
Det er vel egentlig det, skadereduktion handler om.
Kim Christiansen (DF), 2008-05-13:
Tak for det.
Ministeren nævnte, at der inden tredje behandling vil foreligge et udkast til en aftale med CVC.
Jeg forstod ikke rigtig, om det var over for Finansudvalget eller det var over for Trafikudvalget og Folketinget.
Det var den ene ting.
Så vil jeg også godt lige høre ministerens holdning til en sådan aftale med CVC
: Er det her et totaludsalg af aktier, eller er det den ejerandel, man stillede i udsigt i aftalen fra 2005?
Carina Christensen (KF), 2008-05-13:
Som jeg sagde før, er det sådan, at det lovforslag, som vi behandler her og nu, alene indeholder en bemyndigelse til at gennemføre fusionen og så også til at sælge flere aktier i Post Danmark A/S.
Men selve aktiesalget og fusionen kan ikke gennemføres uden Finansudvalgets godkendelse.
Det, vi bestræber os på, er at få de her aftaler med CVC færdige inden tredjebehandlingen af det her lovforslag og så forelægge det for Finansudvalget.
Det er Finansudvalget, der skal godkende det.
Hvis det er muligt at inddrage Trafikudvalget også, vil vi selvfølgelig også gøre det på fortrolig vis.
Men det er altså Finansudvalget, der skal godkende det.
Der blev spurgt, om det er et totaludsalg.
Vi lægger op til at leve op til den aftale, der er indgået med CVC tilbage i 2005, og det betyder, at CVC skal tilbydes at købe flere aktier.
Men jeg vil gerne understrege, at det, der er helt afgørende for os i de videre forhandlinger med CVC, er, at den danske stat ønsker at fastholde bestemmende indflydelse.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-13:
Jeg kan godt forstå, at man gerne vil se skattepolitikken i et større hele - det går vi Socialdemokrater også meget ind for.
Men der er jo ikke nogen grund til, at et så simpelt og enkelt forslag, der er fuldstændig gennemskueligt, og som ikke ødelægger noget som helst i skattesystemet, men til gengæld gør en grøn indsats på afgiftsområdet, bliver gjort til et problem.
Jeg synes måske hellere, at den konservative ordfører skulle vende det om og sige: Hvad er problemet?
Det her er et godt forslag.
Alt det andet er i mine øjne bare dårlige undskyldninger.
Her er et forslag, som selv om det er SF, der fremsætter det - faktisk godt kan være et godt forslag, vil jeg sige til De Konservative.
Det er et super forslag, der hjælper på klimaet - hjælper på det hele.
Kan I ikke bare sige ja?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-13:
Jeg skal da beklage over for fru Mette Gjerskov, hvis hun føler, at jeg har hældt det her meget brutalt ned ad brættet.
Vi har naturligvis drøftet det her beslutningsforslag i vores folketingsgruppe.
Det, jeg egentlig sagde - og som jeg gerne vil gentage over for fru Mette Gjerskov - er, at jeg synes, at det her skal ses i et bredere perspektiv, hvor vi kigger på de grønne afgifter som en del af det arbejde, som Skattekommissionen foretager - og så derefter træffer beslutning, om man skal regulere på det.
Jeg synes også, at det her skal ses i sammenhæng med de meget store udfordringer, vi står over for i de ikke kvotebelagte sektorer - ikke mindst i relation til nedbringelsen af CO2, hvor vi skal reducere med 20 pct. inden 2020.
Er det primært dér, vi skal lægge indsatsen, frem for på et område som det her, som ikke rigtig rykker i den sektor?
Mette Gjerskov (S), 2008-05-13:
Jeg ikke helt forstå, hvorfor Det Konservative Folkeparti i den grad hælder det her forslag ned ad brættet i stedet for at gå konstruktivt ind i drøftelserne.
Vores ordfører, hr. Thomas Jensen, foreslog, at man jo bare kan tilbageføre provenuet for ikke at komme i karambolage med skattestoppet.
Så det er jo i sig selv ikke noget problem.
Altså, det er, som om regeringen bare vil sende alting i udvalg og kommissioner.
Hvorfor skal vi ikke handle nu og finde en konstruktiv løsning på det her forslag - og så ellers komme derudad?
Det er jo et godt forslag, som vil hjælpe klimaet.
Jeg kan slet ikke se nogen grund til ikke at skulle støtte det.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-13:
Jeg vil starte med at afsløre, at Det Konservative Folkeparti heller ikke kan støtte dette beslutningsforslag fra SF.
Der er ingen tvivl om, at der er gode intentioner bag beslutningsforslaget, men for det første mener vi - som også ministeren var inde på - at forslaget, som det ligger her, klart er i strid med skattestoppet.
Og det er jo en ganske god grund til at afvise det.
For det andet har vi jo altså også en Skattekommission, der i øjeblikket arbejder med mange af de her spørgsmål, og derfor synes jeg, at det vil være fornuftigt at se, hvilke konklusioner Skattekommissionen når frem til.
Det er jo sådan, at der i punkt 2 til kommissoriet står, at skattereformen skal fremme regeringens ambitioner på klima- og energiområdet ved at tilskynde privatpersoner og virksomheder til at handle på en miljørigtig og energibesparende måde.
Derfor synes jeg, at det er rimeligt at se det her tema i et større og bredere perspektiv på baggrund af Skattekommissionens anbefalinger.
Jeg vil sige - som andre ordførere også har været inde på - at vi grundlæggende også ser meget store problemer i den internationale handelspolitik omkring det her.
Der synes vi helt klart, at Danmark har en forpligtelse til at gå foran og sikre, at der bliver større konkurrence på det her område.
Der er også den store informationsindsats, som det kræver at gøre danskerne bevidste om, at det er en god forretning at købe lavenergipærer frem for glødepærer.
Det synes vi også er vigtigt.
Man kan så drøfte, om man skal spænde en afgiftsskrue - om det er det, som skal være motiverende - eller om man skal informere folk om almindelig sund fornuft på det her område og få dem til at inddrage det i deres hverdag.
Der kan måske godt være lidt forskel på, fra hvilken vinkel man ser på tingene.
Men grundlæggende er vi enige i intentionerne om, at vi måske godt kan kigge på vores afgifter - og vores grønne afgifter generelt - for at se, om det er hensigtsmæssigt at flytte nogle omkostninger fra afgifter.
Der vil også være både mulighed for og provenu til at sænke skatten på arbejde og dermed give folk incitament til at agere på en energimæssig og miljømæssig fornuftig måde.