runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2013-06-25:
Det er en meget interessant holdning, De Konservative lægger frem.
Det er jo muligt i dag f.eks. at gå ind og finde ud af, hvad en læge udskriver af medicin, uden at der er en stor og forfærdelig debat om, at vi kan gå ind og finde ud af, hvordan udskrivningsmønsteret er.
Nu vil man gerne vide, hvad det er, lægerne koder for og behandler for, og så er det pludselig en kæmpe skandale.
Og man kan også godt finde ud af at anonymisere data.
Så grundlæggende har jeg meget, meget svært ved at forstå den konservative bekymring og egentlig også PLO's bekymring, for den udspringer af, at man slet ikke ønsker at dele data om kvalitet, men alene ønsker at sige, at det er man stået fuldstændig af på, frem for at diskutere, hvordan det kan gøres på en god og ordentlig måde, hvor alle kan være med.
Jamen jeg kender godt erfaringerne fra udlandet, og et lignende belønningssystem lavede de jo også på de engelske hospitaler, hvor det så bare var i modsat retning, altså at hvis man lavede fejl, blev man trukket i budgettet og andre ting.
Og det er da klart, at vi skal være bekymret over de erfaringer, men det er jo ikke ensbetydende med, at vi i Danmark skal til at udveksle data og give penge til lægen, alt efter om dataene er gode eller dårlige.
Så vil jeg egentlig bare afslutningsvis gerne have den konservative ordfører til at bekræfte, når man står i så lang tid og taler brændende om, hvad regionerne kunne finde på at lave af udbud, den dag der er et ledigt ydernummer, at det vel egentlig kun er interessant, hvis lægerne rent faktisk gør alvor af deres trussel om at indlevere deres ydernummer.
For hvis man ikke gør det, har vi i dagens Danmark stadig væk praktiserende læger, som ejer deres praksis, og det kan ingen lave om på.
Det er kun, hvis lægerne gør alvor af deres trusler, hvad jeg bestemt ikke håber at de gør.
Det ville være meget ærgerligt for patienterne.
Benedikte Kiær (KF), 2013-06-25:
Jeg vil virkelig anbefale hr. Jonas Dahl at læse det, så han kan se, at det blot er en lille præcisering i forhold til data og kodning.
Så vil hr. Jonas Dahl nok se, at der ikke er den store forskel.
Ja, vi ønsker også at hæve kvaliteten, men så forstår jeg bare ikke, hvorfor hr. Jonas Dahl synes, det er helt o.k., at der ikke stilles de samme kvalitetsmæssige krav, men at der kun er krav om en vis ensartethed i kvaliteten, uanset om det er almen praksis, som vi kender det i dag med familielægeinstitutionen, eller om det er de kommende udbudsklinikker og regionsklinikker, for der har ministeren jo meget klart svaret, at det vil hun ikke blande sig i, altså om det skal være den samme kvalitet med speciallægeuddannelse i almen medicin.
Det må de selv finde ud af, blot der er én speciallæge i almen medicin i de fremtidige udbudsklinikker og regionsklinikker.
Jonas Dahl (SF), 2013-06-25:
Jeg tror ikke, vi bliver uenige om, at vi gerne vil hæve kvaliteten generelt i sundhedsvæsenet.
Det synes jeg sådan set også at regeringens initiativer rimelig bredt viser.
Men det, ordføreren var inde på tidligere, var netop koblingen mellem honorarer og data, og det passer jo simpelt hen ikke.
Det helt afgørende har været netop f.eks. i sundhedsaftalerne at sikre, at lægerne ikke bare kan sige, at der vil de i øvrigt ikke være med til at lege.
Der skal lægerne også være forpligtede til rent faktisk at indgå i det i forhold til sundhedsaftalen.
Det er jo et af de elementer, der ligger i det her.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre: Hvad er så De Konservatives løsningsforslag?
Nu har der jo været en konflikt – det er vi fuldstændig enige om.
Jeg havde også håbet og ønsket, og det tror jeg at vi alle havde, at man kunne have løst det regionerne og PLO imellem.
Men nu står vi jo så i en situation, hvor PLO – og det har så været fremme de seneste dage, og det har i øvrigt også fremgået, når man har holdt møder med dem – bare gerne vil have nogle flere penge.
Er det det, De Konservative vil give dem?
Benedikte Kiær (KF), 2013-06-25:
Sådan som det fremgår, er der jo stadig væk samarbejdsudvalget.
Her sidder de praktiserende læger, og her skal man være enige om, at der er nogle læger, der har en adfærd, som ikke lige er som alle mulige andre lægers.
Det system har fungeret før, og det vil også kunne komme til at fungere fremadrettet med det her lovforslag, sådan som vi kender det.
Så der bliver sådan set ikke ændret så meget ved det.
Med hensyn til data ser jeg det som det primære, når vi skal samle data ind, at det skal sikre en højere kvalitet.
Det er sådan set også det, der er sket fra de praktiserende lægers side gennem systemet med datafangst og alle de ting med registreringer, som vi har i dag.
Jeg håber da, at det her lovforslag er med til at videreudvikle det.
Jeg er bare bekymret for, at hvis det skal til at være sådan, at vi bevæger os ned på enkeltlægeniveau, vil vi bevæge os væk fra det, som vi også kender fra sygehusvæsenet, hvor de ikke går ned på enkeltlægeniveau, men på afdelingsniveau.
Camilla Hersom (RV), 2013-06-25:
Jeg kunne ikke rigtig gennemskue, om fru Benedikte Kiær havde andre holdninger, dengang hun var medlem af regionsrådet, end hun har nu, men lad det ligge.
Et andet spørgsmål, som jeg egentlig savnede i talen, er, at det her lovforslag jo også handler om andet end bare at sikre lægedækning der, hvor der ikke er det i dag.
Det handler også om at virkeliggøre den vision, vi faktisk har i Danmark, om et sammenhængende sundhedsvæsen, hvor sundhedsaftalerne er en fuldstændig bærende del af det, og hvor det er utrolig vigtigt, at der kan ske en planlægning på tværs af systemerne.
Her er det jo også en selvstændig pointe, at der skal være mulighed for at tjekke op på, at de ydelser, man betaler for, rent faktisk er dem, der bliver leveret.
Har Det Konservative Folkeparti nogen forslag til, hvordan man skal finde ud af at regulere det, når de ikke støtter det her lovforslag, som skal dæmme op for konflikten og sikre, at de ting også bliver bragt i orden?
Lovforslaget handler i virkeligheden om mange forskellige ting, herunder at sikre de her aftaler på tværs af systemerne, og de praktiserende læger får jo også indflydelse på beslutningerne.
Karina Adsbøl (DF), 2013-06-25:
Da vores ordfører ikke er til stede i dag, vil jeg læse hendes tale op: Danmark står over for store udfordringer i sundhedsvæsenet.
Derfor forstår vi ikke fra Dansk Folkepartis side, hvordan man kan træffe nogle beslutninger hen over hovedet på dem, som det handler om, sådan som ministeren nu har gjort det med det her forslag.
Og jeg citerer fra Altingets artikel, hvor det betegnes som et vidtgående lovforslag:
Professor i offentlig markedsaktivitet Karsten Naundrup Olesen, Syddansk Universitet, har gennemgået lovforslaget i samarbejde med Kent Kristensen.
Som ekspert i offentligt og privat samarbejde betegner han lovforslaget som særdeles vidtgående i forhold til den indflydelse, som regioner og kommuner vil få over de praktiserende læger i eksempelvis sundhedsaftalerne.
Faktisk mener han, at lovforslaget afgørende bryder med den retspraksis, man i Danmark har omkring aftaler.
»Det er uhyre sjældent, at to aftaleparter kan aftale noget, som en tredjepart er tvunget til at udføre.
Lovforslaget betyder reelt, at dele af de ledelsesmæssige beføjelser, kommuner og regioner har over ansat personale, i princippet også kommer til at gælde for de praktiserende læger,« siger Karsten Naundrup Olsen.
« I Dansk Folkeparti er vi bekymrede for patienterne, specielt dem, som ikke kan søge andetstedshen, eller de patienter, som ministeren nu smider ud af sygehusene. Der tilgår ikke flere penge, og alligevel bliver regionerne og Bent Hansen ved at nedlægge sengepladser.
De har begge to udtalt, at det fortsætter de med, for nu skal borgerne ikke mere være patienter.
Ifølge PLO er der næste år ca. 30.000 patienter, som skal behandles i eget hjem frem for i hospitalsregi – vi siger sygehuse i Jylland.
Da aftalen betyder, at praksislægen oftere skal ud på hjemmebesøg til patienter, der ofte er mere svækket end normalt, bør disse besøg udløse økonomi, så lægerne har de ressourcer, der skal til for at ansætte det personale, som kan sikre den nødvendige kapacitet.
I og med at hospitalerne spares for ca. 30.000 patienter, som ikke er indlagt, må der selvfølgelig sørges for, at ressourcerne følger patienterne.
Det siger sig selv, at hvis vi i dag har patienter indlagt, kommer det til at kræve noget mere, når de bliver udskrevet hurtigere til eget hjem og overgår til at være de praktiserende lægers ansvar.
Derfor har Dansk Folkeparti stillet et ændringsforslag om økonomien, så vi sikrer, at alle patienter kan sikres den lægefaglige hjælp, som de har brug for.
Vi støtter samtidig ministerens ændringsforslag, som samtidig vil rette op på de skævheder, der er i lovforslaget.
Men hvis der ikke er flertal for ændringsforslagene, kan vi ikke stemme for lovforslaget ved tredjebehandlingen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-06-25:
Mange tak.
Jeg vil gerne stille fru Benedikte Kiær et spørgsmål.
Nu lyder det her i slutreplikken, at det her lovforslag er en udvanding af almen praksis – jeg vælger nemlig at kalde det almen praksis frem for familielægen, for det er sådan, jeg anser den del af vores sundhedsvæsen i dag, hvor 3.600 alment praktiserende læger driver deres egne private virksomheder og sælger en ydelse til det offentlige.
Fru Benedikte Kiær siger, at almen praksis også skal fungere godt i fremtiden.
Altså, det fremgår meget tydeligt af lovforslaget, at hele intentionen bag det er at få almen praksis til at fungere godt i fremtiden, til at fungere endnu bedre i fremtiden.
Er fru Benedikte Kiær klar over, at der er egne af Danmark i dag, hvor det er særdeles vanskeligt at få alment praktiserende læger hen?
Dermed er der en usikkerhed, utryghed og en mistillid til, at det offentlige formår at skaffe alment praktiserende læger til alle hjørner af Danmark.
Vil fru Benedikte Kiær give udtryk for, om lovforslaget her vil give den offentlige instans – her tænker jeg på regionerne, som har fået det overordnede ansvar for at drive almen praksis, altså den decentrale del af vores sundhedsvæsen – bedre kort på hånden til at sikre, at alle egne af Danmark i fremtiden vil være godt dækket med alment praktiserende læger?
Camilla Hersom (RV), 2013-06-25:
Tak for det.
Som ordføreren selv påpeger, er der jo meget, meget bred enighed om, at de praktiserende læger er et utrolig væsentligt element i det danske sundhedssystem, ja, faktisk selve omdrejningspunktet for, at det fungerer.
Derfor er mit spørgsmål egentlig ret enkelt: Hvad skulle være baggrunden for, at regionerne de steder, hvor der står en praktiserende læge parat til at etablere sig, investere i en klinik, varetage opgaven og løfte den i det område, skulle ønske at finde en anden løsning?
Altså hele det her lovforslag og diskussionen handler jo netop om, hvad man gør i de tilfælde, hvor det ikke er muligt, hvor det system, vi har med privatpraktiserende læger, som køber deres egen klinik, så at sige ikke kan levere, fordi der ikke er nogen, der ønsker at etablere sig der.
Så kan fru Benedikte Kiær ikke løfte sløret for, hvorfor regionerne skulle være interesseret i at drive en anden udvikling frem frem for netop at satse på at få det system, vi har, og som fungerer, til at fungere der, hvor det kan?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-06-25:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at vi har demokratiske processer, som gør, at alle parter bliver hørt.
Vi har haft en høringsperiode på det her lovforslag.
Der kom rigtig mange svar ind, og der blev også lyttet meget kraftigt.
Det bevirkede, at der blev lavet mange præciseringer og justeringer, bl.a. i retning af at alment praktiserende lægers organisation, PLO, kommer med i det, der kommer til at hedde praksisplanudvalget, kommer til at sidde til bords sammen med kommunalpolitikere og regionspolitikere i et forsøg på at finde ud af, hvad der er af særlige hensyn, der skal tages i den enkelte region.
Vil fru Benedikte Kiær ikke bekræfte, at de her ændringer og justeringer er lagt ind i lovforslaget, og måske også bekræfte, at det, der har været væsentligt i lovforslaget set med regeringspartiernes øjne, har været, at vi også fremover skal bygge på et aftalesystem, hvor organisationen af praktiserende læger sammen med arbejdsgiverdelen eller regionerne, som driver regionernes sundhedsvæsen, fremover skal blive enige om tingene, inden de effektueres?
Benedikte Kiær (KF), 2013-06-25:
De muligheder er der jo sådan set allerede i dag, ved at man har undtagelsesbestemmelsen.
Det vil sige, at hvis man ikke kan finde en praktiserende læge, der gerne vil overtage et ydernummer, så har regionen mulighed for i en kort periode, 2 år, at lave en regionsklinik.
Med det her lovforslag bliver den mulighed for regionsklinikkerne udvidet til 4 år.
Det er sådan set okay, men der er ikke nogen periodeafgrænsning i forhold til udbudsklinikkerne.
Der, hvor jeg synes det store problem er, er, at man ikke først spørger, om der er en praktiserende læge, som gerne vil etablere sig med et lægehus, gerne sammen med nogle andre, i et givent område.
Derimod kan man gå ind og lave de her udbud i stedet for regionsklinikker, og vi ved jo bare, at med de her klinikker, som vi taler om, regionsklinikker og nok også de her udbudsklinikker, vil man nok ikke kunne skabe de her langvarige patient-læge-relationer, som vi netop ved er en kæmpe styrke ved almen praksis i dag, ved at en læge investerer millioner af kroner i sin praksis.
Så jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke prøver at gå ud og undersøge, om der er en praktiserende læge, der gerne vil etablere sig i området, først.
Jeg kan ikke lige helt genkende det, som hr. Flemming Møller Mortensen siger, i forhold til hvad jeg har sagt i min ordførertale.
Hvis man læser de bemærkninger, vi har i den her betænkning, vil man også kunne se, at vi kvitterer for, at ministeren har ændret lovforslaget, så lægerne også er med i praksisudvalget.
Men vi synes bare, det kunne være godt, at der var ligeværdighed i forhold til de beslutninger, der blev taget, ud over placering af almen praksis rundtom i landet, for vi har også en interesse i, at der selvfølgelig er praktiserende læger til borgere i alle egne af landet.
Vi vil bare gerne have, at det er en speciallæge i almen medicin, man har adgang til, ligesom vi gerne vil have, at der er ligeværdighed, så man er enig om de opgaver, man skal i gang med.
Og det havde vi gerne set havde været endnu tydeligere i lovforslaget.
Bjarne Corydon (S), 2013-06-27:
Nu har jeg jo bare svaret rigtigt, at det ikke nødvendigvis bliver bedre af, at det er langt, i hvert fald ikke i min optik, og det er jo rigtigt, at der er lavet en udligningsreform af regeringen.
Der er ikke nogen aktuelle planer om at lave en til, om jeg så må sige, men der føres jo en meget omfattende og – synes jeg – ganske ambitiøs politik for at give det, man nogle gange kalder for Udkantsdanmark, en hjælpende hånd i forhold til de udfordringer, der er der.
Jeg tror da ikke, at det er mere end 1 døgn siden, man fordelte – tror jeg frit efter min hukommelse – 400 mio. kr. i det, man kalder for nedrivningspuljen, præcis i den sammenhæng.
Så det er jo en forkert fremstilling, at der ikke skulle være en betydelig aktivitet i forhold til den problemstilling.
Rosa Lund (EL), 2013-06-27:
Tak, og tak for den fine gennemgang af kommuneaftalen.
Jeg vil gerne spørge lidt uddybende til den gennemgang.
I kommuneaftalen står der, at der skal frigøres 1,2 mia. kr. fra fritidstilbuddene i kommunerne som følge af aftalen om folkeskolereformen.
Kan finansministeren redegøre for, hvad det får af konsekvenser for de forskellige fritidstilbud, der er til børn i skolealderen i kommunerne?
Så skal jeg måske spørge på en lidt anden måde: Kan finansministeren så bekræfte, at når der frigøres 1,2 mia. kr. fra fritidstilbuddene, betyder det ikke, at der bliver fyret en masse af de pædagoger, som i dag arbejder i fritidshjem og i SFO'er?
Bjarne Corydon (S), 2013-06-27:
Det vil jo blive håndteret helt konkret fra kommune til kommune.
Det er kommunerne, der driver skolerne og driver dagtilbuddene.
Men den generelle bevægelse og det, der ligger i folkeskolereformen, er jo ikke, at der skal være færre mennesker til at tage sig af vores børn.
Det tror jeg bliver rigtig godt for børnene, og det må være det primære.
Jeg tror i øvrigt også, det bliver meget interessant og spændende for de pædagoger, der kommer til at arbejde med det.
Jeg forventer mig meget af den opgave, de vil løse der.
Lars Dohn (EL), 2013-06-27:
På folkeskoleområdet har man en overskrift, som hedder: Fuld kompetenceudvikling, og det er jo glædeligt, at man har sat fokus på det, for Danmark ligger og roder nede i bunden af OECD-landene, hvad angår forbrug af midler til efteruddannelse af lærere.
Det er faktisk kun Tjekkiet og Tyrkiet, der bruger færre penge forholdsvis end Danmark.
Men problemstillingen er jo, om det her kan give et nødvendigt løft, for pengene skal bruges til linjefagsudvikling, inklusion, klasseledelse, faglig opdatering, specialkompetencer til forskellige grupper og it-udvikling.
Og da der kun er afsat, hvad der svarer til lidt under 2.000 kr. pr. lærer, så bliver det altså til mindre end en kursusdag pr. lærer i gennemsnit.
Er det regeringens ambition for et kompetenceløft?
Bjarne Corydon (S), 2013-06-27:
Det kan jeg næppe i detaljer på 1 minut, men det følger jo af den folkeskolereform, der er vedtaget, og hvor kommuneaftalen er den, om man så må sige, økonomiske side af sagen, altså aftalen med kommunerne om, hvordan den aftale kan føres ud i livet i praksis, og hvilken økonomi der følger med.
Men flytter også nogle mennesker fra det ene sted til det andet, for det er kendetegnende ved folkeskolereformen, at pædagogerne får en ny rolle i folkeskolen, hvilket jeg i øvrigt personligt venter mig meget af og meget positivt af.
René Christensen (DF), 2013-06-27:
Det var sådan et lidt hurtigt svar fra ministeren, fordi det, jeg egentlig ville spørge ind til, var, at det ikke er lang tid siden, vi kiggede på en kommunal udligningsreform, hvor vi jo, dagen efter at den var indgået, så kunne se, at nu kom det til at gå rigtig fantastisk ude i de her udkantskommuner, hvor man fik pengene ført ud.
Men det, der så skete efterfølgende, var jo, at alle de her ekstra tilskud, som kommunerne havde haft før, eksempelvis de kommuner, som har meget landbrugsjord, fik de så ikke mere.
Det kunne det være fint nok at få 20-25 mio. kr. fra udligningsreformen, men når man så efterfølgende fik at vide, at de 19 millioner, man havde fået for det her meget landbrugsjord, fik man ikke mere, så var det jo en gave, der ikke varmede ret længe. Så derfor er spørgsmålet til ministeren: Når ministeren kan se, som jeg også hører ministeren anerkender, at der er utrolig stor forskel på kommunerne i dag, hvor vi ser den her fraflytning fra land til by, og den kan vi nok ikke stoppe, er der behov for endnu en gang at kigge på den kommunale udligning, sådan at vi kan få et mere lige Danmark i stedet for det, vi ser i øjeblikket, hvor vi har kommuner, som står utrolig svært i forhold til den økonomiske ramme, og andre kommuner, som har den udfordring bl.a. med anlæg.
Derfor er det jo godt, at anlægsrammen er hævet for nogle, men for andre kommuner er det jo fuldstændig ligegyldigt, for de har ikke midler til at finansiere det med.
Bjarne Corydon (S), 2013-06-27:
Jeg er så sikker på, at det vil glæde hr. René Christensen, at en del af aftalen – som jeg gennemgik – er en ganske betydelig hjælp på likviditetssiden til de kommuner, der har vanskeligheder med det.
Så den del af det er drøftet med kommunerne.
Der er også taget højde for det i den aftale, der er indgået.
At aftalerne med kommunerne er forskellige, ved vi alle sammen.
Men aftalen indgås jo med Kommunernes Landsforening og gælder for kommunerne under et, hvor der så er andre dele af måden, vi styrer kommuner på, der tager højde for deres forskelle.
René Christensen (DF), 2013-06-27:
Også tak til finansministeren for gennemgangen her.
Der er ingen tvivl om, at der da er gode ting i aftalen, og så er der også mindre gode ting i aftalen.
I Dansk Folkeparti anerkender vi fuldt ud, at der er det her aftalesystem mellem KL og regeringen.
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren om noget, for når de aftaler bliver lavet – jeg kunne også høre det sådan på ministerens retorik – taler man om kommunerne som en samlet enhed.
Og så vil jeg spørge ministeren: Er ministeren ikke enig i, at vi har 98 kommuner, som er meget forskellige?
Hvis man tager Københavns Kommune, som når op til serviceloftet og ikke kan bygge daginstitutionerne nok i forhold til den tilflytning, der er til kommunen, og så tager en udkantskommune, som ikke engang har midler til at udfylde serviceloftet og ikke har behov for at bygge nyt, men faktisk har behov for at rationalisere sin bygningsmasse, er det sådan set der, vi har den store udfordring, for jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at de økonomiske aftaler jo selvfølgelig skal overholdes.
Kommunerne skal ikke have budgetoverskridelser, men de tal, som hr. Frank Aaen også omtaler her, viser jo tydeligt, at der faktisk er kommuner, der ikke har midler til at løfte op til serviceloftet.
Har ministeren taget initiativer til at få kigget på den del af det?
Bjarne Corydon (S), 2013-06-27:
Jeg mener ikke, der er nogen som helst grund til at så tvivl om kvaliteten af den måde, Finansudvalget arbejder på, og den måde, det foregår på, for jeg finder det helt igennem demokratisk.
Men vi behandler selvfølgelig også et forslag som det her, når det er fremsat, ingen tvivl om det, og på den måde synes jeg, Folketinget håndterer de her spørgsmål helt og aldeles udmærket og ganske demokratisk.
Det er jo rigtigt, at der har været nogle resultater, for så vidt angår kommuner og regioner, som har ligget med afstand til det, man har aftalt.
Det gjaldt så også, før man begyndte at – om jeg så må sige – underskride budgetterne, der var der nemlig en tendens til at overskride budgetterne i et meget voldsomt omfang og i en meget lang årrække.
Derfor er det måske ikke specielt politisk ophidsende, men til gengæld rigtigt, at svaret på den problemstilling er god økonomistyring.
Frank Aaen (EL), 2013-06-27:
I forhold til, hvad der var aftalt kommunerne kunne bruge til service – nu må vi se, hvordan det går – er der over 4 år i hvert fald skåret 17-18 mia. kr.
Det er for 17-18 mia. kr. mindre velfærd, end der oprindelig var afsat i aftaler med skiftende regeringer.
Det er dog alligevel noget af en dramatisk udvikling, og det synes jeg måske godt kunne fortjene lidt mere respons.
Det andet er, om ikke det er en god ting, at det her debatteres i åbenhed i Folketinget og ikke bag lukkede døre i Finansudvalget?
Bjarne Corydon (S), 2013-06-27:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg er nu helt tryg ved den måde, vi traditionelt i Folketinget, altså i Finansudvalget, har behandlet de her ganske rigtig vigtige aftaler, og det er jo rigtigt, at jeg gennemgår deres indhold, men det, vi vel ret beset tager stilling til ved behandlingen af det her forslag, er jo Enhedslistens indstilling til, hvad der bør gøres og ikke aftalerne som sådan.
Så jeg er for mit eget vedkommende, og det tror jeg gælder hele regeringen, tryg ved, at det foregår, som det traditionelt er foregået.
Så i forhold til det mere indholdsmæssige spørgsmål vil jeg sige, at der jo på den problemstilling, der rejses, som jeg også gjorde gældende i min tale, er et svar, som måske lyder mere kedeligt, end man nogle gange kan have lyst til det skal være, når der skal være politisk drama om sagerne, og det er jo at få styr på økonomistyringen.
Det er vigtigt, og det er det ikke bare i kommuner og regioner, det er det også i staten, og det har man ikke haft i fornødent omfang i en årrække, men det skal man have nu, så man hverken får overskridelser i den ene eller anden retning, i det omfang man har set.