runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Henriksen (KF), 2012-11-01:
I dag behandler vi den nye lov om læreruddannelsen, og fra Konservatives side takker vi for et godt forhandlingsforløb og et resultat, som vi er godt tilfredse med.
For vores børn er Danmarks fremtid, og de skal have verdens bedste folkeskole og de dygtigste lærere.
Højere faglighed og fokus på dannelse skal kendetegne læreruddannelsen, hvor lærerjobbet er et af de vigtigste job overhovedet herhjemme.
Reformen sikrer, at læreruddannelsen bliver fagligt stærkere og mere attraktiv.
Fremover skal adgangsbegrænsning på læreruddannelsen kombineret med optagelsessamtaler
sikre, at fremtidens lærere bliver de bedst kvalificerede.
For frafaldet på læreruddannelsen er med sine knap 40 pct. alt for stort, og med denne adgangsbegrænsning sikrer vi, at ikke færre søger ind, men at mere velkvalificerede søger ind.
Vi skal motivere de dygtigste til at undervise i folkeskolen.
Målet med reformen er, at lærerne underviser i fag, de har undervisningskompetencer i, så eleverne i folkeskolen i højere grad møder lærere, der har en faglig fordybelse i netop det fag, der er på skoleskemaet.
Undervisningen skal være i top, og derfor skal lærerne også selv være uddannet i de fag, så de på sikker og inspirerende vis kan formidle viden videre til eleverne.
Samtidig betyder den nye aftale, at dannelse vil gennemsyre uddannelsen, nøjagtig som Konservative har kæmpet for.
Morgendagens lærere bliver bedre til at undervise eleverne i kristendomskundskab, livsoplysning og medborgerskab og dermed til at ruste dem til at deltage og tage et medansvar for et samfund med frihed og folkestyre.
Vi er glade for, at det ikke lykkedes regeringen at slagte dette fag, som det først blev foreslået.
For folkeskolen handler naturligvis om at uddanne vores børn bedst muligt, men det handler i høj grad også om dannelse.
Nu løfter vi lærerens kompetence til både at danne og uddanne eleverne.
Det er utrolig vigtigt, at vi har fundamentet i vores skole, som er en bevidstgørelse af hele den livsanskuelse, som Danmark bygger på, og det, som vi har tilfælles.
I en tid, hvor vores værdier er under pres, bliver undervisning i faget KLM, som det jo blev forkortet til, desto vigtigere.
Og med stor tilfredshed har vi noteret, at både Danmarks Lærerforening og de lærerstuderende, som oven i købet er til stede oppe på tilhørerrækkerne, har været enige heri.
Nu mangler vi så selve udformningen af kompetencemål, og også her vil Konservative stå vagt om dannelsesfaget i læreruddannelsen.
Også lærernes grundfaglighed i klasserumsledelse, relationskompetencer og kompetencer i forhold til inklusion styrkes med reformen, og det er meget positivt.
Men vi havde også gerne set, at læreruddannelsen var blevet 5-årig, og det ønske deler vi med Danmarks Lærerforening.
Desværre må vi bare erkende, at der ikke var flertal for dette i forligskredsen.
Men jeg håber på, at det er en idé, der blot skal modnes, og at de øvrige partier om nogle år vil være parate til at tage forslaget med ind på forhandlingsbordet.
Konservative kan naturligvis støtte dette lovforslag, og vi følger udviklingen tæt, så vi sikrer, at intentionerne bag aftalen også føres ud i livet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-11-01:
Jeg synes faktisk, at Venstres ordfører svarede rigtig, rigtig godt på det spørgsmål, som fru Rosa Lund stillede.
Jeg er fuldstændig enig med Venstres ordfører her.
Det drejer sig altså om, at vi har højnet kvaliteten.
De nye uddannelser her arbejder jo ikke med ECTS-angivelser for de enkelte fag, men med overordnede ECTS-rammer.
Og det er op til professionshøjskolerne – det er også den tillid, vi viser – at afgøre, hvordan man ved hjælp af netop fagmoduler vil sikre, at de studerende har forudsætningerne for at imødekomme netop de her kompetencemål, som er rigtig afgørende, og som er dem, Venstres ordfører også var inde på.
Ambitionsniveauet skal højnes, og det kommer vi til at kunne måle i forhold til de kompetencemål, vi sætter, og selvfølgelig ved at følge, hvordan det går, og ikke afhængigt af nogle centralt fastsat ECTS-point.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-01:
Det har jeg faktisk svært ved at svare på, det beklager jeg meget.
Jeg er ikke godt nok inde i reformen af uddannelsen til at kunne svare på, om det bliver relevant.
Det er jeg ked af at jeg ikke kan give et svar på, og jeg vil meget gerne vende tilbage til det spørgsmål.
Men som hovedbærende princip synes jeg jo altid, at de organisationer, der bliver berørt af ændret lovgivning, skal inddrages så vidt muligt.
Det er desværre det eneste, jeg kan sige lige nu.
Rosa Lund (EL), 2012-11-01:
Jeg har fuld forståelse for ønsket om at afbureaukratisere; det tror jeg at de er rigtig glade for ude på professionshøjskolerne.
Det mener vi i hvert fald i Enhedslisten at man bør have. Så jeg vil bare, hvad angår de her kompetencemål, som ordføreren selv fremhæver som noget, der er rigtig vigtigt, spørge ordføreren: Vil SF så sikre eller i hvert fald arbejde for, at de studerendes organisationer og de faglige organisationer på folkeskoleområdet er med til at definere kompetencemålene?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-01:
Altså, når man giver noget mere frihed, og når man afbureaukratiserer og deregulerer, er det jo altid med den risiko, at der sker forskelsbehandling.
Det er altid den risiko, man må tage med.
Vi har gerne villet give mere frihed lokalt til at indrette sig, og så er der den risiko for, at der kan være en lille smule forskel.
Men der er jo de her kompetencemål, som definerer det samme for alle studerende, og vi sætter nu fokus på, hvad lærerne skal kunne, når de kommer ud, og ikke så meget på, hvad de skal igennem.
Det kan der være en smule forskel på, men det, de skal kunne, når de kommer ud, skal være det samme.
Jeg forstår godt ordførerens bekymring.
Vi skal selvfølgelig følge det her.
Rosa Lund (EL), 2012-11-01:
Jeg ved godt, hun er ny i det, men jeg vil stille et spørgsmål alligevel.
Man lægger jo med forslaget til ny læreruddannelse op til, netop med den her ECTS-ramme, at der kan være forskel på, hvordan læreruddannelsen ser ud på Skive Seminarium eller læreruddannelsen i Skive, som det jo hedder nu, og på læreruddannelsen Blaagaard/KDAS.
Det vil altså sige, at den nationale standard forsvinder.
Så vil jeg bare spørge SF's ordfører: Mener SF ikke, at man skal have de samme muligheder, uanset om man er lærerstuderende i Skive eller lærerstuderende ude på Blaagaard/KDAS?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-11-01:
Det er meget spændende, det er min første ordførertale på det her område.
Det er også med en vis bæven, at jeg må læse op, for jeg kan måske forvente nogle spørgsmål fra Enhedslisten eller andre, som jeg så må forholde mig til, når de kommer.
Mange af os kan jo huske en eller, hvis vi har været heldige, flere rigtig gode lærere fra vores skoletid – lærere, der gjorde en forskel, gjorde undervisningen spændende eller sikrede børnene god trivsel.
Det er jo lærerne, som er alfa og omega i vores skolesystem med hensyn til netop at sikre, at børn får lyst til at lære mere og lære for livet, og at de kan se tilbage på deres skoletid som en god tid.
Det her lovforslag har jo til formål at styrke læreruddannelsen.
Forslaget er en udløber af forliget om folkeskolen, som vi i SF er glade for.
Det brede forlig fra juni sikrer en ny, fagligt stærkere og mere attraktiv læreruddannelse, der skal løfte morgendagens folkeskole.
De nye tiltag skal kunne tiltrække og fastholde endnu flere fagligt dygtige studerende med talent for og lyst til at undervise.
Med lovforslaget ændres regelstyringen af læreruddannelsen, så den fremover vil blive reguleret ved en uddannelsesbekendtgørelse med hjemmel i lov om erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser på linje med de fleste andre professionsbacheloruddannelser.
Hovedformålet er afbureaukratisering og falder i tråd med princippet fra forliget.
SF ser positivt på lovforslaget.
Det er vigtigt, at læreruddannelsen har et højt fagligt niveau, så de færdiguddannedes kompetencer kan modsvare folkeskolens behov.
Jeg ser frem til arbejdet i udvalget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-11-01:
Jeg håber meget, at professionshøjskolerne får styrket undervisningen, og at der vil være undervisningstimer – det er noget af det, jeg ved ministeren vil følge meget tæt.
For det er klart, at der skal være timer, for at man kan modtage undervisning.
Den almene dannelse har sin egen eksamen, og den vil vi følge meget grundigt, og det vil være i kompetencemålene, at professionshøjskolerne skal leve op til netop de høje kvalitetskrav, som vi stiller med den her nye uddannelse.
Rosa Lund (EL), 2012-11-01:
Jeg er fuldt indforstået med, at man har lavet en ECTS-ramme for professionshøjskolerne og for læreruddannelsen, men det med at styrke den almene dannelse undrer mig bare stadig væk lidt.
For når man laver en ECTS-ramme og putter rigtig mange ting ind i den, som man jo har gjort med det her nye fag, pædagogik og lærerfaglighed og almendannelse, så er der jo noget, der må falde fra.
Altså, der kan jo ikke være plads til det hele.
Så derfor har jeg stadig væk meget svært ved at se, hvordan man styrker den almene dannelse.
Men måske kan ordføreren svare på, hvad det så er, der ikke skal være der for de studerende, som næsten ikke har nogen undervisningstimer.
Det vil jeg gerne have et svar på.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-11-01:
Jeg kan kun sige, at jeg er enig med spørgeren i de pågældende betragtninger, og lad os kigge på dem i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Rosa Lund (EL), 2012-11-01:
Der er jo mange ting, man kan gribe fat i, og jeg kunne ønske mig, at vi kunne være hernede i salen og diskutere den her læreruddannelse resten af dagen, for det er jo grundlæggende, når det handler om uddannelse af folkeskolelærere – det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Men jeg vil bare spørge om noget af det, som ligger mig mest på sinde, og det er det her med praktikken, for jeg er rigtig glad for, at ministeren siger, at man vil lave en stærkere praksiskobling på uddannelsen, også i undervisningen.
Er det ikke vigtigt, at de lærerstuderende er i små praktikteam, altså mindre end dem, de er i i dag, så de rent faktisk får noget erfaring selv med at undervise elever i folkeskolen, så de får tid til at lære, hvad det egentlig vil sige at undervise, hvad det vil sige at lave klasserumsledelse, og hvad det vil sige at inkludere alle de visioner, som vi har for folkeskolen?
Får vi ikke udlevet dem bedst, hvis de lærerstuderende prøver det i praksis?
Det handler om det her med, at man nu kun skal i praktik tre gange på 4 år.
Det ser jeg stadig væk som en forringelse.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-11-01:
Det, der er korrekt forstået, er, at karteldannelser er samfundsskadeligt, og vi ønsker at gøre opmærksom på, at samfundsskadelig virksomhed skal straffes.
Og det skal straffes ikke kun med bøder, for man kan pålægge en virksomhed at betale en bøde, men en fængselsstraf angår en person, som må gå ind og tage den straf.
Det er derfor, vi mener, at den strafudmåling med fængselsstraf er den rette, når der er tale om samfundsskadelig kriminalitet, som der er i det her tilfælde.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-01:
Når man fremsætter forslag om, at strafniveauet skal forhøjes på et område, er det jo ofte, fordi man ude i virkeligheden har oplevet, at de straffe, som er blevet givet, har været på for lavt et niveau, i forhold til hvad man synes er rimeligt.
Det plejer at være sådan, når vi har med den almindelige straffelov at gøre, at det er konkrete domme, hvor man synes at strafniveauet er alt for lavt, der resulterer i, at der er folketingsmedlemmer, partier, regeringer, der stiller forslag om, at straffene skal skærpes.
I det her tilfælde forekommer det, som om man ikke har nogen henvisning til domme, der har været for milde.
Er det korrekt forstået?
Helle Sjelle (KF), 2012-11-01:
Så håber jeg, at formanden har styr på klokken.
Efter Det Konservative Folkepartis opfattelse er et sundt og veldrevet erhvervsliv en forudsætning for vækst og velstand, og derfor er det jo også vigtigt, at det netop forbliver sundt.
Det skulle det her forslag gerne være med til at sikre, og derfor er vi også umiddelbart positive over for det.
Men jeg vil dog gerne understrege – også i lyset af de bemærkninger, som andre ordførere er kommet med – at vi under udvalgsarbejdet meget, meget gerne vil have set lidt nærmere på de indvendinger, hvad angår fængselsstraf og bødeniveau, som en lang række erhvervsorganisationer er kommet med.
For der er jo kommet indvendinger imod det her.
Det medfører fængselsstraf at deltage i karteller, bødeniveauet bliver forhøjet og derudover gennemføres der flere andre ændringer, som skal være med til at sikre en effektiv håndhævelse og efterlevelse af loven – tiltag, der gerne skulle være med til styrke konkurrencen i det danske erhvervsliv, og en konkurrence, som vi ikke kan komme uden om at der er et stort behov for, fordi det betyder noget for produktiviteten og dermed væksten og velstanden her i landet.
Så selv om konkurrencen er blevet forbedret de senere år, er konkurrencen i Danmark endnu ikke på niveau med de bedste lande, og Danmark har også meget høje priser i forhold til andre lande, som vi normalt sammenligner os med.
Der er altså rigtig god grund til at gøre noget for at styrke konkurrencen, og derfor støtter vi også som udgangspunkt det her forslag.
Men jeg vil endnu en gang meget gerne påpege, at der er altså nogle områder, som vi meget gerne vil have belyst nærmere under udvalgsbehandlingen, og det håber vi så kan lade sig gøre.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-11-01:
Nu er det jo spørgeren, der spørger, og svareren, der svarer, og jeg svarer sådan set ud fra det, som jeg mener er det rigtige at svare i den her situation.
Jeg vil ikke stå og nævne eksakte tilfælde og nævne virksomheder eller personer her fra talerstolen.
Jeg vil gøre opmærksom på det materiale, der ligger forud for det her konkurrencelovforslag.
Det er det, der har fået os til at sige, at der simpelt hen er behov for, at vi får skærpede straffe.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-01:
Det ville jo hjælpe på den her diskussion, hvis fru Mette Reissmann kunne fremlægge eksempler på, hvor den her lovgivning, som man nu fremsætter, burde finde anvendelse.
Altså, hvis man historisk – det behøver ikke at være inden for de sidste 10 år, hvis man ikke kan finde noget der, man kan også gå tilbage i de sidste 20 eller 30 år, hvis det er nødvendigt for at finde eksempler, hvor det her er en helt klar nødvendighed – kunne fremlægge de eksempler på, at her var der altså behov for den her lovgivning, så ville det hjælpe utrolig meget på overbevisningskraften hos regeringen og hos regeringens ordfører, vil jeg sige.
Måske er det bare sådan, at regeringen ikke helt har forstået, hvad jeg sagde her på talerstolen, nemlig at behovet for den her slags konkurrencelovgivning faktisk er blevet mindre med årene, fordi danske virksomheder i stigende grad udsættes for international konkurrence, som gør, at det er meget svært at lave lokumsaftaler.
Mette Reissmann (S), 2012-11-01:
Hvordan forestiller hr. Ole Birk Olesen sig så, at man skulle kunne komme lige præcis den her meget alvorlige økonomiske kriminalitet, vi taler om, til livs, hvis ikke man anvender metoder, som hr. Ole Birk Olesen refererer til i sin ordførertale, som f.eks. netop at aflytte telefonsamtaler, at anmode om at få udleveret en harddisk og i øvrigt undersøge deslige?
Hvis hr. Ole Birk Olesen var bekendt med retspraksis på området, ville han jo se, at det har været anvendt ikke blot i dansk ret, men også inden for EU-retten igennem flere årtier, for det er faktisk desværre den eneste måde at kunne komme så vidt som til at stoppe det på.
Men konkret: Hvordan har hr. Ole Birk Olesen tænkt sig at skulle kunne dæmme op for disse ting, hvis ikke det skal ske på den måde, som regeringen fremlægger?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-01:
Jeg tror, det er mennesker. Forhandling
Mette Reissmann (S), 2012-11-01:
Jeg vil sige, at det jo er interessant at høre hr. Ole Birk Olesen komme med sine holdninger til, hvordan regeringen ønsker at komme en meget alvorlig økonomisk kriminalitet til livs.
Det bringer mig i hvert fald til bare at stille et meget kort spørgsmål, for jeg kunne godt tænke mig at høre, hvem hr. Ole Birk Olesen tror leder virksomheder – om det er en maskine, eller om det er mennesker?
Karl H. Bornhøft (SF), 2012-11-01:
Jeg kan love med det samme, at ordføreren meget gerne vil reflektere over det her og ville være dybt taknemlig, hvis også spørgeren gjorde det.
Jeg opfatter spørgsmålet sådan, at spørgeren har et meget stort behov for at fortælle, hvorfor Dansk Folkeparti ser sådan på det her forslag.
Jeg er her så som repræsentant for et andet parti og fortæller, at for os er det et spørgsmål om, at vi sætter det ind i en samfundsmæssig sammenhæng, og at det her for os faktisk betyder en ligestilling i forhold til anden kriminalitet.
Det, der jo så er det utrolig lykkelige og fine i den her situation, er jo, at vi har forskellige partier – så kan vi også have forskellige synspunkter, og så er der jo næsten lige ved at være en mening med, at vi er her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-01:
Jo, men ordføreren ved jo udmærket, at det sådan set ikke er det, der er vores dagsorden i den her sag.
Det er jo ikke, at vi ikke går ind for, at det skal være meget, meget vanskeligt at gennemføre de her typer af kriminalitet.
Vi går jo også ind for, som jeg også sagde i min ordførertale, at der gerne må komme strengere straffe, hvad angår de økonomiske sanktioner og de ting, som vi ved generelt er dem, der opleves som den største straf for den her type af virksomheder.
Og der er det altså, at det er de økonomiske sanktioner – bøder, som jo også ser ud til at blive markant forøget i det her lovforslag – som vi er tilhængere af, fordi vi selvfølgelig også synes, at man skal gøre op med de her karteldannelser.
Det er bare principielt spørgsmålet om det her med fængselsstraffen, som fylder utrolig meget i debatten.
Nogle, der typisk taler imod fængselsstraffe, er nu bannerførere for fængselsstraffe, og nogle af os andre, som plejer at sige, at vi egentlig gerne vil have højere fængselsstraffe, er så lidt mere kritiske og prøver på at trække lidt i nødbremsen.
Det er jo det, der er det morsomme, kan man sige, i den her sag.
Jeg synes måske også, ordføreren skulle prøve at reflektere lidt over netop det kuriosum i sin ordførertale.
Mette Reissmann (S), 2012-11-01:
Jeg skal på vegne af Socialdemokraternes erhvervsordfører, hr. Benny Engelbrecht, som er på udenlandsrejse i øjeblikket, læse følgende tale op:
Overordnet set kan lovforslaget om ændring af søloven vist godt beskrives som en sammensat helhed med skibe som fællesnævner.
Først og fremmest gennemføres den internationale konvention, der i form af en forsikringspligt pålægger skibsejeren at dække udgifterne til fjernelse af vrag.
Derudover går Danmark på to områder videre end konventionen.
For det første udvides forsikringskravet til også at gælde for mindre skibe under konventionens grænse.
Det sker ud fra en betragtning om, at det ikke er rimeligt, at det offentlige skal afholde udgifterne til at fjerne vrag, der f.eks. er til skade for sejladssikkerhed og fiskeri.
For det andet udvides anvendelsesområdet i forhold til konventionen, så bl.a. reglerne om en forsikring ikke kun skal dække den såkaldte eksklusive økonomiske zone, men også søterritoriet.
Det giver god mening, eftersom hovedparten af vragene netop ligger i søterritoriet.
Forslaget indeholder desuden også en forbedring af klageretten for skibspassagerer.
Det er i overensstemmelse med EU's passagerrettighedsforordning, og dermed opnår skibspassagerer samme rettigheder som bus-, tog- og flypassagerer.
I kølvandet på ulykken med »Costa Concordia« lægger forslaget desuden op til, at skibsførerne kan idømmes straf, hvis pågældende forsømmer forpligtelsen til at hjælpe passagerer ved en søulykke.
Sidst, men ikke mindst, pålægges skibsejere desuden en årlig afgift for at have et skib registreret.
På den måde bliver administrationen mere effektiv, og vores skibsregister bliver holdt opdateret.
Formålet med en årlig afgift er at give skibsejerne et incitament til at afmelde skibe, som enten ikke længere eksisterer, eller som ikke længere anvendes til erhvervsmæssig brug.
Ved samme lejlighed ophæves derfor registreringsafgiften for fritidsfartøjer.
Dog skal det understreges, at afgiften ikke pålægges bevaringsværdige skibe, der er en del af den danske kulturarv.
Socialdemokraterne kan tilslutte sig forslaget.
Hans Andersen (V), 2012-11-01:
I Venstre er vi sådan set optaget af at få mest mulig sundhed for pengene, og når der allerede i høringssvarene til behandlingen af det her lovforslag står, at man skulle overveje at kigge i retning af Norge, hvor man netop har en model, som jeg synes lyder rigtig fornuftig, og hvor man ikke har et fordyrende mellemled, der hedder private forsikringsselskaber, så var det måske en overvejelse værd, som jeg også synes den socialdemokratiske ordfører skulle tænke over.
For det handler nemlig om at få mest mulig sundhed for pengene.
Jeg synes, det ville være uheldigt, hvis vi bruger mange kroner på, at privathospitalerne forsikrer sig gennem private forsikringsselskaber, og at de så ender med at sende regningen videre til Danske Regioner.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-11-01:
Nu hørte vi Venstres ordfører, hr. Hans Andersen, sige, at det, at privathospitaler og klinikker skal tegne en forsikring for de skader, de påfører patienterne, bliver dyrere for samfundet mere generelt.
I begge udsagn er det, ligesom man lægger til grund, at gode, velfungerende privathospitaler åbenbart vil have meget svært ved at tegne forsikringer.
Er det virkelig Venstres forventning, at nogle af de privathospitaler, vi har i Danmark, og som Venstre taler varmt for skal løse flere opgaver, ikke kan opnå en nødvendig forsikring, uden at det bliver meget, meget dyrt?