runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Høgni Hoydal (T), 2010-06-02:
Vi opfatter alle sammen, for her tror jeg, at jeg taler på alle partiers vegne – nu kan min kollega her i Folketinget nok have en lidt anden opfattelse – at vi er et folk, der har selvbestemmelsesret.
Det er der ingen tvivl om.
Så har der været en proces, hvor vi først har været et norsk skatteland.
Så er man kommet under Danmark på en eller anden måde.
Grundloven er sat i kraft af kongen i sin tid uden nogen folkeafstemning.
Så man har opfattet det sådan, at dette ikke gælder som en slags integration i det danske rige, man har også kunnet udvide og tolke tingene på en anden måde.
Det er fuldstændig rigtigt, som fru Line Barfod siger, at man altid har brugt grundloven til at sige: Der kan ikke være et hjemmestyre.
Det var det første.
Så kunne man ikke overtage sagsområdet vedrørende råstoffer i undergrunden.
Så kunne man ikke føre en selvstændig udenrigspolitik.
Så kunne man ikke lave selvstændige fiskeriaftaler.
Men alt det har vi vundet, vi har fået anerkendt, at det kan man godt.
Line Barfod (EL), 2010-06-02:
Betyder det så, at det, man diskuterer på Færøerne, er at få en politisk debat med Danmark om, hvilke rammer der skal være gældende, eller mener man, at grundlovens bogstav skal gælde, og at det er et spørgsmål for domstolene?
Er opfattelsen i Færøerne, at man vil have en politisk debat og forhandling med Danmark, og at det er det, det handler om, eller er det noget, man skal have domstolene til at tage stilling til?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-02:
Sammenligningen mellem homoseksuelle og folk, der dyrker dyresex, tror jeg at jeg vil lade ligge.
Så vil jeg bare sige, at allerede med den dyreværnslovgivning, vi har i dag, er det ulovligt at påføre dyr unødig skade og smerte, og vi synes sådan set, det er en ganske fin lovgivning, der tager hånd om det her problem.
Når det er sagt, vil jeg bare endnu en gang sige, at det her illustrerer, hvad der er vigtigt for nogle, og hvad der er vigtigt for andre.
Hr. Christian H. Hansen kan have sine prioriteringer.
Vi har i Liberal Alliance nogle prioriteringer, der handler om, at Danmark skal være verdens rigeste land, og man taler om, at vi skal have vækst, ikke bare nogle flygtige drømme om 2020-mål, samtidig med at vi kan se, at vi har nogle af de laveste vækstrater, men det bliver konkret politik, hvor man tager konkrete initiativer.
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Der er en bemærkning, som jeg har haft lyst til at gøre i løbet af dagen, nemlig at jeg synes, det er meget tankevækkende, at det er et helt gennemgående tema hos alle VKO-ordførere, at der kommer et regeringsskifte.
Jeg synes, der er en vis lettelse at spore i stemmen hos dem over at blive befriet for ansvar, men det er så en anden ting.
Jeg synes, det er fint med denne interesse for, hvad der sker, hvis der kommer et nyt flertal.
Set med radikale briller er det sådan, at vi kommer med vores politik, og vi finder løsninger.
Som jeg sagde i mit svar til fru Henriette Kjærs spørgsmål, har vi tænkt os at stemme for en dagpengereform, og det betyder jo også, at så stemmer vi ikke for det modsatte i løbet af ganske kort tid.
Men mit bud er, at der sagtens kan gøres mere på det danske arbejdsmarked for at gøre det velfungerende, moderne og fleksibelt, og derfor glæder vi os da til, at der kan blive en proces, hvor man faktisk taler med de mennesker, som er på arbejdsmarkedet – det være sig både arbejdsgivere og arbejdstagere, men selvfølgelig også kommuner og regioner, som skal gøre noget af det her til virkelighed.
Tage Leegaard (KF), 2010-06-02:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på, hvordan det fremtidige samarbejde med Enhedslisten skal køre, men så vil jeg godt stille et yderligere spørgsmål.
Fru Margrethe Vestager taler meget om, at man gerne vil have dynamik.
Nu bliver der sandsynligvis fremlagt et forslag om, at man skal indføre en millionærskat, og hvis der er noget, der bremser dynamik, er det at beskatte dem, der virkelig står for noget produktivitet.
Hvordan vil fru Margrethe Vestager stille sig til det?
Fru Margrethe Vestager taler også meget om, at vi interesserer os for, hvordan det vil blive fremover.
Jeg synes, vælgerne har krav på at få at vide, hvor Det Radikale Venstre egentlig er henne; om de egentlig bare er ude på at få skiftet regering, fordi man så måske kan få den her ministerbil, eller hvad meningen er.
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Fra radikal side har vi fremlagt vores skattepolitik, som hedder »Skat der virker«.
Vi har ikke valgt at foreslå, at der gennemføres en millionærskat, vi har i stedet for valgt at arbejde i det spor, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har lagt med at reducere værdien af rentefradraget.
Det har vi, fordi vi mener, at nogle af de mennesker, som har de største indkomster, også har mulighed for at tage meget store lån, og vi tror, det er vigtigt, at der bliver en stor tilskyndelse til at spare op, for bare at tage et eksempel.
Hvis jeg skal give et sidste eksempel på det indenrigspolitiske område, er det jo også at få brudt fattigdomspolitikken.
Jeg ønsker altså ikke at støtte en regering eller være en del af en regering med den linje, som VKO har lagt, hvor man bevidst og målrettet gennem et tiår har gjort mennesker fattigere.
Det synes jeg hverken der er vækst, indsigt eller fremdrift i.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-06-02:
Det, der bliver sagt, er, at man godt vil være med til nogle ting, men det er afgørende, at man gør det med de rigtige.
Det vil man kun med den ene fløj.
Har man klistret sig til den ene side på trods af store uenigheder om reformsporet og skattesporet – hvor jeg må jeg indrømme, at De Radikale er fornuftige – bare fordi man vil i ministerbiler?
Hvis det er tilfældet, vil fru Margrethe Vestager så lade sig rulle over med hensyn til forlængelse af dagpengeperioden, som vi kan høre at Socialdemokraterne vil forlænge til 4 år?
Der er da kommet meget prestige i fra Socialdemokraternes side at få den forlænget, vil man bare acceptere det?
Vil man også stemme for en millionærskat?
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Nu ved jeg ikke, hvor spørgeren har befundet sig de seneste uger, de seneste dage, men det er i hvert fald gået hen over hovedet på spørgeren, at vi sådan set stemmer for dagpengereformen.
Vi stemmer sammen med Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti om den mindre del af denne aftale.
Det er vigtigt for os, fordi det er radikal politik.
Det vil sige, at det er et klokkeklart uimodsigeligt eksempel på, at det ikke handler om, hvem vi samarbejder med, men hvad vi samarbejder om.
Det er præmissen for vores politik, og dermed er præmissen for spørgerens spørgsmål også fuldstændig bortfaldet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-06-02:
Hvordan har fru Margrethe Vestager det så med at knytte sig til en alliance, som lægger så ufattelig meget politisk prestige i, at der skal være en længere dagpengeperiode, og at der skal være den her konkurrenceforringende millionærskat?
Hvordan har fru Margrethe Vestager det med det?
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-02:
Jeg har det godt med det.
Vi er villige til at indgå kompromiser, men vi er også villige til at søge og få den indflydelse, der selvfølgelig skal til, hvis man er en del af et flertal.
Jeg ved ikke, om det er konservativ erfaring at arbejde på den måde, men det er min erfaring, at sådan kan det gøres, og derfor har jeg det rigtig godt med at støtte og søge et andet flertal end det, der herser med Danmark i øjeblikket.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-02:
Tak for det, formand.
Det er, fordi Liberal Alliances ordfører, hr. Simon Emil Ammitzbøll, kom ind på alle de her forbud, der var, og at dem skulle man få ophævet.
Vi skulle sådan set ikke blande os i noget som helst.
Så blev det også nævnt, at vi heller ikke skulle blande os i dyresex, altså det, der også kaldes sodomi.
Skal jeg forstå det på den måde, at man i Liberal Alliance synes, at det er fuldt legalt og helt i orden, at mennesker har dyr med sex, sådan opfatter jeg det, og er det et signal om, hvad Liberal Alliance ønsker på dyrevelfærdsområdet, nemlig ingenting, og at man faktisk bare står og håner, at der er over 50.000 mennesker i Danmark, der har skrevet under på, at man ønsker et forbud?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-02:
Vi vil ikke forbyde dyr med sex, som spørgeren kom til at sige, men jeg går ud fra, at det var sex med dyr, der mentes, og det er fair nok.
Jeg synes faktisk, at det her spørgsmål er en fuldstændig illustration af, hvad det var, jeg prøvede at sige i min tale.
Vi synes, at det er utrolig mærkeligt, hvad man skal forholde sig til midt under den største økonomiske krise siden anden verdenskrig.
Det er alt fra dyresex til burkaer, og hvad ved jeg.
Det er fuldstændig korrekt forstået.
Vi synes, at vi skal have gang i reformerne, gang i en mere effektiv offentlig sektor, få noget lavere skat, få noget vækst, sådan at danskerne kan have nogle arbejdspladser, noget velstand og noget velfærd også i fremtiden.
Ja, det er korrekt forstået.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-02:
Nu går jeg så ikke ud fra, at det er dyresexreformerne, Liberal Alliance vil have gang i, men nogle andre reformer på nogle andre områder.
Jeg kan altså forstå det på den måde, at alt, hvad der er på dyrevelfærdsområdet, glemmer man fuldstændig i Liberal Alliance.
Vi skal bare have gang i nogle reformer, og vi skal skabe et Danmark, hvor der ikke er plads til, selv om der er en økonomisk krise, at drøfte andre ting.
Det er vel rimeligt nok, at den ene ting ikke udelukker den anden.
Der kunne man jo så også spørge, hvorfor vi skal beskæftige os med det, når vi har økonomisk krise.
Det er jo også sådan et lille nicheforslag – men der er forskel, kan jeg forstå.
Yildiz Akdogan (S), 2010-06-02:
Tak for det.
I sin tale roser statsministeren genopretningsplanen, som man har indgået med Dansk Folkeparti, og så siger statsministeren, at planen er realistisk, rimelig og socialt afbalanceret.
Man kan undre sig lidt, især over de to sidste ord, nemlig afbalanceret og det rimelige i regeringens politik.
Hvad er det, der gør, at det er de ledige, at det er familier med et alvorligt sygt barn eller handicappet barn, eller det er den enlige mor eller for den sags skyld de barnløse eller førtidspensionisten, der skal betale den her pris for regeringens såkaldte rimelige, afbalancerede politik?
Faktum er jo, der aldrig har været så meget skævhed som under den her regering, og jeg vil egentlig gerne prøve at tage en sag op fra Ekstra Bladet.
Det er Maria Sand, som er en enlig mor til tre børn, det vil sige, at hun er ramt af regeringens nedsatte børnebidrag, og så har hun også lige mistet jobbet.
Værre kan det vel ikke blive for en familie.
Hvorfor skal I altid spare på de ældre og børneområdet?
Det er trods alt vores børn, som er fremtiden.
Undskyld, men hvordan skal man snart få en hverdag til at hænge sammen.
Det er altid os med lav indkomst, som det rammer.
Jeg vil gerne spørge ministeren i forbindelse med det, som Maria spørger om her: Hvordan kan det være, at det altid er dem med de laveste indkomster, der skal betale den højeste pris?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Ja, hvis det er i den udlægning, som bliver refereret her, tager man fuldstændig fejl.
Skatteaftalen sidste år er en ren omlægning; der er noget skat, vi fjerner, mod at tage noget ny skat hjem.
Det er en skatteomlægning.
Skattelettelserne i 2004 og 2007 er finansierede inden for den økonomiske politik, det økonomiske råderum, fuldstændig på samme måde som at Socialdemokratiet selv med deres finanslovforslag i 2007 for 2008 siger: Hov, med den økonomiske politik, vi følger, er der altså plads til at bruge nogle flere penge næste år; regeringen vil give skattelettelser, vi vil give velfærdsydelser.
Det er jo fair nok, man kan bruge pengene, som man vil, men både Socialdemokratiet og regeringen kunne altså tilbage i 2007 få øje på, at der var nogle penge inden for råderummet i dansk økonomi.
Der var sådan set ikke nogen slinger i valsen, og ja, derfor var det selvfølgelig finansieret inden for det økonomiske råderum.
Frank Aaen (EL), 2010-06-02:
Lad os lige holde fast i de her skattelettelser, for der har jo været en enorm diskussion af, hvem der har de rigtige tal.
Jeg vil i det følgende holde mig et hundrede procent til regeringens egne tal.
Jeg har fra skatteministeren fået et svar, der opgør alle regeringens skattelettelser frem til 2010, reformerne i 2004 og i 2007 og skattestoppet for bilafgifter osv., og af det svar fremgår det, at den samlede skattelettelse – som altså var en ren lettelse og ikke noget med, at man tog pengene et andet sted, men bare en lettelse – var på 200 mia. kr.
Dertil kom forårspakke 2.0, og jeg vil citere fra regeringens eget lovforslag, hvor der står: »Samlet set medfører Forårspakke 2.0 en umiddelbar underfinansiering«.
Og den opgøres i en tabel til 20 mia. kr. frem til 2012.
Det er altså i alt 220 mia. kr. Ville det ikke have været rart at have dem i dag i stedet for bare at sende regningen videre til børnefamilierne, til pensionisterne, til de arbejdsløse og til de fattigste rundtomkring på kloden?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Hvis ikke vi havde lavet de strategiske skattelettelser tilbage i 2004 og 2007, fuldstændig finansieret inden for rammerne af den økonomiske planlægning, ville vi have været langt værre stillet, da vi ramte krisen.
Det er da noget af det, der har øget vores arbejdsstyrke.
Det er noget af det, der gjorde, at vi fik en rekordhøj beskæftigelse og en rekordlav arbejdsløshed i de gode år, før krisen ramte os.
Det er noget af det, der har gjort, at vi har fået skatteindtægter, vi ellers ikke ville have fået, og holdt udgifterne til forsørgelse nede på et niveau, hvor de ellers ikke ville have været.
Det er da det, der har gjort, at vi kunne afdrage gælden i et tempo, som vi slet ikke havde planlagt med.
Det er det, der har gjort, at Danmark ramte krisen i en langt bedre form end andre europæiske lande.
Og det er det, der har gjort, at vi har haft råd til under krisen at investere så offensivt, som vi har gjort.
Frank Aaen (EL), 2010-06-02:
Tak til statsministeren, for vi er åbenbart enige om tallene.
Nu er det jo også regeringens egne tal, så det kan jeg godt forstå.
220 mia. kr. er taget op af kassen, for at man kan give skattelettelser til dem, der er rigest her i samfundet, og det fastholder man: 220 mia. kr. i skattelettelser.
Hvorfor overvejer man ikke, om f.eks. nogle af de skattelettelser, der er givet i år til de rigeste, og som man har planlagt at give i de kommende år, skulle justeres, i stedet for at man tager fra børnefamilierne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Jeg er da slet ikke i tvivl om, at hr. Frank Aaen og jeg ikke kan blive enige om skattespørgsmål, og derfor kan man jo også kun frygte en fremtid, der måtte opstå, og hvor hr. Frank Aaen måtte få indflydelse på det her spørgsmål, for så skulle vi altså, måtte jeg forstå, brandskatte den danske befolkning med akkumulerede 220 mia. kr., som vi burde øge skatterne med.
Det havde været rigtig, rigtig godt, hvis vi havde gjort det.
Vi har ansvarligt og inden for rammerne af den økonomiske planlægning, vi har haft, og som vi har fulgt,
gældsafdraget langt mere, end vi havde planlagt, frem til krisen ramte os, givet fuldt finansierede skattelettelser i 2004 og 2007, skattelettelser, der bidrager til at gøre Danmark rigere, og altså sidste år vedtaget en skattereform, som bidrager til at gøre Danmark rigere – 5,5 mia. kr. for at være helt præcis.
Christine Antorini (S), 2010-06-02:
Det er sådan, at statsministeren i morgen og i overmorgen skal mødes med Vækstforum, og det, der er på dagsordenen, er uddannelse.
Der er også blevet fremsendt materiale til Vækstforum med en række meget illustrative statistikker, som viser, hvor afgørende det er, at Danmark har et meget udbygget voksen- og efteruddannelsessystem, som især viser sin berettigelse, når vi er i en krise, som vi er i nu, fordi det er det, der gør, at voksne kortuddannede kan uddanne sig fra ufaglært til faglært og omstille sig til de job, der måtte komme.
Hvordan harmonerer det med, at en af de helt store samlede nedskæringer, som ligger i genopretningsplanen, er nedskæringer for knap 4 mia. kr. på forskning og uddannelse?
Det er de kortuddannede, det er voksen-SU’en, det er muligheden for merituddannelse – det er hele den indsats, der skal diskuteres i morgen, som regeringen nu vil skære ned på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Jeg har godt hørt, at det har været fremme i debatten tidligere i dag, og jeg beklager sådan set, at jeg ikke adresserede det allerede i min første replik, hvor jeg måske havde lidt mere tid, end jeg har nu.
Jeg vender ryggen til formanden i håb om, at vi kan ignorere den røde lampe en lille smule.
Påstanden om de her 4 mia. kr., der spares på uddannelse og forskning, er sådan set ikke korrekt.
For situationen er den, at vi har en målsætning om, at vi bruger 1 pct. af vores velstand, af bruttonationalproduktet, på forskning, og den står vi fuldstændig vagt om, fuldstændig.
Faktisk er det sådan, at i det kommende par år kommer vi over 1-procents-målsætningen.
Og hvis man ser på, hvordan forskningsbevillingerne er i 2011, 2012, 2013 og 2014, vil man se, at de i alle disse år vil være større end det, vi har afsat i år – større end det, vi har afsat i år.
Christine Antorini (S), 2010-06-02:
Det har sådan set ikke så meget med de nedskæringer, som ligger i regeringens genopretningsplan, at gøre.
Derudover bliver der taget 1 mia. kr. fra globaliseringspuljen til investeringer i udstyr og bygninger på universiteterne.
Det er den nedskæringspakke, som er blevet lagt på bordet.
Er det det, som peger fremad i forhold til Vækstforum, som statsministeren skal holde møde med i morgen, hvor dagsordenen vel burde være, at vi opgraderede forskning og uddannelse?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Jo, det har sådan set ret meget med hinanden at gøre.
Altså, når vi har en målsætning om at bruge 1 pct. af vores velstand, har det desværre også en konsekvens, når vores velstand bliver mindre.
Anderledes kan det desværre ikke være.
Og så bliver det lidt, hvordan man vender og drejer ordene, for det er jo rigtigt, som det f.eks. blev nævnt, at vi altså i øjeblikket bruger 1 mia. kr. på at udbygge nogle laboratorier.
Og når vi har bygget de laboratorier, ja, så har vi bygget dem, og så bruger vi ikke 1 mia. kr. på at bygge dem igen.
Så har vi laboratorierne.
Det, at vi frigør den milliard kroner, er det udtryk for en besparelse?
Det er ikke udtryk for, at nogle aktiviteter, der findes derude, ikke fortsat kan være der.
Derfor er det sådan, at når vi ser på den profil, der er lagt ind, vil vi på hele forskningsområdet i både 2011, 2012, 2013 og 2014 bruge mere, end vi bruger i år.
Så laver vi nogle målrettede opstramninger på en række uddannelsesområder, f.eks. efteruddannelse, hvor vi siger, at når det handler om folk, der har en videregående uddannelse, er tiden ikke til, at vi på samme måde kan videre- og efteruddanne dem.
Og der er en række andre målrettede justeringer dér, som jeg vil tro at undervisningsministeren bedre end jeg kan gøre rede for i detaljer.
Maja Panduro (S), 2010-06-02:
Og det synes jeg at det har hængt lidt med.
Hvis der er noget, der er udtryk for arrogance og en usund debatkultur, så er det da den måde, statsministeren i dag taler om og til folketingsmedlemmer.
Jeg prøver alligevel med et meget klart og opklarende spørgsmål i håb om, at jeg så kan få svar.
Man gør jo meget ud af at påstå, at alle må holde for, og at den her panikplan er ansvarlig og socialt afbalanceret, og som eksempel praler man jo næsten af, at man så nu trods alt udskyder topskattelettelsen i et par år.
Jeg vil gerne bede statsministeren om at forklare mig, om de følgende elementer i pakken også er midlertidige, eller om de er varige.
Er besparelserne på børnechecken, milliardbesparelserne på uddannelse, dagpengehalveringen, sparekniven til familier med handicappede og dødeligt syge børn også midlertidige, eller er de varige?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-06-02:
Først var der nogle pæne ord om debatkulturen og siden om panikplan, knive, og hvad ved jeg.
Det er sådan, at den skatteaftale, vi lavede sidste år, løser problemer for Danmark; den gør Danmark rigere.
Uden den skatteaftale har Danmark større udfordringer på lang sigt, og derfor står regeringen selvfølgelig fuldstændig ved den skatteomlægning, vi lavede sidste år, og derfor skal den selvfølgelig også fases ind.
Noget af den er skubbet, til efter at vi er ude af den her særlige øvelse i 2011, 2012 og 2013, og så falder det på plads igen.
Med hensyn til dagpengeperioden vil jeg sige: Ja, vi sætter dagpengeperioden ned til 2 år, og så har vi selvfølgelig ikke planer om at sætte den op igen.
Altså, det siger jo sig selv.
Det er jeg egentlig også i tvivl om om spørgerens eget parti har, hvis det kommer dertil, for det fik vi jo ikke noget klart svar på her i dag.
Maja Panduro (S), 2010-06-02:
Så mangler statsministeren stadig væk at svare på resten af mit spørgsmål, han nåede lige dagpengeperioden, men vi mangler stadig væk besparelserne på børnechecken, vi mangler besparelserne på forskning og uddannelse, og vi mangler den sparekniv, som man nu sender til de familier, som har dybt handicappede eller meget, meget syge børn.
Synes statsministeren, det er rimeligt, at det er de her familier, der skal holde for?
Kan statsministeren ikke godt forstå, at de familier har svært ved at forstå, hvorfor det er dem, der skal have den her store besparelse ud over sig?
Ministeren fik heller ikke svaret på, om det er en varig besparelse, eller om den er midlertidig, ligesom udskydelsen af topskattelettelsen er.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-02:
Skattelettelserne i 2004 var finansierede af et økonomisk råderum, der viste sig ikke at være der, ergo var der ikke råd til dem; de er ufinansierede.
Skattelettelserne i 2007 blev finansieret ved, at der var nogle andre lettelser, man skulle have lavet, men så sagde man: Dem lader vi være med at lave, vi laver nogle andre i stedet for, og dermed er de finansierede.
Det stemmer ikke, pengene er der ikke, de skattelettelser er ikke finansierede.
Det er der en økonomiprofessor fra Aarhus Universitet der har udtalt til Ritzau i dag, og det er gentaget i tv og andre medier, at de skattelettelser fra 2004 og 2007 ikke er finansierede.
Når man nu har så stor tiltro til, hvad de lærer allerede det første år på landets økonomistudier, hvad så med professoren, der siger, at lettelserne fra 2004 og 2007 ikke er finansierede?
Tager han fuldstændig fejl, ja eller nej?