runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Nødgaard (DF), 2012-03-21:
Det kan måske ikke komme helt bag på ministeren, at Dansk Folkeparti er meget optaget af hele ældreområdet og af den politik, der bliver ført.
Det har vi været, lige siden partiet blev stiftet.
Vi har haft en forespørgselsdebat, hvor vi havde en god drøftelse af hele området, og Dansk Folkeparti kunne godt ønske sig nogle flere forbedringer på området.
Det, som det her spørgsmål primært skal dreje sig om, er hele spørgsmålet om rengøring hos ældre medborgere, der er visiteret til at få gjort rent.
Det er således, at vi her for få dage siden har oplevet, at en kommune har fået lov til, hvis den vil, at fortsætte med rengøring hver fjerde uge hos ældre medborgere.
Det er sådan, at det først var blevet underkendt, men senest har Ankestyrelsen så sagt, at det er i orden.
Om kommunen så ændrer det i forhold til det, ved vi så ikke.
Men det, jeg synes er det store spørgsmål lige nu,
er, om ministeren finder det rimeligt, at vi i fremtiden kan risikere at se, at landets kommuner vil nøjes med, og jeg vil tillade mig at sige nøjes med, at gøre rent hos ældre medborgere hver fjerde uge.
Jeg mener, at det er uanstændigt, hvis man gør det.
Det er der også organisationer på ældreområdet der har udtalt.
Vi ved, at der kan være nogle sundhedsmæssige risici forbundet med manglende rengøring.
Så i første omgang vil jeg selvfølgelig lige høre, hvad ministeren siger på det her område, også i betragtning af at Gallup på vegne af Ældre Sagen har lavet en undersøgelse, hvor det er kommet frem, at der faktisk er 32 pct. af kommunerne, der fra 2010 til 2011 har skåret ned på støtten til den personlige pleje, og at der er 48 pct., der har skåret ned på den praktiske bistand til ældre medborgere.
Så i første omgang en kommentar til det.
Karen Hækkerup (S), 2012-03-21:
Jeg synes jo, det er meget flot at sige til mig, at jeg løber fra ansvaret.
Jeg svarer sådan set, at der ikke er nogen splid i regeringen.
Jeg siger, at der ikke er nogen planer om at ændre reglerne for tålt ophold.
Jeg fortæller, at den minister, som har udtalt sig på området, meget klart har sagt, hvad der er retsgrundlaget, og sådan set også har forklaret, hvorfor det er meget alvorligt at være på tålt ophold, og har forklaret, hvordan vi ser på det.
Derfor er den ikke så meget længere.
Jeg løber ikke fra noget ansvar.
Der er ikke nogen splid i regeringen.
Jeg ved godt, at Venstre ville ønske, at det var sådan, men sådan er det desværre ikke.
Det må jeg så beklage, hvis det gør, at mundvigene kommer til at hænge lidt nedad på Venstres spørger.
Men der er ingen splid i regeringen, og der er ingen planer om at ændre på de her ting.
Inger Støjberg (V), 2012-03-21:
Jo, jo, det nytter jo ikke noget den ene dag at slå sig op på at være ministeren, der bestemmer, og være den minister, der koordinerer hele butikken, for så, når der skal tages et ansvar, at løbe fra ansvaret.
Det nytter ikke noget, så nu må ministeren træde i karakter.
Men man kan jo godt spørge: Er den lille der er ingen planer
om-betragtning, som ministeren kom med
, altså at der ikke umiddelbart er nogen planer om at ændre på de her regler, det samme som at give en garanti for, at Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti ikke får indflydelse på de her regler for tålt ophold og meldepligt, så vi slipper for en situation, hvor f.eks. den mand, der forsøgte at begå et øksemord på tegneren Kurt Westergaard, vil blive belønnet efter radikal devise med bolig, lov til at gå frit rundt i det danske samfund og tage del i det danske samfund?
Vil ministeren give en garanti for, at det ikke kommer til at ske, altså at man ikke ændrer på reglerne for tålt ophold og meldepligt?
Karen Hækkerup (S), 2012-03-21:
Det er korrekt, at jeg er den koordinerende minister på integrationsområdet, og det er også korrekt, at jeg har kontakt til øvrige ministre.
Det er sådan set også korrekt, at vi har et stående udvalgsarbejde, og at vi også løbende koordinerer.
Men der er visse ting, som hører under forskellige ressortministre.
Det har jeg respekt for, og det synes jeg også spørgeren skal have respekt for.
Den minister, som har ansvar for eksempelvis udlændingeregler, opholdstilladelser, asyllejre og også mennesker, som er i Danmark på tålt ophold, er justitsministeren.
Det synes jeg giver rigtig god mening, fordi mennesker på tålt ophold jo er mennesker, som har modtaget en dom for en forbrydelse, som de ikke kan udvises af Danmark for.
Det vil sige, at de har en udvisningsdom, men der er ikke noget land, der kan tage imod dem i den anden ende, og derfor havner de på tålt ophold.
De regler varetages af justitsministeren.
Det sker naturligvis efter almindelig koordination og snak i regeringen, men der er ingen planer om at ændre reglerne.
Inger Støjberg (V), 2012-03-21:
Nu er det jo sådan, at integrationsministeren ofte har påberåbt sig at være den koordinerende minister inden for udlændingeområdet, og derfor er det meget, meget relevant netop at stille spørgsmålet til integrationsministeren, i og med at man jo netop på grund af den koordinerende rolle må forvente, at integrationsministeren har kontakten til alle andre ministre.
Så det nytter simpelt hen ikke noget i dag at forsøge at undslippe med hensyn til at svare på det her spørgsmål.
Derfor vil jeg bare igen spørge: Kan vi være sikre på, at der ikke bliver ændret på de her regler?
I parentes bemærket er det nogle regler, som Socialdemokratiet var voldsomt imod, da de blev gennemført; nu er man så blevet tilhænger
Det takker jeg meget for; jeg synes bare, man skulle have meldt det ud noget før.
Men kan vi med sikkerhed i dag få slået fast, at der ikke bliver ændret på reglerne om tålt ophold og meldepligt?
Karen Hækkerup (S), 2012-03-21:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg tror spørgeren godt ved, er jeg social- og integrationsminister.
Reglerne vedrørende tålt ophold henhører under justitsministeren, og derfor vil jeg sige, at hvis man har yderligere spørgsmål vedrørende tålt ophold, vil jeg sådan set bare anbefale, at de adresseres til den minister, der har ressortansvaret for det.
Når det så er sagt, vil jeg derudover sige, at når spørgeren antyder, at der er splid i regeringen, så er det jo ikke korrekt.
Der er én minister, der har udtalt sig.
Det er en minister, der tegner retningen, en minister, der har fortalt, hvordan tingene er, og hvordan lovgivningen er og skal blive ved med at være.
Så derfor kan jeg tilbagevise det.
Der er ingen splid i regeringen.
Men er der yderligere spørgsmål, synes jeg, det vil være bedst at stille dem til den minister, som har ressortansvaret for mennesker, som er i Danmark på tålt ophold.
Inger Støjberg (V), 2012-03-21:
Tak for det.
Der er igennem de seneste dage udbrudt en meget stor uenighed internt i regeringen om tålt ophold og om, hvad der skal ske med de mennesker, der er på tålt ophold i Danmark.
Det Radikale Venstre vil fuldstændig afskaffe tålt ophold, Socialistisk Folkeparti vil tilbagerulle meldepligten, og så vil man i øvrigt også tage stilling i hvert enkelt tilfælde, og Socialdemokratiet har meldt, at man ikke vil ændre på reglerne.
Da det jo er en meget principiel sag og en meget vigtig sag, vi har med at gøre, vil jeg benytte lejligheden i dag til at spørge integrationsministeren, om integrationsministeren kan kaste lys over den her sag.
For det er jo meget alvorlige tilfælde, vi har med at gøre.
Altså, jeg må sige, at jeg for mit eget vedkommende har meget, meget svært ved at se, at f.eks. den mand, der forsøgte at begå et øksemord på tegneren Kurt Westergaard, skulle have lov til at løbe frit rundt i Danmark.
Og det, der er blevet lagt op til fra Det Radikale Venstres side, ville jo så betyde, at det ikke var nok med, at han kunne få lov til at rende frit rundt i Danmark; han skulle også belønnes med en bolig, have arbejde og i øvrigt kunne deltage i det danske samfund.
Men mit spørgsmål går altså på, hvilket af de tre standpunkter der gør sig gældende for regeringen.
Er det Det Radikale Venstres standpunkt, er det SF's standpunkt eller er det Socialdemokratiets standpunkt?
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-21:
Jeg forstår på ministerens udtalelser, at hun også selv finder de udtalelser, hun er kommet med, misvisende, og det er der så også andre der gør.
Hvordan forholder ministeren sig til, at formanden for Muskelsvindfonden har meldt sig ud af partiet, efter at de her udtalelser er kommet?
Jeg kunne også godt tænke mig at høre ministeren om noget andet.
Der er jo forskel på, om det er et behandlingstilbud til det handicappede barn, eller om det ikke er det.
Er det ministerens holdning, at det er forældrene til et handicappet barn, der skal betale prisen?
For det handler jo om, om man er visiteret til det.
Det er jo også sådan, at vi har fri – hvad hedder det? – behandling på sygehuset.
Men er det sådan, at forældre med et handicappet barn skal betale for det her, for at de kan få hjælp til deres handicappede barn, hvis der er tale om, at det er et specialtilbud, altså at barnets handicap kræver behandling, kræver træning?
Er det der, ministeren vil sætte ind?
Og hvad er konsekvenserne?
For det er sådan, jeg som handicapordfører opfatter de udtalelser, ministeren er kommet med.
Så jeg kunne godt ...
Ole Sohn (SF), 2012-03-21:
Altså, man kan først sige, at det, at man kun har en procentuel målsætning for nedsættelse af de administrative byrder, vil føre til, at der er en lang række oplevede byrder for erhvervsvirksomheder, som ikke bliver registreret.
Den erfaring, vi har gjort os med den indsats, som den tidligere regering har gjort på fin vis, glimrende vis, som jeg støtter, er desværre, at mange virksomheder ikke oplever det som en lettelse, fordi det, man måler, alene f.eks. er, hvis en virksomhed får lettere ved at foretage en administrativ indberetning, så bliver det målt.
Men hvis det for en offentlig myndighed tager lang tid at ekspedere den, bliver det ikke målt.
Derfor siger vi, at vi skal gå på to ben, dels have en kvantitativ lettelse af de administrative byrder, dels også en lettelse af det, man kunne kalde de oplevede byrder.
Derfor har vi valgt en anden tilgang, og det er, at vi siger til virksomhederne, at vi nedsætter et virksomhedsråd, som skal komme med anbefalinger til, hvor vi skal sætte ind med administrative lettelser.
De anbefalinger, som kommer fra det virksomhedsråd, skal ministerierne følge.
Det er en langt mere effektiv måde, for så er det ikke ministerierne, som bestemmer, så er det virksomhederne.
Karen Hækkerup (S), 2012-03-21:
Den debat, jeg har rejst, har alene handlet om, om man skulle betale for at få sit barn passet på lige fod med alle andre forældre, altså forældre til børn, der ikke har et handicap.
Der vil således stadig væk – hvis jeg kan få det sådan, som jeg synes det kunne være rimeligt – være mulighed for, at man kan få økonomisk friplads, hvis man har en dårlig økonomi.
Det vil sige, at det, som jeg her taler om, er noget, der i det hele taget kun vedrører de forældre, som har en god økonomi.
Der vil også stadig være mulighed for at få nedsat betaling, og der vil være mulighed for at få søskenderabat, hvis man har flere børn.
Man vil derudover naturligvis stadig væk kunne få dækket sine merudgifter, for forældre til et handicappet børn har ofte mange merudgifter, dem dækker vi, og dem synes jeg da kun det er helt naturligt at vi kompenserer.
Men lige præcis hvad angår pasningsdelen, hvor der altså er friplads til dem, der har en dårlig økonomi, men er betaling for dem, der har en god økonomi, var det så ikke en prioriteringsdebat, vi godt kunne tage?
Ole Sohn (SF), 2012-03-21:
Og det er jo det, der er hele humlen ved det.
Jeg vil bare anholde det der med, at Virksomhedsforum skulle være en sovepude.
I virkeligheden giver vi virksomhederne både ansvar og pligter.
Nu siger vi til virksomhederne: I skal ikke tro, at ministerierne er de bedste til at lave administrative forenklinger; som virksomheder ved I, hvor skoen trykker; vær venlig at opstille en liste over de steder, hvor I kan se, at der er behov for, at de forskellige ministerier foretager administrative forenklinger, og meld dem ind til regeringen.
Så vil regeringen være forpligtet af et nyt princip, der hedder »følg eller forklar«.
Det er simpelt hen den mest effektive måde at gøre det på, når man siger, at den, der ved, hvor skoen trykker, også er den, der har serveretten til at pålægge regeringen at fortsætte det arbejde, som den tidligere regering også gjorde, og som den forrige regering også gjorde.
Jeg har ikke nogen kritik af den tidligere regerings forslag eller dens gennemførelse af administrative forenklinger.
Vi har mig bekendt støttet de fleste, om ikke alle, fordi det er en fælles dagsorden, vi har.
Der er ingen grund til, at vi skal opstille en konflikt i Folketinget om noget, vi alle sammen er enige om.
Så det er bare et spørgsmål om at komme i gang.
Jo før, jo bedre.
Og det gælder faktisk også på EU-plan.
Er der nogen, der er i stand til at lave administrativt bøvl, så er det EU-systemet.
Så når de endelig fra EU også siger, at vi nu skal sætte fokus på en mere forenklet og smart regulering, så støtter vi det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-03-21:
Men altså, nogle af de beregninger, der har været lavet igennem de senere år, har jo vist, at hvis det lykkes at fjerne administrative byrder for 1 mio. kr., så betyder det faktisk, at bruttonationalproduktet i Danmark stiger med omkring 40 pct.
Det vil altså sige, at ved at der fjernes nogle af byrderne og de faste udgifter til administration for virksomheder, så genererer det faktisk en øget aktivitet, i forbindelse med at man måske får en forbedret konkurrenceevne og andre ting, og det betyder så, at man faktisk genererer 1,4 mio. kr. i øget BNP, dvs. bruttonationalproduktet, set i forhold til besparelsen på den ene million på de administrative byrder.
Så det er utrolig vigtigt, at vi sætter nogle ting i gang, og i hvert fald ikke bare bruger det her råd, som ministeren er så forelsket i, som en form for forlænget pauseknap, men konkret går ind og kigger på nogle af de forslag, som der er kommet igennem mange år.
Det er jo ikke sådan, at den gamle regering var fejlfri, og det var Dansk Folkeparti såmænd heller ikke.
Ministeren nævner f.eks., at et af de fire punkter, der er kommet, er, at regeringen på EU-niveau vil arbejde for en fortsat ambitiøs indsats for at lette virksomhedernes byrder med fokus på såkaldt smart regulering.
Kunne ministeren ikke prøve at udpensle lidt, hvad smart regulering er?
Ole Sohn (SF), 2012-03-21:
Jeg er sådan set glad for spørgsmålet, for så kan jeg jo svare, sådan som det også ligger i pressemeddelelsen, at de 34 forslag fra Dansk Industri indgår i det arbejde, som Virksomhedsforum skal arbejde med.
Det er faktisk deres første opgave, og dem har de fået overleveret.
Så har jeg lige en enkelt bemærkning om de 34 forslag: Hvis man nu alene brugte den metode til registrering af lettelse i administrative byrder, som vi hidtil har brugt i Danmark, altså den kvantitative opregning,
så ville kun halvdelen af de forslag, som Dansk Industri har stillet, kunne måles.
Hvis man nu forestillede sig, at man startede med den anden halvdel, så ville vi, når vi har gennemført den anden halvdel, være i en situation, hvor Dansk Industri siger, at der er sket nul procents forbedringer, selv om virksomhederne vil opleve det som en fantastisk lettelse.
Derfor skal vi gå på to ben; dels skal vi konkret foretage administrative forenklinger, som kan måles, og som dermed også procentuelt kan nedsætte mængden af administrative byrder, dels skal vi tage os af det, som de små og mellemstore virksomheder oplever som byrder.
Det er derfor, vi siger, at vi går på to ben, og den bedste måde, man kan få den spiral sat ordentligt i gang på, er, ved at vi får input fra virksomhederne, og at det er de råd, vi får derfra, vi følger.
Så jeg er sådan set fuldstændig enig med spørgeren; vi skal gøre så meget som muligt for at få så mange administrative byrder som muligt lagt væk, sådan at virksomhederne kan koncentrere sig om deres produktion og vækst.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-03-21:
Hvordan agter ministeren at holde priserne på kolonihaver nede, og er ministeren i den forbindelse parat til at indføre en regel om, at staten skal betale et tilskud for at få markedslejen bragt ned i landets kolonihaver og derved fremme økologi og medvirke til at bevare en central del af dansk kultur?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren henviser til ministerens udtalelser i Jyllands-Posten den 7. marts 2012, hvoraf det fremgår, at ministeren i lighed med spørgeren er meget optaget af at bevare kolonihavekulturen – og ministeren lover i den forbindelse at se på, hvordan priserne kan holdes nede for at sikre, at kolonihaverne ikke reelt bliver forbeholdt velhavende familier.
For spørgeren er det netop vigtigt, at pensionistægteparret, der f.eks. er henvist til at bo i en mindre lejlighed har mulighed for at komme ud og rode i jorden i en kolonihave – og da de pågældende familier ofte ikke har mange penge til overs, så er det væsentligt at priserne holdes i ro.
Ole Sohn (SF), 2012-03-21:
Jeg vil sige, at jeg er fuldstændig enig med spørgeren.
Det, der er helt afgørende, er, at virksomheder, specielt små og mellemstore virksomheder, flytter deres fokus fra administrative opgaver, administrativt bøvl over til deres primære funktion at drive væksten fremad, helt enig.
Derfor gør vi faktisk det, at vi nedsætter et virksomhedsråd, hvor virksomhedsledere fra store virksomheder, mellemstore og små virksomheder sætter sig sammen og kommer med anbefalinger til regeringen, og så indfører vi et princip om, at regeringen og dermed ministerierne skal følge de anbefalinger eller forklare sig.
Det vil sige, at frem for at det er ministerierne, der sidder og gør sig kloge på, hvor man kan lave administrative lettelser, så lader man erhvervslivet, som ved, hvor skoen trykker, komme med anbefalinger til regeringen og ministerierne, som vi derefter følger.
Det bliver en meget mere effektiv måde at foretage administrative lettelser på.
Så vil jeg godt lige vende tilbage til spørgsmålet om den kickstart, der ligger.
Samtidig med at vi har etableret virksomhedsrådet, giver det, at vi laver en standarderklæring for revision i stedet for en egentlig revision af små og mellemstore virksomheder, faktisk en lettelse for små og mellemstore virksomheder på 130 mio. kr.
Det er dog trods alt en god begyndelse.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-03-21:
Hvordan agter ministeren at holde priserne på kolonihaver nede, og er ministeren i den forbindelse parat til at indføre en regel om, at staten skal betale et tilskud for at få markedslejen bragt ned i landets kolonihaver og derved fremme økologi og medvirke til at bevare en central del af dansk kultur?
Lykke Friis (V), 2012-03-21:
Vi ved jo alle, at der er valgkamp i Frankrig på nuværende tidspunkt, men det interessante er – nu forstår jeg så, at man ikke er irriteret over mødet, og at man sådan set også synes, det er en god idé – hvad man fra dansk side ville have sagt, hvis man havde haft mulighed for at deltage, altså hvis der ikke havde stået en tom stol, for det er jo en meget principiel debat, som Westerwelle har rejst.
Den går ikke på, som nogle så har forsøgt at udlægge det, at det kun er et spørgsmål om, at vi skal have en europæisk forfatning.
Det, han jo sådan set siger, er, at vi ikke har fundet det endegyldige svar på EU's overordnede legitimitetsproblemer med Lissabontraktaten.
Så hvad ville ministeren egentlig, hvis han nu havde haft mulighed for at være der på Danmarks vegne, have sagt til den her meget vigtige dagsorden?
Ida Auken (S), 2012-03-21:
Jeg kan da godt komme med en præcis dato, for den her regering handler.
I slutningen af maj 2012 kommer den her udredning, og så kommer vi selvfølgelig også relativt kort tid efter med et svar på, hvad der så skal ske, for vi sidder netop ikke og venter hele og halve år på at gøre noget ved problemerne, hvis de er der.
Vi bliver nødt til at kigge på nu: Hvordan er den her afgørelse?
Hvor mange steder har man følt sig nødsaget til at hæve markedspriserne?
Det bliver vi jo nødt til at have et overblik over, inden vi går ind og laver lovgivningen om, for ellers kan man jo komme til at lave alt muligt unødigt bureaukrati, og det koster også penge.
Så vi vil gøre tingene ordentligt, vi vil vide, hvad der sker derude.
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti vil hjælpe os med den her proces for at sikre, at helt almindelige mennesker, pensionister, børnefamilier, har råd til en kolonihave.
Det ligger mig meget på sinde, og det skal vi nok få styr på hurtigst muligt.
Som sagt kommer udredningen i slutningen af maj, og så kan vi jo helt sikkert mødes her i salen igen.
Det er jeg sikker på at hr. Jørn Dohrmann nok skal sørge for.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-03-21:
Vi må jo bare kunne konstatere ud fra det her, at regeringen sådan set ikke har haft nogen plan for, hvad de egentlig ville på hele miljøområdet, da der jo rent faktisk ikke er kommet nogen lovforslag, ikke nogen initiativer til, hvordan man bl.a. kunne sænke lejen for de her kolonihaver.
Vi må jo konstatere, at det, som den nuværende regering gik og sagde i valgkampen, bare var varm luft.
Der sker ingenting, og det, man har oprettet nu, er en syltekrukke.
Først skal man ligesom til at tage alle ideerne, som den tidligere regering havde lagt frem, væk fra bordet igen.
Det er jo sådan, at embedsmændene er de samme, det er kun ministrene, der er blevet skiftet ud, fint nok.
Men det, jeg bare gerne vil frem til, er: Kan vi få en nøjagtig dato for, hvornår ministeren kommer med en endelig redegørelse, et oplæg til, hvad der sker på det her område?
For det er jo ikke noget nyt, det er noget, der har optaget SF's miljøordfører før i tiden, og der er SF da, så vidt jeg er orienteret, kommet med konkrete ideer til, hvordan man f.eks. kunne begrænse det med, at markedslejen kunne stige, nemlig ved at man kunne udlægge områder, som kun var kolonihaver, og som ikke kunne bruges til andre ting, og dermed begrænse prisen.
Ida Auken (S), 2012-03-21:
Pressemeddelelsen var jo bl.a. for at berolige sådan en som hr. Jørn Dohrmann om, at der faktisk er gang i arbejdet under den her regering.
Vi gør nemlig noget ved tingene, og jeg kan da godt forstå Dansk Folkepartis utålmodighed, hvis man i 2½ år under den tidligere regering overhovedet ikke havde nogen indflydelse og slet ikke kunne gøre noget for folk i kolonihaver og brugte alle sine kræfter på at sætte grænsebomme op, og hvad ved jeg, i stedet for at være bekymret for de mennesker, som man måske reelt kunne have gjort en forskel for.
Det er godt, at man er utålmodig og gerne vil i gang, men så må jeg bare sige det, som det er: Jeg respekterer de mennesker, der arbejder med det her.
Det er det, jeg er optaget af, og selvfølgelig står jeg ikke og foregriber den her arbejdsgruppes arbejde.
Det ville være direkte arrogant.
Når man beder folk om at hjælpe sig, må man også vente, til de kommer med et svar.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-03-21:
Nu er det jo sådan, at vi ikke har været en del af regeringen.
Vi har været støtteparti, og det er vi også, kan man sige, nu, hvor vi hjælper regeringen på nogle af de områder, hvor det er, at regeringen vil hjælpes – lad os bare nævne trafikaftalen – og fint nok med det.
Det, jeg bare gerne vil frem til, er jo, at den nuværende regering siger – ligesom den tidligere regering sagde – at de gerne vil gøre noget, men der kommer ikke nogen konkrete udspil.
Når man overtager en regeringsmagt, har man normalt en masse ideer til, hvad det er, man ret hurtigt vil forandre.
Det er bare ikke sket den her gang, og derfor er det da ret alvorligt for de folk, der nu er i klemme.
Vi har jo i Dansk Folkeparti mange gange påpeget, at det med markedslejen vil vi gerne gøre noget ved.
Vi vil gerne have nogle redskaber, og der er vi nødt til at spørge den siddende regering hver eneste gang, uanset om den er rød eller blå, hvordan vi kan komme det her til livs.
Kan vi give noget hjælp, kan vi give den her støtte?
Det ville vi gerne prøve at finde penge til, hvis det var, at regeringen også gerne ville.
Så nytter det ikke noget, at man sender en pressemeddelelse ud og oplyser, at man har holdt et møde den 12. marts, men at ministeren så ikke kan fortælle, hvad punkterne er, og hvordan man kommer videre i det her system.