Karen Hækkerup (S), 2014-06-03:
Tak for det, og tak til ordføreren for forslagsstillerne for at rejse den her debat.
Det er en vigtig debat, som jeg ved optager mange, og som allerede har optaget mange her i Folketinget.
Vi har allerede indtil flere gange haft lejlighed til at tale om, både hvad der er sket, og hvad der skal gøres.
Det er jo sådan, at der i kølvandet på afsløringerne, som jeg tror kom bag på de fleste af os, selvfølgelig har rejst sig en debat om, hvordan vores sikkerhed omkring danskernes personoplysninger er.
Der har været afsløringer fremme i medierne.
Det startede med SE og HØRs overvågning af kongelige og kendte, og jeg tror, at afsløringerne er kommet bag på de fleste af os, herunder mig selv.
Afsløringerne er blevet fulgt op af en række historier om læk af personlige oplysninger fra både offentlige myndigheder og private virksomheder.
Det giver jo naturligvis anledning til, at vi begynder at spørge os selv: Er datasikkerheden god nok rundtomkring, eller kan vi gøre noget for at stramme op?
Vi bliver nødt til at have en kortlægning af, hvilke muligheder vi allerede har.
Hvordan er vores regler om tilsyn?
Hvordan lapper de ind over hinanden?
Er der nogle steder, der skal strammes op?
Og derfor igangsatte vi en kortlægning, som jeg selvfølgelig synes er rigtig vigtig at have på plads, så vi også kan finde ud af, hvad der skal ske, hvis der er ting, der skal strammes op.
Men for at komme hurtigt i gang, igangsatte vi altså med det samme kortlægningen for at finde ud af, hvad det er for nogle lovgivninger og datasikkerhedshensyn, der allerede gælder, sådan at vi kunne stille en mere sikker diagnose.
Jeg har også på regeringens vegne tilkendegivet, at når den kortlægning var tilendebragt, ville jeg på vegne af regeringen indkalde Folketingets partier til en snak om, hvordan vi så kommer videre herfra, og hvad der skal gøres.
Det er sådan set stadig væk planen, og jeg håber, at vi når det inden alt for lang tid.
Der er mange undersøgelser, som er blevet sat i gang i kølvandet på de her afsløringer, og jeg vil egentlig starte med lige at give en gennemgang af, hvor langt vi er nået med det hele.
Det var sådan, at Københavns Vestegns Politi den 28. april indledte efterforskning i sagen om afsløringerne fra Se og Hør.
Der blev i den forbindelse rejst sigtelse mod Aller Media og også de to journalister.
Senest har Københavns Vestegns Politi den 22. maj foretaget ransagninger hos to tidligere chefredaktører på SE og HØR.
Endvidere har Finanstilsynet iværksat en undersøgelse af sikkerheden hos Nets, ligesom Datatilsynet har iværksat undersøgelser af SE og HØR og Rigshospitalet.
Derudover har Digitaliseringsstyrelsen som følge af de brud på sikkerheden, der øjensynligt har været,
krævet, at Nets strammer yderligere op på den i forvejen høje sikkerhed omkring NemID, og at Nets forstærker sine sikkerhedsprocedurer og interne kontroller.
På baggrund af de forlydender, der har været, om, at også ansatte hos SAS har udleveret oplysninger om kongelige og kendte til SE og HØR, har transportministeren anmodet Trafikstyrelsen om at iværksætte en undersøgelse af, hvordan luftfartsselskaberne og de større lufthavne beskytter personoplysninger.
Desuden har Datatilsynet iværksat en undersøgelse af SAS.
Herudover er det fremgået af mediernes omtale af sagen, at også IBM, Nets og Aller Media har iværksat undersøgelser i sagen, ligesom Naviair ifølge medieomtale skulle have afsluttet en intern undersøgelse og afskediget en medarbejder i sagen.
Der er således sat gang i en række undersøgelser hos relevante myndigheder og implicerede virksomheder af, hvad det er, der egentlig er foregået.
Jeg vil ikke forsøge at foregribe myndighedernes vurdering af, hvilke regler der eventuelt måtte være blevet overtrådt i sagen, men jeg vil gerne sige noget generelt om de regler om beskyttelse af personoplysninger, som allerede i dag findes i vores lovgivning.
Persondataloven indeholder generelle regler om behandling af personoplysninger.
Loven indeholder også regler om såkaldt behandlingssikkerhed, dvs. regler om, hvordan personoplysninger skal beskyttes.
Det gælder således, at den dataansvarlige skal træffe de fornødne tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger mod, at oplysninger hændeligt eller ulovligt tilintetgøres, fortabes eller forringes, samt mod, at de kommer til uvedkommendes kendskab, misbruges eller i øvrigt behandles i strid med loven.
Det samme gælder for såkaldte databehandlere.
Kravene om fornødne sikkerhedsforanstaltninger er for offentlige myndigheders vedkommende uddybet i den såkaldte sikkerhedsbekendtgørelse.
Sikkerhedsbekendtgørelsen stiller bl.a. krav om, at der skal fastsættes interne bestemmelser om sikkerhedsforanstaltninger, krav til brug af databehandlere, krav til autorisation, adgangskontrol, krav til eksterne kommunikationsforbindelser og i visse tilfælde krav om kontrol med afviste adgangsforsøg og om logning.
Sikkerhedsbekendtgørelsens regler er uddybet i Datatilsynets sikkerhedsvejledning.
Inden for denne ramme er det i første omgang overladt til den enkelte virksomhed eller person at vurdere, hvilke sikkerhedsforanstaltninger der er fornødne.
Herudover indeholder persondataloven regler, der regulerer tilfælde, hvor oplysninger overlades til en såkaldt databehandler, dvs. en ekstern leverandør eller lignende, der alene behandler oplysningerne på vegne af en dataansvarlig myndighed eller virksomhed.
I sådanne situationer skal den dataansvarlige myndighed eller virksomhed sikre sig, at databehandleren kan træffe de påkrævede tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger, og påse, at det sker.
Datatilsynet, der er en uafhængig myndighed, fører tilsyn med, at persondatalovens regler overholdes.
Dette tilsyn føres bl.a. ved at behandle klager og tage sager op af egen drift.
Derudover findes der som nævnt på en række andre områder særlige regler om, hvordan personoplysninger skal beskyttes.
Det gælder ikke mindst på det finansielle område, men jeg vil overlade til erhvervs- og vækstministeren at omtale disse regler.
Der gælder altså i vidt omfang regler om, hvordan personoplysninger skal beskyttes.
Som nævnt viser afsløringerne om SE og HØRs overvågning imidlertid meget tydeligt, at der er nogle udfordringer med datasikkerheden rundtomkring.
Om dette skyldes, at reglerne ikke er gode nok, eller at de ikke efterleves, skal jeg ikke gøre mig klog på på nuværende tidspunkt.
Men vi skal selvfølgelig se på, om vi kan gøre mere.
Det er også derfor, at jeg som tidligere nævnt startede, da det her begyndte at rulle, sammen med min kollega erhvervs- og vækstministeren med at bede folk om at kortlægge beskyttelsen af oplysninger om borgernes elektroniske betalinger m.v. Jeg har tilkendegivet, at hvis det viser sig, at der er brug for nye initiativer på området, vil de blive gennemført, og det gælder, uanset om der er behov for ny lovgivning, stærkere tilsyn, skrappere krav eller noget fjerde.
Hvis der viser sig at være et behov, følger vi naturligvis op.
Med det forslag til vedtagelse, som må forventes fremsat her under debatten, og som også må forventes at blive vedtaget med et bredt flertal, lægges der op til, at regeringen skal udarbejde en samlet strategi for sikring af danskernes persondata, og det vil jeg naturligvis tage til efterretning.
Men jeg mener som sagt, at det er for tidligt at konkludere på, hvad der præcis er behov for fremadrettet.
Der er på nuværende tidspunkt i hvert fald over en håndfuld forskellige undersøgelser i gang i SE og HØR-sagen, og der gennemføres som nævnt også en kortlægning af beskyttelsen af oplysninger om borgernes elektroniske betalinger m.v.
Når den foreligger, vil jeg, igen som tidligere nævnt, invitere Folketingets partier til en politisk drøftelse, og de drøftelser kommer så naturligvis også til at omfatte udarbejdelsen af en samlet strategi for beskyttelse af persondataoplysninger.
Hermed vil jeg takke for ordet.