runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2012-05-31:
Det kan være, at det er nogle af de kommuner, som i forvejen var vanskeligt stillet, som faktisk med den aftale her kommer til at levere endnu mere, men det vil jeg så ikke kommentere.
Hr. Lars Dohn skal selv forklare, hvordan han så kan få det til at betyde, at det er en Robin Hood-aftale – sådan tror jeg det var man beskrev det.
Forventede man ikke, at man blev inviteret, hvis det var sådan, at man var parlamentarisk grundlag og der i øvrigt ikke var et forlig, man skulle respektere?
Eller havde Enhedslisten det indtryk, at der faktisk var et forlig, og at man derfor kunne sætte sig tilbage uden at være specielt fornærmet over det og sige: Jamen det er jo så den tradition, der er, og regeringen må selvfølgelig lege med den forligskreds, der nu engang er på det her område, og så kan vi ikke søge indflydelse på det?
Hvordan opfattede Enhedslisten det, at man ikke blev inviteret til forhandlingerne fra starten af?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-31:
Enhedslisten har jo været med til at indføre – og jeg tror faktisk også det var Enhedslistens idé – det her med, at der skulle være gratis godstransport fra de små øer til fastlandet samt gratis persontransport i april og september, hvilket vi i Dansk Folkeparti også synes er rigtig god idé.
Vi kunne bare godt tænke os, at der også var midler til det.
Jeg har her et regnestykke fra en dejlig ø ud for Aarhusbugten, der hedder Tunø.
Odder Kommune, som Tunø hører under, kommer til at miste 750.000 kr. om året i indtægter fra godstransport og 250.000 kr. om året i billetindtægter for april og september.
Dertil skal man også regne, at de sommerhusejere, der ville have besøgt deres sommerhus i første uge af oktober, selvfølgelig lige rykker besøget til september.
Så man kommer med til at miste billetindtægter i oktober og marts.
Det vil sige, at for den ø med 112 beboere koster det 1 mio. kr. Enhedslisten har kun 15 millioner at fordele til 27 øer, så hvordan i alverden får man det til at gå op?
Lars Dohn (EL), 2012-05-31:
Der står jo ikke, at kommunerne skal effektuere de tre ting, der er nævnt: det med udvidelse af sæsonen, det med godstransporten og det med færgesekretariatet.
Det kan eksempelvis være det.
Men det skulle jo nødig være sådan, at man, når man får tilført nogle flere penge – altså i det her tilfælde 15 mio. kr. – så bliver dårligere stillet, men det kan ministeren formentlig uddybe noget mere, end jeg kan.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-31:
Ordføreren har jo helt ret i, at der ikke står, at det skal gøres, men at der står, at det kan gøres.
Men når det kan gøres, skal der jo også være midler til det, og 15 mio. kr. til 27 småøer og de forslag, som de kommer med her, er jo i den grad noget, der vil give et bragende underskud for kommunerne, og det vil komme til at koste kommunerne rigtig mange penge.
Der kunne vi godt tænke os i Dansk Folkeparti at finde en løsning, hvor finansieringen i hvert fald var lidt bedre.
Vi er helt enige i problemstillingen, og det vil vi også gerne gøre noget ved, men vi er simpelt hen nødt til finde en bedre finansiering og også et mere specifikt begreb end det her med, at det kan gøres.
Lars Dohn (EL), 2012-05-31:
Nu har vi fået tilført 15 mio. kr. mere, og nu passerer vi 100 mio. kr. i de der færgebloktilskud, så det her må jo være udtryk for en forbedring.
Hvordan det så kan udmøntes, kan vi forhåbentlig med Dansk Folkepartis indsats i udvalgsarbejdet måske få nærmere belyst.
For sigtet med at føre flere penge ud til øerne har ikke været at forringe forholdene, men tværtimod at forbedre dem.
Nu er jeg jo ikke ung og uerfaren, jeg er kun uerfaren i det parlamentariske arbejde, og derfor ser jeg da også frem til, at vi får en udredning.
Jeg tror, at hr. Per Clausen ville kunne give et meget mere uddybende svar på det spørgsmål, men jeg efterlyser faktisk også noget baggrundsmateriale om, hvornår et forlig forpligter og hvornår det ikke gør.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-31:
Det kan godt være, det var, da Enhedslisten kom med, at vi sad til efter midnat, men vi har i hvert fald siddet på helligdage og andre skæve tidspunkter og forhandlet med VKO.
Vi har forhandlet på rigtig mange skæve tidspunkter, meget tidligt om morgenen osv., for at blive færdige.
Vi var jo, som ordføreren selv ved, presset tidsmæssigt til det sidste, for at det her kunne nå at virke fra den 1. januar 2013 og dermed give kommunerne noget sikkerhed og overblik i god tid, også inden et kommunalvalg.
Lars Dohn (EL), 2012-05-31:
Jo, det er man vel altid, men vi var så til gengæld parate, da muligheden bød sig i allerallersidste øjeblik.
Morten Marinus (DF), 2012-05-31:
Men det, der så kunne være interessant at vide noget om, er det, som fru Lisbeth Bech Poulsen siger med, at man også har siddet og forhandlet vidt og bredt efter midnat og på søndage, og det har vi så nu fået klarlagt har været med Enhedslisten, så jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvis ordføreren vil svare på det, om disse forhandlinger har været skyggeforhandlinger, mens der har været forhandlet med VKO, eller om de først er foregået til slut.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-31:
Jeg ved ikke, om det er god stil at berette om sådan noget, men jeg tror da ikke, at Enhedslisten har noget imod, at jeg fortæller, at da vi ikke kunne komme videre med VKO og vi kunne se, at det simpelt hen ikke kunne blive til noget lige nu, fordi DF, som DF's ordfører også ved, kun ville være med, hvis det kom til at virke engang ud i fremtiden, og vi sagde, at det blev nødt til at skulle virke nu, fordi kommunerne skulle vide, hvad de havde at forholde sig til, og Venstre og Konservative smækkede med døren, så spurgte vi Enhedslisten: Har I lyst til at lave det her sammen med os, for det vil vi rigtig gerne have, vi vil gerne forhandle med jer, så vi kan få det her på plads, så kommunerne kan få at vide, hvad de har at gøre godt med?
Og det var i ellevte time, og jeg vil gerne sige tak til Enhedslisten for at træde til.
Så: Ja.
Morten Marinus (DF), 2012-05-31:
Jeg er slet ikke i tvivl om, at Enhedslisten gerne vil arbejde om søndagen, og jeg er heller ikke i tvivl om, at Enhedslisten ser stort på både de kristne og de danske traditioner, hvis der senere skal fjernes helligdage, som skal laves om til arbejdsdage.
Men det er jo en helt anden snak.
Jeg hørte Enhedslistens ordfører sige, nærmest med begejstring i stemmen, at det her var den fjerde aftale, man havde lavet med regeringen.
Jamen er det virkelig ambitionsniveauet?
Er det virkelig det, der skal være kendetegnende for den succes, man har haft i en folketingssamling, hvor Enhedslisten er det parlamentariske grundlag for en regering?
Er fire aftaler virkelig det, som det kan blive til?
Man udgør det parlamentariske grundlag, og man har fået et styreskifte.
Føler Enhedslisten sig ikke bare en gang imellem lidt snydt?
Lars Dohn (EL), 2012-05-31:
Jeg sagde, at det var sådan, at det var noget, der skulle med ind i billedet, med ind i det samlede billede.
For hvis Dansk Folkepartis ordfører fulgte med i medierne, så ville man kunne se, at det er sådan, at vi af og til giver udtryk for, at det ikke er godt nok, og at man kunne lave nogle flere aftaler og bedre aftaler med Enhedslisten.
Så må jeg lige rette en lille misforståelse.
Hvis det drejer sig om at fjerne helligdagene, så får man altså ikke Enhedslistens støtte.
Vi har tværtimod sat en kampagne i gang for, at man ikke skal stjæle af folks helligdage.
Man har allerede betalt; lønarbejderne har allerede betalt.
Jacob Jensen (V), 2012-05-31:
Hvordan opfattede Enhedslisten det egentlig – nu er man jo parlamentarisk grundlag for regeringen – at vi skulle forhandle et område, som ifølge regeringen ikke var omfattet af et forlig, som man skulle respektere, for alle partier kunne sådan set være med, og alligevel blev det parlamentariske grundlag, Enhedslisten, ikke inviteret til forhandlingerne?
Var man ikke en lille smule fornærmet over det i Enhedslisten?
Morten Marinus (DF), 2012-05-31:
I forhold til det sidste vil jeg sige, at jeg faktisk var klar over det; det var også det, jeg gerne ville have ordføreren til at sige, så det kvitterer jeg for.
For der er nemlig i befolkningen en stor utryghed med hensyn til det med de helligdage.
Så derfor vil jeg da gerne kvittere for, at Enhedslisten også her fra Folketingets talerstol – godt nok i en helt anden sammenhæng – gør det klart, at det er noget, man ikke ønsker.
Så takker jeg for det andet svar.
Jeg må jeg bare sige, at vi jo kommer fra en situation, hvor Dansk Folkeparti var parlamentarisk grundlag for en VK-regering, og der er det altså bare mit indtryk, at det, at der i løbet af en folketingssamling er fire større aftaler, ikke helt var noget, der ville have været nok til at få det ambitionsniveau, der er i forhold til det at være støtteparti, til at blomstre.
Men situationen er jo nu en anden.
Lars Dohn (EL), 2012-05-31:
Jo, men det, jeg siger, er, at det er noget, der skal ses i et samlet perspektiv, og at det billede, som den borgerlige opposition forsøger at tegne af, at Enhedslisten er sat uden for, altså ikke er rigtigt
Der er jo noget, der hedder kommuneforhandlinger, og noget, der hedder en skattereform, og så må vi se, hvad det bringer med sig.
Erling Bonnesen (V), 2012-06-06:
Jo, der er noget, der er anderledes.
Ministeren kan jo ikke levere varen; hun kan ikke levere svaret på, hun kan ikke levere det præcise kort over, hvor randzonerne skal være, og hvor lange de skal være.
Det er fair nok, når det måske er sådan, at man er tæt på at kunne melde nogle bredder ud, så langt, så godt.
Men det er jo da meget rart, hvis man som lodsejer konkret står og spørger, om man skal have vandløb et sted – ja eller nej? – og man spørger, hvor lange de skal være, at ministeren så kan levere varen.
Men lige præcis den vare kan ministeren ikke levere, og alene det er jo grundlag nok for at få det udskudt.
Det, at der er disse randzoner, uden at der er nogle kort, ville jo, hvis man sammenligner det med, hvordan det er i trafikken, som vi før har haft i debatten, svare til, at der var trafik, uden at der var fartskilte.
Det ville i forbindelse med bygningen af et hus også svare til, at ingeniøren kom hen og sagde til håndværkerne: Gå I i gang med at bygge det her hus; jeg er godt nok ikke færdig med tegningen endnu.
Det går jo ikke.
Så lad os nu få det her udsat.
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Den sidste gang, man havde en tilsvarende lovgivning om det her, var for 20 år siden.
Her talte man om, at det var bræmmer, altså 2-meters-bræmmer, langs vandløbene, og da lavede man ikke noget kortmateriale; da sagde man bare, at det var de 2-meters-bræmnmer, der gjaldt, slut, færdig.
Sagen om denne lov gik så til Højesteret, og det blev fastslået, at det skulle blive ved med at være 2-meters-bræmmer.
Det, som vi har gjort den her gang, har været, at vi har stillet et vejledende kortmateriale til rådighed.
Vi giver altså en langt større service.
Vi giver oven i købet også kompensation, 200 mio. kr. om året, i forbindelse med randzonerne, dels til hektarstøtte, dels til kompensation.
Og så skal jeg høre, at vi ikke ved, hvor de er henne.
Men det vil efter den 1. september 2012 være sådan, at randzonerne vil ligge langs alle vandløb.
Der er tale om 50.000 ha, og randzonernes bredde vil blive meldt ud i juli måned.
Så præcist kan det siges.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-06-06:
Tak for det.
Nu er fødevareministeren jo kendt for at være ret bombastisk.
I samrådet i sidste uge diskuterede vi netop spørgsmålet om randzoner, hvor ministeren klart meldte ud,
at landmænd, der henvender sig til kommuner, og jeg citerer: kan få et klart svar på, hvor randzonerne skal være – trods det, at en af chefbiologerne dagen før kunne udtale, at landets kommuner ikke har nogen anelse om, hvor der skal etableres randzoner.
Derfor kommer Danmarks landmænd til at gå forgæves til deres lokale kommuner, hvis de ønsker hjælp til at vurdere, hvor de konkret skal etablere randzoner.
Klart svar, sagde fødevareministeren.
Fastholder fødevareministeren stadig væk, at enhver landmand, der henvender sig til landets kommuner, kan få et klart svar?
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Det er sådan, at det er kommunerne, der er vandløbsmyndighed.
Det vil sige, at det er kommunerne, der træffer afgørelse om vandløb.
Jeg kan så sige, at hvis kommunen så har sagt, at det er et vandløb i vandløbslovens forstand, så skal der være randzone.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-06-06:
Det er fantastisk, for fødevareministeren svarer jo overhovedet ikke på fødevareministerens eget citat.
Jeg bad om at høre, om landmænd kan få et klart svar, når de henvender sig til kommuner.
Og det interessante er, at der jo er flere kommuner, der har klaget over det her forløb, og som ikke ser sig i stand til at give de svar.
Det er jo det, der er hele forudsætningen for at udskyde loven, indtil det ligger klart.
Det undrer mig, at fødevareministeren er så forhippet på at jage det her igennem.
Der har lige været en debat tidligere i dag om god lovkvalitet.
Trods det, at kommunerne henvender sig og klager og siger, at der er problemer med det her, så tromler fødevareministeren videre.
Hvor er det, landmændene skal få det klare svar fra?
Hvis fødevareministeren var sig sit ansvar voksent, så tog fødevareministeren jo den kompetence ind i ministeriet i den pågældende sag, så det ikke er landets kommuner, der bliver hængt til tørre.
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Jeg må bare igen sige, at det altså nu engang er en lov, der er vedtaget med Venstre i spidsen, og den definerer randzonerne.
Det hjælper ikke noget at ryste på hovedet.
Det kan godt være, at man ikke sad i Folketinget på daværende tidspunkt, men det ændrer ikke ved, at det i loven fremgår klart, at randzonerne ligger langs vandløb, og at der er tale om vandløb i vandløbslovens forstand.
Det er ikke at flytte vandløbsloven over i Fødevareministeriet.
Vandløbene er stadig væk kommunernes ansvar.
Så spørger hr. Esben Lunde Larsen, om jeg kan give et klart svar.
Jeg kan simpelt hen ikke komme det nærmere.
Jeg kan ikke forestille mig, hvordan man kan sige noget fuldstændig klarere, end når jeg siger, at det er kommunerne, der vejleder i særlige tvivlstilfælde, om et konkret vandløb er et vandløb i vandløbslovens forstand.
Anni Matthiesen (V), 2012-06-06:
Jeg vil egentlig gerne i dag blot have fødevareministeren til at bekræfte, at lovforslaget her faktisk ikke kommer til at gælde det første år.
Mette Gjerskov (S), 2012-06-06:
Der er her med L 145 tale om et ændringsforslag til den oprindelige randzonelov, og alle planer peger hen imod, at randzoneloven kommer til at gælde fra den 1. september 2012.
Men det er ministeren, der skal iværksætte ikrafttrædelsen af loven, og det er min hensigt at gøre det den 1. september 2012, nøjagtig som det har været planen hele tiden.
Jeg må bare konstatere, at det, jeg bliver bedt om, er at ændre i de planer, som »VKO-regeringen« i sin tid selv lavede.
Det her er et spørgsmål om, at jeg skal udskyde den randzonelov, som allerede blev besluttet tilbage i 2011, og hvor man sendte en klar besked ud om, at den skulle sættes i værk den 1. september 2012.
Der har jeg nøjagtigt videreført de planer for at gennemføre loven, som den tidligere regering har arbejdet med i ministeriet.
Jeg har gjort alt, hvad jeg kunne, for at fremme tingene.
Jeg har f.eks. med hensyn til randzonernes bredde, som der bliver spurgt om,
Skulle der være nogen problemer i forhold til f.eks. 2-meters-bræmmerne, vil jeg, som jeg plejer at sige, sige, at vi jo så må tage stilling til det på det tidspunkt.
Men der er på nuværende tidspunkt intet, der tyder på, at der er noget, der i dag er anderledes i forhold til det, der var for 1 år siden, da den her lov blev vedtaget under den tidligere regering.
Erling Bonnesen (V), 2012-06-06:
Tak for det.
Det står jo klart, at den randzoneplan, som regeringen nu vil gennemføre, samlet set er en fuldstændig anden randzoneplan end den, der var fra VK-regeringens tid.
Vi kan, hvis vi bare slår ned på en ting som det med kortproblematikken, se, at det var sådan, at det fra VK-regeringens tid var en klar forudsætning, at der skulle ligge et fuldstændigt kortmateriale, sådan at den enkelte lodsejer, den enkelte landmand, kunne se, at her skulle randzonerne være, altså dens længde og dens bredde, og dette har ministeren selv bekræftet at man ikke kan levere.
Ministeren har også selv tidligere under behandlingen her i salen bekræftet, at man, hvis der ikke lå et fuldstændigt kortmateriale, så ville udskyde ikrafttrædelsen.
Det er så noget, som vi ikke har kunnet få verificeret sådan fuldstændig, og derfor har vi også stillet et ændringsforslag, som kommer til afstemning her lidt senere, og som jo lige præcis foreslår, at ikrafttrædelsen af det udskydes.
Så spørgsmålet er klart og præcist: Vil ministeren være med til, at vi nu udskyder ikrafttrædelsen af randzoneplanen, således at vi kan få det faglige grundlag revurderet og så få det her gjort ordentligt?
Nu er der jo f.eks. også selv fra ministerens side blevet sagt, at man ikke ville skride til bøder i år 1.
Hvad så med år 2 og år 3?
Altså, man stiller jo lodsejerne i en fuldstændig urimelig situation.
Lad os nu i første omgang få den her sag udsat.
Peter Juel Jensen (V), 2012-06-06:
Det er svært at se logikken i, at ingen ministre, ingen ordførere fra de regeringsbærende partier vil gå på talerstolen og forsvare deres eget lovforslag.
Men det er også svært at se logikken i, at regeringen fremsætter et forslag, der ikke vil gøre det muligt at dyrke energiafgrøder på de ca. 50.000 ha produktionsjord, som det er meningen skal pilles ud.
Kan ordføreren se logikken i, at det er bedre for Danmark, at der bliver sejlet flis til Danmark fra f.eks. Canada, i stedet for at vi dyrker vores egne energiafgrøder?
Hvordan vil det påvirke det danske CO2-regnskab, at vi får sejlet flis til landet, i stedet for at vi kan producere det selv?
Hvad synes ordføreren om regeringens klimaindsats på det her område?
Lene Espersen (KF), 2012-06-06:
Jeg vil sige, at jeg ikke har nogen beregninger af et CO2-regnskab med herop, og nu er Canada lige præcis et land, jeg har en særlig forkærlighed for, fordi jeg har studeret der i 2 år.
Ikke desto mindre har jeg faktisk den opfattelse, at det er et problem, at man laver et dyrkningsforbud.
Der var tidligere i dag en diskussion her i Folketingssalen, der handlede om, hvorvidt det betyder noget for lodsejerne og for landmændene, at man laver denne indskrænkning, og naturligvis gør det det.
Det er jord, man har købt og betalt, som man ikke må dyrke længere, og det er et problem, ligesom det er et problem for en række lodsejere, der har valgt at bo ude i den vilde, smukke natur, at nu får offentligheden adgang til deres jord.
Jeg tror, at det var hr. Per Clausen, der spurgte, om det havde nogen konsekvenser for den enkelte lodsejer.
Selvfølgelig betyder det noget for værdien af ens ejendom, hvis offentligheden tramper rundt derude.
Der er da en værdiforringelse i det, og det er også det, der er baggrunden for, at Advokatrådet har givet det svar, som Advokatrådet har givet.
Peter Juel Jensen (V), 2012-06-06:
Nu havde ordføreren en meget central rolle i den tidligere regering, dengang den her aftale blev indgået.
Kan ordføreren bekræfte, at det lå implicit i aftalen, at såfremt der kom ny viden på det her område, skulle den medtænkes, og at planen løbende skulle tilrettes, således at man gjorde brug af den nye viden?
Lene Espersen (KF), 2012-06-06:
Ja, det kan jeg fuldt ud bekræfte.
Vi har ikke fuldt ud viden om, hvad der foregår på det område, og den danske natur er meget mangfoldig.
Derfor skal man også passe meget på med at bruge generelle redskaber til specifikke områder, og derfor var aftalen også den, at man naturligvis skulle følge udviklingen, med henblik på at vi får mest natur og miljø for pengene.
Bjarne Laustsen (S), 2012-06-06:
Jeg kan simpelt hen ikke lade være med at spørge den tidligere chefstrateg for den tidligere regering og i hvert fald hovedforhandler i forbindelse med »Grøn Vækst«, for det er jo fantastisk, hvad et folketingsvalg kan gøre.
Jeg står her med pressemeddelelser sendt ud af Det Konservative Folkeparti i 2009, da man lavede »Grøn Vækst«, om, hvor glad man var for det.
Jeg undrer mig bare over, hvad det er, der er sket siden hen.
Altså, det er en vild flugt fra alt det, man har stået for.
Man fortalte jo også om, at landbruget skulle være grønt, og at man skulle lave en omstilling osv.
Alle de her forskellige ting var med.
Det var den tidligere regerings syn på det.
Der er åbenbart sket noget, fordi der er en lang række landmænd, der har protesteret.
Det gjorde de også før valget, men i særdeleshed efter valget, i håb om, at den nye regering ville komme dem i møde, da den gamle ikke ville.
Men hvad er det, der reelt set er sket i forhold til de her bræmmer?
Er det ikke nøjagtig den samme lovgivning?
Er det ikke nøjagtig det samme antal hektar jord, der skal tages ud, og er det ikke det samme kortmateriale og den samme faglighed, der har været brugt under den nuværende og den tidligere regering?
Lene Espersen (KF), 2012-06-06:
Jeg ved faktisk ikke, hvad der er mest skræmmende: at hr. Bjarne Laustsen fortsætter med at stille de samme spørgsmål til alle ordførere, der står heroppe, på trods af at jeg overhovedet ikke har talt om det, som hr. Bjarne Laustsen stiller spørgsmål om, eller Socialdemokratiets fuldstændige mangel på viden om, hvad det er for et lovforslag, vi behandler her i dag.
Jeg har i min tale her i dag fra Folketingets talerstol – og det kan hr. Bjarne Laustsen jo tjekke – faktisk forholdt mig til det ændringsforslag, som vi behandler lige nu.
Det stiller hr. Bjarne Laustsen ikke spørgsmål om.
Men jeg vil gerne sige til hr. Bjarne Laustsen, at grundloven, som vi fejrede fødselsdag for i går, i sin § 3 beskriver en klar opdeling af magten i dette land.
Vi i Folketinget har den lovgivende magt, og i dag taler vi om en ny lovgivning.
Ministeren eller kongen, som der står i grundloven, har den udøvende magt, og domstolene har den dømmende magt.
Jeg er meget optaget af, at når der kommer en minister og sætter sig i ministerstolen i et ministerium, udfylder vedkommende sit job på en både ordentlig og tilfredsstillende måde, når det gælder de udøvende beføjelser, ministeren har.
Den diskussion, der har været under L 145, om at sikre ordentligt kortmateriale, handler om præcis det.
Bjarne Laustsen (S), 2012-06-06:
Altså, nu har jeg hørt tre ordførertaler fra henholdsvis Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, og mere end tre fjerdedele af talerne i dag om to ændringsforslag har handlet om det oprindelige forslag, og fru Lene Espersens første bemærkning var, at det ville få uoverskuelige konsekvenser, hvis man vedtog den her lovgivning.
Det sker på baggrund af noget, som fru Lene Espersen selv var med til at lave.
Det, bønderne er utilfredse over, er jo, at de skal aflevere noget jord, som de så ikke kan dyrke mere.
Det er nøjagtig det, som fru Lene Espersen har lavet.
Hvis det var tilfældet, måtte det jo også have haft det i 2009 og 2010 og frem til valget.
Der er overhovedet intet sket i forhold til det med bræmmerne.
Det har man sagt er et af de bedste virkemidler overhovedet.
Det var den tidligere regerings synspunkt, og det er den nuværende regerings synspunkt, at det giver noget i forhold til reducering af kvælstof.
Det er det, der er interessant.