runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-04:
Jeg skal forstå det sådan, at Det Radikale Venstre principielt er tilhænger af, at der genindføres fuld omkostningsgodtgørelse, men at det alene er et spørgsmål om økonomisk prioritering.
Men altså, i grundsubstansen synes Det Radikale Venstre at det er rimeligt ud fra en retssikkerhedsbetragtning, at man genindfører fuld omkostningsdækning.
Det er den måde, jeg forstår ordføreren på, og det glæder mig, fordi så er det jo, havde jeg nær sagt, alene en prioriteringskamp om at finde økonomiske ressourcer dertil, mere end det er et spørgsmål om, hvorvidt det er rimeligt eller ej, for det lader til, at vi ser ens på det.
Nadeem Farooq (RV), 2014-12-04:
Jeg vælger at se det som en stor ros til De Radikale, at vi synes, at i en ideel situation ville det egentlig være fint at have den omkostningsgodtgørelse, men samtidig en kritik af, at vi ikke er så gode til at finde de penge til at genindføre omkostningsgodtgørelsen, kan man sige.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-04:
Det var i højsædet, og det skulle der gøres noget ved.
Den daværende skatteminister blev også spurgt til forslaget om fuld omkostningsgodtgørelse, og ligesom den radikale ordfører nu udtrykte den daværende skatteminister sig egentlig positivt om forslaget, men havde ikke lige penge til det.
Nu har der så været et forløb, der har været en finanslovsforhandling, og der foreligger en aftale, og der er mit spørgsmål så bare: Når både den radikale ordfører og den nuværende politiske leder af Det Radikale Venstre i princippet har udtalt sig positivt om det og sagt, at det ville være et glimrende forslag, hvorfor er det så, at man har valgt ikke at prioritere det alligevel?
Nadeem Farooq (RV), 2014-12-04:
Det skete i de dage i 2009, hvor reglerne om omkostningsgodtgørelse til selskaber og fonde blev afskaffet.
Det var VKO, der afskaffede den godtgørelse for at skrabe penge sammen til skattelettelserne i forårspakke 2.0.
Det var jo gode skattelettelser, så der er ikke noget kritik for det, men det er bare vigtigt at have med, når man nu taler om, at retssikkerheden trædes under fode.
Jeg har et par bemærkninger til det med, at retssikkerheden har lidt overlast, for i forbindelse med afskaffelsen af omkostningsgodtgørelsen til selskaber og fonde ændrede man også reglerne, således at selskaber og selvstændigt erhvervsdrivende fik fradrag for udgifter til sagkyndig bistand ved en sagsbehandling ved SKAT.
Dertil skal man lægge, at i forbindelse med Skattekommissionens rapport om lavere skat på arbejde, som indgik i grundlaget for forårspakken og skattelettelserne tilbage i 2009, fandt man heller ikke nogen retssikkerhedsmæssige betænkeligheder ved afskaffelsen af omkostningsgodtgørelse til selskaber og fonde. Det, Skattekommissionen især lagde vægt på, var, at selskaber og fonde i forbindelse med udarbejdelsen af selvangivelsen var bistået af professionelle rådgivere.
Hvis man ser på tal fra Skatteankestyrelsen, synes der heller ikke at være noget grundlag for at postulere, at færre selskaber og fonde klager, i og med at de nyeste tal viser, at antallet af klager er på samme niveau i 2006 som i 2009.
Derfor kan man samlet set sige, at i den ideelle verden, hvis der var penge til det, synes jeg, det ville være en glimrende idé at genindføre omkostningsgodtgørelsen, men det er jo altid en prioriteringsopgave, og i det lys, og når jeg også tænker på, at jeg ikke mener, at det har haft nogen nævneværdig negativ effekt på retssikkerheden, skal jeg sige, at Radikale Venstre ikke kan støtte nærværende beslutningsforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-04:
Nu handler det her forslag jo om virksomhedernes mulighed for at få omkostningsgodtgørelse, og jeg har ikke læst op på, hvad det vil have af bl.a. økonomiske konsekvenser og andre ting for de sager, som hr. Frank Aaen nævner.
Men hvis der kommer et forslag om det, vil vi selvfølgelig læse op på det og tage stilling til det.
Men generelt er vi ganske positive over for, at danskerne og virksomhederne skal have en rigtig god retssikkerhed, når man nu tager kampen op mod det offentlige.
Derfor er vi egentlig ganske positive over for ideen om at kigge på de ting, men jeg er som skatteordfører ikke ekspert i, hvad det lige ville betyde både provenumæssigt og retssikkerhedsmæssigt.
Men lad os kigge på det.
Frank Aaen (EL), 2014-12-04:
Nu spurgte jeg ikke, om Liberal Alliance var imod afgiften – det har jeg forstået – men om, hvad vi så gør for at forhindre, at der kommer så meget NOx-forurening, som der kommer i øjeblikket.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-04:
Ja, Danmark skal leve op til sine internationale forpligtelser.
Men det, vi ikke er enige om, er, om vi har gjort nok i forhold til at sikre vækst og beskæftigelse i Danmark.
Det er fair nok, at det er regeringen og Socialdemokratiets holdning.
Sådan ser vi bare ikke på det fra Venstres side.
Vi mener, der er brug for mere.
Og det er jo så den klare politiske skillelinje: Vil man skabe flere private arbejdspladser i Danmark, eller vil man ikke?
Der er skillelinjen meget klar.
Jens Joel (S), 2014-12-04:
Det er sådan en lidt sælsom debat, for det virker, som om det, vi er uenige om, er det der med, om der skal skabes arbejdspladser, og om vi skal sikre, at der kan produceres i Danmark.
Men det er jo det, vi er enige om, og det er derfor, vi bl.a. har lavet vækstplaner sammen, hvor vi har reduceret energiafgifterne for virksomhederne med 3 mia. kr.
Og derfor vil jeg først og fremmest spørge, bare for at gøre det simpelt: Mener hr. Torsten Schack Pedersen og Venstre, at vi skal leve op til vores internationale forpligtelser, ja eller nej?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-04:
Man burde lave en aftale alle 28 lande imellem, hvor man forpligtede hinanden og sagde, at det er de mål, man har her.
Og der bruger man de instrumenter, man kan bruge, og det er bl.a. incitamentsinstrumenterne.
Der er jo ikke sket gevaldig meget.
Det store, kæmpe tigerspring skete jo frem til 2012, hvor afgiften var mindre, og også før, hvor afgiften slet ikke var der.
Så det her handler altså grundlæggende bare om, at man ville indføre en skat for at give nogle penge til Enhedslisten under finanslovsforhandlingerne.
Jens Joel (S), 2014-12-04:
Nej, det er ikke en skillelinje, for det kan vi godt diskutere.
Det kan vi jo starte på nu.
Men hr. Torsten Schack Pedersen sagde: Ja, vi skal leve op til vores internationale forpligtelser.
Og så spørger jeg bare: Hvis man synes, at NOx-afgiften er en dårlig måde at gøre det på, hvordan vil man så gøre det?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-04:
Men jeg har i de mange år, jeg har været minister, selv været vidne til, at man kan komme med alle mulige tilkendegivelser, specielt på miljø- og klimaområdet, hvor det som oftest kun er Danmark og nogle få andre lande, som lever op til det, med den effekt, at det koster en masse arbejdspladser og økonomi i Danmark, fordi vi i Danmark altid har glorien over hovedet i forhold til alle de andre lande og de i de andre lande ikke implementerer det.
Så hvis man i EU eksempelvis laver bindende aftaler for alle 28 lande, er det fint med os, men det skal ikke bare være i form af hensigtserklæringer på miljø- og klimaplan.
Når det handler om det, er vi i de forskellige lande verdensmestre i at komme med alle mulige løfter, og de eneste, der rigtig implementerer det, er Danmark og et par andre lande.
Det koster på bundlinjen, det koster på beskæftigelsen, og det koster på væksten i Danmark.
Jens Joel (S), 2014-12-04:
Jeg er meget enig med hr. Brian Mikkelsen i, at hvis man skal gøre noget effektivt ved det her, skal det være internationalt.
Nu er det jo bare sådan, at der faktisk er lavet internationale aftaler om det.
Mener hr. Brian Mikkelsen og De Konservative, at vi skal leve op til de internationale aftaler?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-04:
Lad os sige det, som det er: NOx-afgiften er ren skat; det har ren fiskal karakter, at man har sat den op til 25 kr. fra de 5 kr., som den var på i 2010.
Vi er så blevet klogere og vil også fjerne den femkrone, som vi selv var med til at indføre under VK-regeringen, og vi vil fjerne NOx-afgiften helt.
Hvorfor vil vi så det?
For det første vises det af folk, der har undersøgt det her, og af alt den erfaring, der er, at det ikke har nogen effekt, at man har en NOx-afgift, når 90 pct. af forureningen fra NOx'en kommer fra udlandet, og når der er alle mulige andre teknikaliteter, der gør, at det kun er en meget lille del, der kommer fra Danmark.
Når CONCITO, som jo ellers ikke normalt befinder sig på den borgerlige fløj, som miljøvurderingsorganisation har været ude at sige, at de ikke kan måle nogen effekt af NOx-afgiften, må man sige, at vi her har nogle rimelig neutrale iagttagere, som siger, at der ikke er nogen miljøeffekt af, at vi har en NOx-afgift.
Vi ved, at det kun giver penge i kassen sådan ved indgangen, men når man tager udgangen, kan det være, at det danske samfund mister penge.
For hvad betyder det?
Det betyder, at vores danske virksomheder bliver ringere stillet i konkurrencen, og det er altså ikke kun den virksomhed, der ligger i Nordjylland, for vi kan også tage de danske energiselskaber.
De danske kraftværker mister selv ifølge Dansk Energi ca. 250 mio. kr. i tabt eleksport på grund af NOx-afgiften.
De ligger altså over hele landet; de ligger ikke kun i en stor by oppe i Nordjylland.
Så det her skyldes altså kun en ting, nemlig at man ville have nogle flere penge ind i finansloven for 2012, som skulle gives til at forsøde tilværelsen for Enhedslisten.
Man hævede skatter og afgifter med 5,6 mia. kr. i den finanslov.
Det havde kun ét formål, nemlig at hæve de offentlige udgifter.
Der skulle man så bruge nogle skatter og afgifter, og derfor femdoblede man NOx-afgiften, uden reelt at se på, om den havde effekt på miljøet, hvilket de ikke mener i CONCITO at den har.
Man kan også konstatere, at når NOx'en kommer alle mulige andre steder fra, er det nok ikke i Danmark, at man hurtigst og mest effektivt løser det ved at sætte afgifterne op.
Så er det en fælleseuropæisk indsats, der skal til.
Vi er klart for, at man får fjernet NOx-afgiften for at forbedre konkurrenceevnen for danske virksomheder.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-04:
Jeg kan ikke svare på spørgsmålet.
Det kræver mere kyndige folk ud i miljø- og klimapolitik.
Jeg kan bare stå her som skatteordfører og konstatere, at den her NOx-afgift ikke har en god, tilsigtet effekt på NOx-udledningen i Danmark, men til gengæld er til skade for danske virksomheder.
Jens Joel (S), 2014-12-04:
Jamen hvis Det Konservative Folkeparti og hr. Brian Mikkelsen mener, at man skal leve op til internationale forpligtelser, hvordan foreslår Det Konservative Folkeparti så at man gør det, hvis ikke det er igennem en NOx-afgift?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-04:
Vi kan såmænd bakke op om beslutningsforslagene, som ganske vist ikke går så langt i retning af at sænke punktafgifter i Danmark, som vi kunne ønske, men lidt har også ret.
Ideelt set burde man vel egentlig bare afskaffe punktafgifterne på den slags forbrugsvarer.
Jeg siger ideelt set, for det har vi ikke selv fundet finansiering til, men vi har fundet finansiering til, at man kan sænke punktafgifterne på alle grænsehandelsfølsomme varer, så de kommer ned på tysk niveau.
Det er socialdemokraten hr. Jesper Petersen, der har hjulpet os med finde ud af, hvor meget det koster, i et spørgsmål til skatteministeren eller finansministeren.
Det koster 4,1 mia. kr., og så vil alle grænsehandelsfølsomme varer have punktafgifter, der svarer til det tyske niveau for afgifter på grænsehandelsfølsomme varer.
Så har vi stadig væk en udfordring med, at momsen er lavere i Tyskland, men så har vi dog i det mindste styr på afgiftssituationen i forhold til de grænsehandelsfølsomme varer.
Så det har vi med i vores økonomiske program.
Vi har fundet de 4 mia. kr., det koster, og vi har også fundet de 400 mio. kr., som det koster at fjerne den indeksering af punktafgifterne, som blev gennemført med den seneste skattereform med støtte fra Venstre og Konservative.
Jeg forstår godt Venstres og Konservatives argumentation for, at de nu fremsætter beslutningsforslag om noget andet.
Jeg forstår godt, at man i en skattereformaftale kan mene, at de positive sider af sådan en skattereformaftale er så meget større end de negative, og så siger man ja til de negative for at få de positive med; og når der så kommer et andet flertal, håber man på, at man kan få de negative ud.
Så det skal Venstre og Konservative ikke høre et ondt ord for.
Beslutningsforslagene kan vi bakke op om.
Nadeem Farooq (RV), 2014-12-04:
Tak for det.
Jeg kan kun bifalde Dansk Folkepartis skatteordførers opfordring til en samlet borgerlig økonomisk politik i blå lejr.
Jeg mener, at skatteministeren i den grad ramte hovedet på sømmet, da skatteministeren her for kort tid siden nævnte mange af de afgifter, som denne regering har valgt at sløjfe, annullere og lignende.
Vi valgte at annullere en udvidelse af sukkerafgiften; vi valgte at afmontere fedtafgiften; vi fik bugt med den monster store lastbilafgift.
Og sådan er der jo rigtig mange afgifter, som vi – også i samarbejde med de borgerlige partier – har kunnet se ikke var gode for erhvervslivet.
Det var administrativt dyrt for erhvervslivet, der var for store samfundsøkonomiske tab for erhvervslivet.
Det rammer borgerne, og retssikkerheden bliver trådt under fode osv.
Jeg kunne også til den liste føje ligningslovens § 33 A, som jo reelt var en skat på globalisering og udstationering, også en meget, meget skadelig afgift, som vi jo så kunne skade erhvervslivet.
Vi lyttede til erhvervslivet.
Der var store dele af erhvervslivet, som var imod, og det lyttede vi til.
Når man fører skattepolitik og økonomisk politik, som skal være ansvarlig, så handler det om, at pengene skal passe; det handler om, at der skal være stabilitet, men også om, at hvis det er, at man laver nogle ændringer, så skal det være gennemtænkt, og det skal være velargumenteret.
Sådan kan man jo blive ved med at komme med forskellige sporadiske skatteforslag om at lette her og der, men jeg mener, at det kræver et grundigt forarbejde, og det handler om, at pengene også skal passe.
Jeg vil ikke gå ind i de enkelte dele af forslagene, B 29 og B 30, men blot sige, som skatteministeren også var inde på, at vi ikke kan støtte de beslutningsforslag.
Men betyder det så, at vi slet ikke interesserer os for nogle af de afgifter?
Nej, bestemt ikke.
Vi følger udviklingen.
Er det sådan, at vi kan se, at der er nogle afgifter, som det kan være fornuftigt at fjerne på et senere tidspunkt, og er der penge til det, så kan vi overveje det.
Så lad det være mine ord i denne omgang.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-12-04:
Det første forslag, jeg vil kommentere, er B 29, som jo handler om, at Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af 2014 at fremsætte forslag, der aflyser den planlagte indeksering af forbrugsafgifterne.
Jeg synes, det er et lidt sjovt forslag, for det er jo fremsat af Venstre og Konservative, altså de selv samme partier, som var med i skatteaftalen i 2012, som indførte indekseringen.
Så hvis man synes, det var så dårlig en idé at lave denne indeksering, ville det måske have været bedre, at man fra starten havde ladet være med at lave den, fremfor som nu at foreslå at komme af med den.
Indeksering af afgifterne vedrørte bl.a. chokolade, nødder, kaffe osv.
Højere afgifter giver jo højere priser for danskerne, og højere priser på danske varer giver et større incitament til at tage til grænsen og handle ind.
Det øger altså grænsehandelen, og det synes vi i Dansk Folkeparti er ret så skidt.
I stedet for burde man sådan set prioritere at få folk til at lægge deres omsætning i danske butikker for derved at skabe danske arbejdspladser.
Forslaget koster 180 mio. kr., og budskabet fra mig skal sådan set være, at partierne bag det skulle have ladet være med at indføre indeksering.
Så skulle de ikke bruge krudt på at få det afskaffet igen.
Det ville sådan set have været bedre.
B 30 handler om, at man vil pålægge regeringen at afsætte en pulje på 250 mio. kr. i finansloven, der skal målrettes en sanering af punktafgifterne.
I forslaget argumenterer man med, at der er en betydelig administrativ byrde forbundet med de mange afgifter på især fødevare- og miljøområderne, og at mange virksomheder bruger rigtig meget tid på det i forhold til de provenumæssige konsekvenser, det vil få for staten.
Jeg tror, at man nok umiddelbart har ret i den del om, at der kan være en række afgifter, som måske virker ret uhensigtsmæssige, i forhold til hvor meget tid man bruger på dem administrativt, og i forhold til det provenu, det giver.
Men jeg synes nu også, at det her forslag er et meget ukonkret forslag, da man blot siger, at det er en pulje, der er sat af til det.
Jeg synes, det kunne være lidt rart, hvis man var lidt mere målrettet og sagde lidt mere specifikt, hvad det kunne være.
Det med alene at sætte en pulje på 250 mio. kr. af er jo ikke specielt konkret; man ved heller ikke, om det er for meget eller for lidt i forhold til beløbet.
Finansieringen er igen noget, hvor man henviser til finansloven, men som sagt i forbindelse med de andre forslag, vi har behandlet i dag, er der jo ikke en fælles finanslovsaftale mellem partierne.
Så skulle man vedtage det her, er man jo nødt til at sætte sig sammen og prøve på at finde en fælles finansiering.
Karin Gaardsted (S), 2014-12-04:
Tak for det.
Jeg taler på vegne af vores skatteordfører, Astrid Krag.
Med beslutningsforslag B 29 ønsker Venstre og Konservative åbenbart at rende fra regningen for de skattelettelser, som de har indgået aftale med regeringen om i forbindelse med skattereformen i 2012.
Pengene er brugt – meget fornuftigt, synes Socialdemokraterne – til at lette skatten for mennesker med helt almindelige lønninger, til en håndsrækning til enlige mødre og fædre og til at give de pensionister, som har mindst, lidt mere at gøre godt med.
Nu vil Venstre og Konservative så ikke være med til at betale – det er ærlig talt noget uansvarligt.
I stedet ønsker Venstre og Konservative, at pengene skal findes på finansloven for 2015.
Socialdemokraterne er ikke enige i den prioritering.
Med finansloven ønsker vi at styrke fællesskabet med bedre behandling af mennesker med kroniske sygdomme, flere pædagoger i børnehaver og vuggestuer og ekstra hjemmehjælp til vore ældre.
Vi ønsker ikke, at finansloven her i ellevte time skal betale for skattelettelser, når der allerede tilbage i 2012 blev givet håndslag på anden finansiering.
I forhold til B 30 kunne Venstre og Konservative godt tænke sig, at regeringen skulle afsætte en pulje på finansloven for 2015 på 250 mio. kr. til sanering i punktafgifterne.
Der er givet også nogle punktafgifter, hvor der måske kunne ses på, om de fortsat tjener deres formål.
Det skal jeg ikke udelukke.
Vi har et skarpt fokus på hele tiden at gøre det lettere at drive virksomhed i Danmark, for det skal være sådan, at virksomhederne skal kunne koncentrere sig om det, som de er bedst til, nemlig at skabe udvikling og arbejdspladser.
Derfor har vi forbedret erhvervslivets vilkår med to store vækstpakker og en række branchespecifikke vækstplaner.
Vi stræber hele tiden efter, at der skal være en fornuftig balance mellem indtægter til fællesskabet og rimelighed i, hvad punktafgifter og administrative byrder betyder for virksomhederne.
Men hos Socialdemokraterne mener vi ikke, at den balance bedst findes ved at oprette en øremærket pulje på finansloven.
Vi lytter, og vi tager virksomhederne alvorligt og forbedrer gerne deres vilkår.
Samtidig insisterer vi på at føre en ansvarlig økonomisk politik, hvor pengene ikke bliver brugt på tilfældige skattelettelser, men hvor vi prioriterer at styrke vores fællesskab.
Socialdemokraterne kan derfor ikke stemme for de to beslutningsforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-04:
Jeg tror, det ville have været hjælpsomt, hvis man havde hørt efter, hvad der tidligere er blevet sagt fra talerstolen.
Der skete en reduktion; der er andre værktøjer.
Så for at berolige hr. Jens Joel vil jeg sige, at man bare kan tage et eksempel fra, jeg tror, det var elpatronloven i 2005, som uden at lave afgiftspålæggelser, men ved at gøre det attraktivt at udnytte energien bedre, sænkede NOx-udledningen med, jeg tror, det var 1.000 t – uden at straffe virksomhederne, men ved at bruge andre instrumenter.
Og hvis andre lande, der har internationale forpligtelser, mener, at det kan lade sig gøre uden at lave en NOx-afgift, hvorfor skulle det så ikke kunne lade sig gøre i Danmark?
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-04:
Jeg kan ikke genkende, at det her skulle give et problem i forhold til grænsehandelen, som jeg også har redegjort for.
Men så kan man vende det om og sige, at det jo heller ikke ligefrem er, fordi jeg sådan lige oplever, at Venstre står i kø for at komme med en jublende tak for de udfordringer, som den nuværende regering også har været med til at løse, udfordringer, der har ligget tidligere, og som en tidligere regering har skabt, altså eksempelvis fedtafgiften, selv om jeg da er overbevist om, at Venstre er glad for, at vi ikke har den længere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-04:
Jeg synes bare, at det er på sin plads at sige, at vi lavede en skatteaftale i 2012.
Det var en aftale, ikke noget forlig.
Venstre stemte for præcis de ting, der skulle gennemføres, som vi havde aftalt.
Regeringen valgte klogelig – det var så sammen med Enhedslisten – at lade være med at gennemføre det, der hed udstationeringsskatten.
Det synes vi var en god idé, men det vil sige, at inden den nåede at blive indført, valgte regeringen at lade være med det.
Vi råbte ikke forligsbrud eller løftebrud eller aftalebrud, fordi der var en aftale, men det stod regeringen frit for at lave den om.
Så synes jeg bare, det er grotesk at være vidne til, hvad skatteministeren siger om, at vi så forsøger at sige, at noget af det, som var med i aftalen, og som bestemt ikke kom fra Venstres side, nemlig indeksering af afgifterne, er dårligt, at det er ødelæggende, at det koster grænsehandel, og at det vil vi så gerne have taget ud.
Det er der vel ikke noget at sige til.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-04:
På en række forskellige områder kan det være svært at vide helt præcist, hvad Venstre mener, men jeg kan forstå, at det er sådan, at man i alle tilfælde – det håber jeg da også at ordføreren vil bekræfte – vil stå ved de aftaler, man generelt går ind for.
Jeg må indrømme, at jeg fra tid til anden oplever, at der kommer nogle andre meldinger ud i offentligheden, hvor man faktisk kommer til at tro, at det er sådan, at Venstre ikke vil stå ved de aftaler, som de indgår.
Men det håber jeg selvfølgelig at ordføreren generelt kan afkræfte.
Hvorom alting er, er det selvfølgelig klart, at jeg udmærket er klar over det element af polemisk debat, som vi jo altid forventes at have i forbindelse med en finanslov, og derfor er det også helt i orden, at man fremsætter de her beslutningsforslag, det er selvfølgelig slet ikke det.
Men jeg må bare sige, at i forhold til hele diskussionen om en finanslov kan vi selvfølgelig godt få en meget lang debat om, hvorvidt man har fremlagt en samlet økonomisk plan eller ej, men det må nok mere være i netop selve finanslovsdebatten til tredjebehandlingen, til næste debatmulighed, at vi skal tage den og ikke ved behandlingen af der her konkrete beslutningsforslag.