runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-01-18:
Jamen nu er det jo regeringen, der har fremlagt et regeringsgrundlag, der specifikt nævner, at arbejdsudbuddet skal øges med, hvad der svarer til 7.000 personer, ved en sænkelse af skatten på arbejde.
Og derfor er det her med, om topskattegrænsen, og topskat i det hele taget, bidrager til det, jo interessant.
Grunden til, at jeg tager Dansk Metal op her, er, at de siger, at de gerne vil have en topskattegrænse, som fritager smede og elektrikere, altså deres medlemmer, for topskat, sådan at de vil yde en ekstra indsats, og jeg forstod på ministeren, at det var han vel nærmest enig i i hvert fald ville have den effekt.
Det er jo et gode, hvis vi kan få smede og elektrikere til at arbejde mere.
Så vil jeg bare gerne lige have ministeren til at forholde sig til, om der er nogen grund til at stoppe der.
Altså, hvis man kan gøre det godt for elektrikeres og smedes arbejdsudbud, og hvis det er fint at sænke skatten for det, kan man jo lige så godt tage de næste indkomstgrupper, f.eks. ingeniører, læger og advokater, med i de her betragtninger.
Jacob Jensen (V), 2012-01-18:
nr. S 1629
Pernille Skipper (EL), 2012-01-18:
Hvordan ser ministeren den danske terrorlovgivning i forhold til ytrings-, informations- og pressefriheden set i lyset af domstolenes seneste fortolkning af loven?
Jacob Jensen (V), 2012-01-18:
Er ministeren enig med ministeren for sundhed og forebyggelse, der den 11. januar 2012 i Folketingssalen sagde, at regionerne skal fratages ansvaret for sundhedsvæsenet, hvis de ikke løfter ansvaret for kræftbehandlingen?
nr. S 1647
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Som jeg allerede har været inde på, vil det ikke være passende, hvis jeg som justitsminister går ind i en drøftelse af konkrete sager, som er under behandling ved domstolene.
Det samme gælder spørgsmål som, om end de som sagt er generelt formuleret, er rejst under verserende retssager.
Jeg kan dog helt generelt oplyse, at man har været opmærksom på forholdet til ytringsfrihed i forarbejderne til straffelovens § 114 e.
I forarbejderne anføres det således, at bestemmelsen ikke indeholder begrænsninger i ytringsfriheden.
Der peges herved på, at det fremgår udtrykkeligt af bestemmelsen, at den vedrører tilfælde, hvor der på den ene eller den anden måde sker fremme af kriminel virksomhed, altså terrorvirksomhed.
Samtidig slås det fast, at rene sympatitilkendegivelser over for terrororganisationer ikke er omfattet.
Jeg kan også oplyse, at byretten i sin dom i straffesagen mod Roj TV forholder sig til den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 10 om ytringsfrihed.
Når det er sagt, håber jeg, at spørgeren har forståelse for, at jeg ikke kan gå ind i en drøftelse af et spørgsmål, der, om end det som sagt er generelt formuleret, er rejst under en verserende retssag.
Jeg må beklage.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil svare på et sådant spørgsmål, men jeg har simpelt hen ikke forudsætningerne for at svare på spørgsmålet, om end jeg godt kan huske grønjakkerne og debatterne om dem.
Men lige nøjagtig den pågældende afgørelse har jeg på stående fod ikke desværre noget grundlag for at gå videre ind i.
Jeg vil bare henholde mig til det, jeg svarede før om forholdet mellem ytringsfriheden og det, der er beskrevet i forlængelse heraf i straffelovens § 114 e.
Pernille Skipper (EL), 2012-01-18:
Jamen det forstår jeg godt.
Det er sådan set det spor, jeg prøver at komme ned ad.
Ministeren siger, at der i forarbejderne til terrorlovgivningen står, at den ikke indskrænker ytringsfriheden, men udelukkende omhandler ytringer, som direkte fremmer terrorvirksomhed.
Det har byretten så i en nylig dom, som vi har omtalt, omsat til praksis, og den har dermed også sagt, at en nyhedsdækning kan blive så ensidig, at der ikke længere er tale om journalister, men om terrorister, altså at nyhedsdækningen og ikke selve ytringerne kan blive så meget mikrofonholderi, hvis man vil bruge et populært ord, at der faktisk bliver tale om at fremme terrorisme.
Kan ministeren ikke godt se, at det er modsætningsfyldt?
Det er jo faktisk en indskrænkning af vores ytringsfrihed og vores pressefrihed.
Tak for svaret.
Der kom en lille smule om ytringsfrihed.
Så vil jeg prøve at gå en lidt anden vej og spørge ministeren, om ministeren er bekendt med en dom, der handler om ytringsfriheden.
Her blev Danmark dømt ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i en sag, der populært bliver kaldt Jersildsagen.
De kunne således også under henvisning til ytringsfriheden straffes for deres ytringer, men det blev slået fast af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, at journalisten havde en særlig ytringsfrihed, fordi journalisten netop var facilitator.
Det demokratiske samfund sørger for, at alle ytringer kan komme frem, og at vi kan have en åben debat.
Det er grundlæggende i vores demokrati.
Hvad mener ministeren om den dom?
Kan ministeren ikke medgive, at der er en særlig beskyttelse for medier og journalister, at de har en særlig beskyttelse, hvad angår ytringsfrihed?
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Regeringen har i lyset af den debat, der har været om, hvorvidt vores værn mod terror er stærkt nok, klart tilkendegivet, at det agter regeringen at sikre at det er.
Derfor har regeringen tilkendegivet, at hvis der er et hul i vores lovgivning, så agter regeringen at lukke det.
Fordi vi ønsker et effektivt værn mod terror og ønsker, at vi som sagt har en terrorlovgivning, der er med til at skærme Danmark mod forhold, som så at sige kan forværre vores værn mod terror.
Pernille Skipper (EL), 2012-01-18:
Det har jeg sådan set hørt.
Jeg er ikke tilfreds, som ministeren nok kan forstå, og jeg vil gerne endnu en gang henlede opmærksomheden på, at ministeren selv har udsendt en pressemeddelelse under en endnu ikke udløbet ankefrist i denne konkrete sag under overskriften »... i anledning af sagen om ROJ-tv.«
Her går ministeren ind og påpeger, at skulle der være huller i lovgivningen, er ministeren indstillet på at lukke dem. Hvis det ikke er at tage stilling til en konkret afgørelse, så ved jeg sådan set ikke, hvad det er.
Jeg går ud fra, at der bliver henvist til spørgsmålet om rettighedsfrakendelse i den pressemeddelelse.
Hvordan kan det være, at ministeren kan tage stilling til den del, men at ministeren ikke kan tage stilling til den del, der omhandler, hvordan man fortolker terrorlovgivningen?
Hvordan ser ministeren den danske terrorlovgivning i forhold til ytrings-, informations- og pressefriheden set i lyset af domstolenes seneste fortolkning af loven?
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Jeg har stor respekt for fru Pernille Skippers retoriske evner, og alle kan høre, at de er på et meget, meget højt niveau.
Men jeg håber også, at fru Pernille Skipper er om ikke indstillet på at acceptere, så i hvert fald er indstillet på at lytte til det, jeg siger.
Man henviser til en nylig afsagt dom.
Jeg siger så, at selv om spørgsmålet er stillet i generelle vendinger, mener jeg ikke, det er rigtigt, at jeg svarer på det spørgsmål.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Jamen som det fremgik af den finanslov, som vi sådan set grundlæggende tager udgangspunkt i nu, nemlig den, den nye regering har en række ændringsforslag til, så indeholdt den vækstpakken »Holdbar vækst« på 10,8 mia. kr.
Det var en boligpakke til 1,6 mia. kr.; det var en udvidelse af boligjobordningen og renovering af almindelige boliger for 5,8 mia. kr.; det var fremrykning af offentlige investeringer for 3,2 mia. kr.; det var en styrket indsats imod ungdoms- og langtidsledigheden på 0,3 mia. kr. Så var der et skattestop, og det er sådan set lige så vigtigt, for situationen er lige nu, at masser af danskere har en pæn opsparing, eller sagt på en anden måde, tjener de penge eller har penge, men bruger dem ikke, fordi de forståeligt nok er bekymrede.
Der hjælper det jo ikke, at man vælter nye skatter og afgifter for 5,2 mia. kr. plus en meget dyr energiaftale ud til danskerne.
Det bliver de jo kun mere bekymrede over.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-01-19:
Jeg må sige, at jeg stadig væk synes, at det står tilbage, at Venstre ikke har fortalt om det, man ville have gjort, fra man mistede regeringsmagten, hvis man havde beholdt den.
Hvad ville man have gjort, når man havde opdaget, at underskuddet på finanserne ville blive langt større end forventet?
Vi er af den holdning, at danskerne ikke skal betale to gange for en efterlønsreform, og derfor er de 12 minutter nu en anden diskussion end før valget.
Men hvad vil Venstre egentlig?
Venstre har brugt hele dagen i dag på at fortælle, at skatter og afgifter på grøn vækst, skatter og afgifter på usunde fødevarer, ikke er noget, man vil.
Det ville man gerne i 2009, da man lavede forårspakken.
Der øgede man afgifterne med 2 mia. kr.
Man sagde også, at man ønskede at hæve skatten på forurening og forbrug af energi.
Man ønskede, at afgifterne på energi-, klima- og miljøområdet skulle hæves med 8 mia. kr.
I dag er det rent forfærdeligt, at vi overhovedet kan overveje at lave afgifter på både usunde fødevarer og på energi.
Det må være en helt ny holdning.
Hvor skal pengene egentlig komme fra i den her krisetid, vi står i?
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Nu er det jo mit klare indtryk, at de mange nye skatter og afgifter, som er en del af regeringens finanslov, går til at øge det offentlige forbrug.
Det kunne man sådan set lade være med, og lade danskerne beholde deres penge.
Men jeg er helt med på, at for en socialdemokrat er det helt uforståeligt, at vi kunne hæve nogle afgifter for at give folk pengene tilbage via skattelettelser.
Det er helt uforståeligt.
Derfor er jeg også helt med på, at i Socialdemokratiet er man inderlig modstander af et skattestop.
Men for os handlede det jo om, at vi gerne ville sænke skatten på arbejde.
Det skulle være fuldt finansieret, og det har vi så gjort ved bl.a. at hæve nogle afgifter.
Den hæver nogle skatter og afgifter og sætter ikke andre ned.
Så kan jeg høre, at det skulle være det samme.
Jeg synes, at fru Sophie Hæstorp Andersen skulle prøve at spørge skatteyderne, om de kan se en forskel.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-01-19:
Sagt med andre ord, mener Venstre det, som tidligere statsminister hr. Lars Løkke Rasmussen har sagt, nemlig at der kan sættes to streger under resultatet, vi har ikke flere problemer.
Jeg snakkede med en dame i dag, og hun sagde til mig, at hun har fulgt debatten og sætter spørgsmålstegn ved, om Venstre stadig væk bejler til regeringsmagten, eller om de ikke gider mere, om de simpelt hen er trætte.
For de har jo ikke et bud på noget som helst.
Jeg hørte, at hr. Peter Christensen sagde, at hvis man er klar til at komme med bud på, hvordan vi kan komme ud af krisen, vil Venstre da gerne snakke med regeringen.
Men jeg vil da foreslå Venstre, at man først finder ud af, hvad man vil, før man kan snakke.
Der er to streger under resultatet, krisen er ovre.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Det var jo et lidt spøjst indlæg.
Det var, at på det tidspunkt, da vi lavede reformerne, satte vi os ned for at finde ud af, hvad der skulle til for at have strukturel balance i 2020.
Vi lavede de reformer, der skulle til, herunder dagpengereform og efterlønsreform.
Hvad var da Socialdemokratiets svar?
Det var 12 minutter.
Hele valgkampen handlede om både efterlønsreform og 12 minutter.
Selv om jeg er folketingsmedlem og aktiv politiker, er det aldrig gået op for mig, hvad de 12 minutter gik ud på.
Så man skal lade være med at fremstille det, som om Venstre ikke har givet konkrete svar på konkrete problemer.
Hvem er det, der havde en fis i en hornlygte i et oplæg fra den nuværende finansminister, som efter gængse regnemetoder er blevet underkendt med 22 mia. kr., og om hvilket ingen økonom i Finansministeriet vil sige, at det var et seriøst bud på de udfordringer, Danmark står over for.
Nu tror jeg, at alle kan høre, at det kører lidt rundt for Socialdemokratiet.
For først var det et angreb om, at Venstre havde sat skatter og afgifter op.
Jeg har sagt, at det er rigtigt, fordi vi sænkede skatten på arbejde.
Men så kunne man godt høre, at det ikke var godt, så derefter gik angrebet ud på, at det var ufinansieret.
Begge dele kan jo simpelt hen ikke være rigtigt.
Så det håber jeg man kan høre.
Alt kommer af arbejde.
Al offentlig velfærd kommer af arbejde.
Så hvis vi alene med vores skattestruktur kan gøre det mere attraktivt at arbejde, gør det Danmark rigere.
Vi er politisk uenige.
Den socialdemokratiske tanke er jo grundlæggende, at hvis danskerne ikke vil bruge deres egne penge, så tager vi dem fra dem og bruger dem for dem.
Den måde redder man Danmark ud af krisen på.
Vi tror på, at skaber man tryghed og tillid hos danskerne, tør de investere, og så tør de bruge de penge, de har.
Og det er jo grundlæggende måske den allerstørste politiske forskel på den nuværende regering og Venstre.
Christian Juhl (EL), 2012-01-19:
Da jeg var ung, var min første LP med Led Zeppelin, og den hørte jeg så til, at den gik i ring.
Så sagde den sådan en sjov lyd.
Det var ret underholdende, men jeg kunne ikke få en rigtig sang ud af det mere, da jeg havde brugt den længe.
Den kunne jo, hvis jeg kunne oversætte det til engelsk – nu ved jeg ikke, hvad løftebrud hedder på engelsk – lyde: løftebrud, løftebrud, løftebrud.
Nu skal vi høre en ny melodi.
Den hedder: valgt på en løgn, valgt på en løgn, valgt på løgn.
Det er meget underholdende, men sådan den store kunstneriske oplevelse vil det jo aldrig blive.
Jeg vil gerne høre, om hr. Peter Christensen kan huske eller har lært noget af de gamle folketingsmedlemmer – og jeg vil spørge: Hvor mange af V og K's løfter var gennemført efter 109 dage, efter at regeringen tiltrådte i 2001?
Kan han huske det, eller ved han noget om det?
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Vi havde et 100-dages-program, som blev fremlagt.
Jeg tror, der gik ca. 14 dage, fra der havde været valg den 20. november 2001, til regeringen var på plads og man havde udarbejdet et 100-dages-program.
Og hvis jeg ikke husker forkert, så mener jeg, at der kun var et hak, der ikke kunne sættes i det 100-dages-program, da Anders Fogh Rasmussen som statsminister gjorde status efter 100 dage.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-01-19:
Tak for det.
Jeg kan jo bare se, at da Venstre var i regering, spurgte de hele tiden oppositionen, hvad den ville.
Venstreregeringen gik meget mere op i »En Fair Løsning« end i krisen.
Venstreregeringen havde ikke noget synderligt bud på en løsning på krisen.
I valgkampen kom der ingen bud.
Det eneste, de var ude på, var simpelt hen at høre, hvad oppositionen ville.
Oppositionen måtte have et svar.
Jeg ved godt, at det er svært for Venstre, men nu er man jo i opposition, så må Venstre da komme med et svar.
Hvad er det præcis, Venstre vil for at komme videre?
Christian Juhl (EL), 2012-01-19:
Nu tænkte jeg på samtlige de valgløfter, der blev givet i den valgkamp.
Jeg var selv aktivt med i valgkampen, og jeg kan da huske, at der blev givet mere end et 100-dages-program.
Der blev givet temmelig meget mere end et 100-dages-program.
Og så tænker jeg: Hvor mange af den daværende oppositions folk sagde løftebrud, løftebrud, løftebrud, og at regeringen var valgt på en løgn?
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Jeg diskuterer meget gerne løftebruddene og gør det også meget gerne konkret.
Jeg har været igennem nogle af dem.
Men man kunne jo også bare stille konstatere, at det ser ud til, at danskerne synes, at der er et eller andet misforhold mellem det, der blev sagt før valget, og det, der siges her efter valget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-01-19:
Jamen hvis vi skal sætte det helt skarpt op, var det jo sådan, at Venstre troede, at man kunne lave en forbrugsfest, og så skulle danskerne nok komme ud af krisen.
Hvis bare man lettede skatterne for de højestlønnede i Danmark, skulle vi nok komme ud af krisen, ved at de gik ud og lavede en forbrugsfest, og det skulle hjælpe Danmark.
Det troede man jo på helt frem til 2009, da man lavede forårspakken.
Og man brugte så de her afgifter på bl.a. usunde fødevarer og miljøet som en delvis indtægtskilde til det.
Vi må konstatere, at det ikke virkede.
Vi er ikke kommet ud af krisen, men vi betaler stadig væk af på den gæld, man lavede med forårspakken og med rødvinsreformen.
Der må jeg altså bare konstatere, at hvis man skal gå ind og bruge pengene mere fornuftigt, kan offentlige investeringer rent faktisk godt betale sig selv, set i lyset af at det skaber 11.000 job nu med vores kickstart og med vores finanslov.
Men det, Venstre gjorde, var hele tiden at give pengene til forbrug, hvilket flere økonomer jo har peget på ikke har været en særlig effektiv investeringsform.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Jeg må bare sige, at den diskussion har vi jo haft, også i forbindelse med første behandling.
Vi anerkender ikke den præmis.
Og det, der er vigtigt, er jo i virkeligheden, at Danmark står en alvorlig krise.
Så lad os dog tale om, hvad løsningen på den krise er, i stedet for at blive ved med at kigge bagud.
Men det, der er interessant, er, at Venstre nu siger: Jamen Venstre har fremlagt et finanslovforslag.
Det gjorde man allerede i august, men siden august er den økonomiske situation forværret betydeligt.
Det er senest lagt fuldstændig klart frem i forbindelse med den nye økonomiske redegørelse i december.
Og det, vi nu hører fra Venstre, er, at det ikke betyder noget som helst.
At den økonomiske krise i virkeligheden er yderligere forværret; at situationen i Europa er blevet endnu værre, betyder ikke noget som helst.
Venstre vil ikke gøre noget som helst i den anledning.
Det sætter en tyk streg under det, der er Venstres finanspolitik.
Det er meget enkelt: Vi sætter os hen i hjørnet med hænderne for øjnene og venter på, at det hele går over af sig selv og håber på det bedste.
Og hvis det er Venstres tilgang til finanspolitikken i Danmark, så er der jo ikke noget at sige til, at vi har mistet over 150.000 arbejdspladser de sidste par år.
Så der ikke noget sig til, at underskuddet på statsbudgettet de sidste 4 år er akkumuleret til 250 mia. kr. svarende til 100.000 kr. pr. husstand i det her land.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Det er jo ret mageløst, den debat, vi har haft om forskning i dag.
Så enkelt er det.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Når man sådan hører det her indlæg i anden omgang fra Venstres ordfører, bliver man lidt i tvivl om, om Venstres ordfører har været til stede under hele debatten.
Jeg mindes ikke, at den her løftebrudsdiskussion, som Venstre jo stort set er ene om at nævne, og som bliver nævnt hver eneste gang Venstre har muligheden for det, har været drøftet særlig meget her.
Det, der til gengæld har været drøftet adskillige gange, er jo, hvad Venstre vil i forhold til finansloven.
Det har vi ikke kunnet få et eneste svar på; ikke et eneste konkret udspil.
Det siger jeg ikke for at nedgøre dem på nogen måde, men i forhold til et samlet finanslovudspil er det måske lidt skuffende.
Lad os sige det sådan.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille Venstre et spørgsmål og give Venstre lejlighed til sådan at gå lidt dybere ind i det: Hvad var det egentlig, Venstre havde tænkt sig at gøre, hvis Venstre havde været så heldige at fortsætte som regeringsparti i september sidste år?
Altså, det, der klart lige nu, er, at Venstre egentlig havde forestillet sig ikke at gøre noget som helst; at sætte sig hen i hjørnet og håbe på, at krisen gik over af sig selv i løbet af nogle år og så i øvrigt sige, at man har en god økonomi.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Jamen det har faktisk også undret mig under debatten i dag, at der blev spurgt til, hvordan Venstre gerne så, at finansloven for 2012 skulle se ud, al den stund vi faktisk har lagt et helt konkret finanslovforslag frem som medlem af VK-regeringen.
Jeg blev ydermere i debatten kritiseret for, at der ikke var mange ændringsforslag fra Venstre.
Nej, det ville jo så medføre, at vi skulle sidde og lave ændringsforslag til vores eget finanslovudspil.
Det en meget mærkelig debat.
Men min pointe i forhold til løftebrud er, at den her debat i dag starter med, at jeg anklager regeringspartierne for på 109 dage at have begået 109 løftebrud.
Ikke én af de tilstedeværende politikere fra de tre partier er gået i rette med det; ikke én har haft noget at sige i forhold til det faktum, og det forstår jeg udmærket godt.
Jeg synes bare, det er bemærkelsesværdigt, at man kan begå 109 løftebrud og så ikke engang har lyst til at prøve at bortforklare det.
Jeg forstår udmærket, at hr. John Dyrby Paulsen siger, at vi ikke skal kigge bagud, og her taler vi altså 3 måneder tilbage.
Det vil Socialdemokratiet helst glemme alt om.
Jeg forstår det udmærket, fordi det er 109 løftebrud på 109 dage.
Men hvad var det egentlig, der skete under finanslovforhandlingerne, da vi blev indkaldt?
Det var, at hvis vi ikke kunne acceptere nye skatter og afgifter for 5,2 milliarder kroner, så var der ikke grundlag for yderligere forhandlinger.
Ja, der skete endda det lidt bemærkelsesværdige, at vi fik at vide under førstebehandlingen af finansloven fra finansministeren, at finansministeren ikke ville se hverken Venstre, De Konservative eller Dansk Folkeparti igen.
Det var en ret usædvanlig fremgangsmåde, men det betød jo bare, at hvis ikke man er parat til som svar på den nuværende krise at vælte yderligere skatter og afgifter over på danskere og virksomheder, så har man ikke noget at snakke med den nuværende regering om.
Og der kan jeg forsikre, at hvis eneste den mulighed, politisk set, er at gøre det dyrere at være dansker og sende arbejdspladser ud af landet, så gør vi hellere ingenting.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Det lykkedes jo alligevel Venstres ordfører at provokere.
Jeg har noteret mig, at Venstre ingen kommentarer havde til min analyse af, hvem der egentlig har bragt Danmark i en situation, der gør det vanskeligere, end det havde behøvet at være; hvem der har ansvaret for, at konkurrenceevnen gik fuldstændig fløjten i løbet af 00'erne; hvem der havde ansvaret for, at effekten af det var, at mere end 150.000 arbejdspladser forsvandt fra Danmark, så snart de første krisetegn viste sig.
Det er jo nogle af de mest brutale ting, der skete i 00'erne for Danmark.
Det skete under den tidligere regering, der samarbejdede med Dansk Folkeparti.
Kan det tolkes på den måde?
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Jamen det er jo indiskutabelt, at Danmark blev enormt hårdt ramt af krisen, og at det er meget vigtigt, at man som politiker forholder sig til, hvad det har betydet for det her land.
Job flytter, hvis det bedre kan svare sig.
Det medgiver jeg gerne.
Det er jo det, vi sådan set forholder os til, når vi siger nej til yderligere skatter og afgifter.
Gør de det mere attraktivt at være i Danmark, eller gør de det mere attraktivt at flytte?
Længere og mere kompliceret er det ikke.
Der undrer det mig, at Det Radikale Venstre støtter en NOx-afgift, der så målrettet går efter virksomheder, som bruger meget energi, men som jo er reelle arbejdspladser, og som hører til det at have tung industri i et land.
Og jeg forstod også på debatten, at fru Marianne Jelved synes, det er lidt forkert af kollegaen, hr. Rasmus Helveg Petersen, at have sagt, at Aalborg Portland bare kan flytte.
Men det ændrer jo ikke ved, at det er konsekvensen, hvis man fortsætter med at lægge afgiftsbyrder på virksomhederne.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg takker for svaret.
Jeg går så også ud fra, at min beskrivelse af det, der skabte en boligboble, også er korrekt.
Det er også noget af det, der bragte os i en meget, meget vanskelig situation.
Det gør, eller har i hvert fald bidraget til, at mere end en kvart million husstande har en meget, meget anstrengt boligøkonomi, for ikke at sige, at de er teknisk insolvente.
Det er et problem, som er stort for mange.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Peter Christensen, om ikke det er klogt at lære af de erfaringer, vi har gjort.
Derfor burde hr. Peter Christensen holde op med at kritisere den NOx-afgift, for hvis ikke vi havde haft energiafgifter og andre afgifter igennem årtier, fra begyndelsen af 1970'erne og frem, havde vi ikke haft den energieffektivitet, som vi har i dag.
Vi havde ikke haft den teknologi, som gør, at vi kan klare os bedre end så mange andre, i en tid hvor vi skal gå fra nogle kendte, fossile brændstoffer til nogle ikkefossile brændstoffer.