runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2012-04-19:
Jeg anfægter overhovedet ikke, at ordførerne har al ret i hele verden til at rejse de spørgsmål, de rejser.
Og jeg synes, at jeg i sådan relativt god ånd og med godt humør svarer på de spørgsmål, der bliver stillet, også selv om jeg måske synes, at der er lidt valgkampsretorik over det.
Der bliver spurgt, om regeringen mener, at det er en fornuftig politik at føre loven op til praksis og sørge for, at de satser, der bliver anvendt i dag, og som man kan se på Lægemiddelstyrelsens hjemmeside, også fremgår af lovgivningen, og dertil kan jeg bare sige: Ja, det synes regeringen er fornuftigt, for ellers havde vi jo ikke fremlagt det i lovforslaget.
Sophie Løhde (V), 2012-04-19:
Det er jo lidt tankevækkende, at en sundhedsminister fra Socialistisk Folkeparti nu synes, at det er fornuftigt, at man med det her lovforslag fra ministeren selv opdaterer de beløbsgrænser, som fremgår af loven, til niveauet i 2012, for som det bliver refereret af Dansk Folkepartis ordfører, havde Socialistisk Folkeparti jo nogle meget klare holdninger, da man sad i opposition, om, at det var helt forfærdeligt – der var mere ulighed i det, der var mere brugerbetaling og meget andet.
Så måske kunne ministeren lige redegøre for, hvornår regeringen er kommet frem til, at det her er fornuftigt, når man nu tidligere mente, at det var helt forfærdeligt.
Er det De Radikale, som har sat sig igennem og sagt, at det her er en rigtig, rigtig god idé, eller mener sundhedsministeren også, at hendes eget lovforslag grundlæggende er den rigtige vej at gå, og at det dermed også er fornuftigt, at vi gennemfører det her, og at man dermed har ændret holdning i forhold til tidligere?
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Jeg undrer mig utrolig meget over det, som jeg hører som værende et fuldstændigt paradigmeskift i Venstres holdning til ansvarlig virksomhedsførelse, og jeg synes også, det er meget underligt, at jeg ikke kan genfinde den kritik, som Venstres ordfører fremfører her, i nogen af de høringssvar, der er indgivet.
Jeg vil minde Venstres ordfører mindeligt om, at det lovforslag, der er fremsat her, bygger på en anbefaling fra Rådet for Samfundsansvar, et råd, som i parentes bemærket blev nedsat under den tidligere regering, og det råd er jo kommet med en entydig anbefaling.
I rådet sidder – og det her nævner jeg bare for sådan lige at ridse det op, hvis ordføreren skulle have glemt det – Dansk Industri, Dansk Erhverv, Rederiforeningen, Finansrådet, Forsikring & Pension, Håndværksrådet og Landbrug & Fødevarer.
Alle disse organisationer har altså været med til at udarbejde dette forslag.
Så vil ordføreren ikke lige forklare: Hvordan kan det være, at Venstre pludselig har ændret holdning til vigtigheden af, at Danmark skal være i front, når det handler om ansvarlig virksomhedsførelse?
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Nu er det jo sådan, at vi er et politisk parti, som tager stilling til tingene ud fra vores egne idealer og målsætninger.
Vi er jo ikke sådan et automattalerør for diverse organisationer eller virksomheder.
Men det er i den her sag heller ikke sådan, at vi har skiftet mening, tværtimod.
Vi er enige i mange af intentionerne, som jeg også har nævnt i min ordførertale, men det forslag her rummer en række risici, også for retssikkerheden, som vi bliver nødt til at tage seriøst.
Så er det jo også sådan, hvilket hr. Benny Engelbrecht burde vide, at i den rapport, der blev aflagt fra Rådet for Samfundsansvar, var der tale om henstillinger, og der var tale om, at det skulle baseres på frivillighed.
Det var også klart, at hvis parterne nåede frem til et mæglingsresultat, eller hvis en sag blev afvist, skulle den ikke kunne behandles af den her klageinstans og offentliggøres.
Det er jo en væsentlig og principiel ændring i forhold til de overvejelser, man gjorde sig i Rådet for Samfundsansvar.
Det håber jeg meget at ordføreren vil notere sig.
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Hvad er formålet med en mæglingsinstitution?
Det er et godt princip.
Og ja, der er ganske afgjort ting blandt de anbefalinger, som er kommet fra Rådet, som ikke implementeres i lovgivningen.
Det har en masse andre årsager at man ikke gør det.
Men dog synes jeg alligevel, det er vigtigt at holde fast i, at en af årsagerne til, at denne titel blev nævnt af rådet, jo netop var den uafhængighed og den mæglingsfunktion, som er så ganske afgørende.
Jeg kan ganske enkelt ikke genkende den linje, der blev ført af den tidligere minister, hr. Brian Mikkelsen, i forhold til dette område, en meget ambitiøs indsats.
Derfor bliver jeg også nødt til at spørge: Har Venstre være uenig i den linje, som den tidligere minister førte?
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Hr. Benny Engelbrecht behøver ikke undre sig så meget, jeg redegjorde faktisk for vores overvejelser i min ordførertale.
Vi er helt af den opfattelse, at virksomheder naturligvis skal overholde love og regelsæt og have en opførsel, som er etisk rigtig.
Man skal naturligvis også overholde menneskerettigheder, og man skal tage hensyn til miljø og klima, men det skal være inden for love og regler, som man kan forholde sig til.
Vi er hele tiden gået ind i det her arbejde ud fra den opfattelse, at det skulle være frivilligt, og at det skulle være drevet af viljen til at opnå det bedste, ikke at det skulle være et bureaukratisk alternativ til gældende retssystemer.
Det ville sætte retssikkerheden under pres, og det ville komme til at virke bureaukratisk og fordyrende for alle landets virksomheder i nogle så store og generelle spørgsmål, som mange små virksomheder simpelt hen ikke har en jordisk chance for at forholde sig til.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Det er bare til afklaring.
Jeg kan forstå, at Venstre nu efter valget fuldstændig har ændret syn på, hvordan man får tingene igennem.
For inden valget var det sådan, at når individer, personer, gjorde noget, som staten ikke brød sig om, skulle man straffes, og incitamentet var lovgivning og straf.
Nu kan jeg så forstå, og det er det, jeg lige skal have verificeret, at når det er virksomheder, som gør ting, man kunne ønske forbedringer af, så vil alene en klageinstitution som institution alene kunne udtale sig, men da institutionen ingen myndighed har i forhold til straf eller andet, hvordan virker det så?
Altså, der er noget, jeg ikke lige forstår: På individniveau må man gerne straffe, men på virksomhedsniveau er alene en anbefalende institution for meget.
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Altså, der er jo ikke tale om, at virksomheder ikke skal straffes.
Virksomheder skal naturligvis straffes.
Hvis de bliver dømt for en lovovertrædelse, skal de straffes inden for den paragraf, som de har overtrådt, og med den strafferamme, der er gældende for det straffeområde, ingen tvivl om det.
Og vi er, som jeg har understreget meget i min ordførertale, fuldstændig enige i mange af intentionerne.
Virksomhederne har et ansvar.
Vi er også store tilhængere af CSR-elementet, men det er så vigtigt, at vi holder fast i, at det skal ske ad frivillighedens vej, for så får man en langt mere positiv og konstruktiv tilgang til tingene, end hvis det er noget, man skal gøre for ikke at blive hængt ud i et administrativt klageorgan.
For så vil man begynde at bruge kræfterne på, hvordan man lever op til målsætningen, og så i øvrigt ikke gøre noget derudover, og det ville være trist.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Da jeg kun har 1 minut, bruger jeg det ikke på bevidst at misforstå, så bruger jeg det simpelt hen på at forsøge at blive klogere på, hvad det er, hr. Kim Andersen siger her.
Jeg skal bare forstå det rigtigt.
Er vi enige om, at mæglings- og klageinstitutionen er en institution, som ikke kan foretage retslige vurderinger, men den kan tilbyde alternative løsningsmodeller, og den kan tilbyde mægling eller undervisning?
Kunne vi blive enige så langt, at det sådan set er en god måde at hjælpe virksomheder på, som kan have det lidt svært med det her?
Ole Sohn (SF), 2012-04-19:
Det synes jeg er et ganske interessant spørgsmål, som jeg ikke her på stående fod kan give svaret på, men jeg synes, at det vil være meget relevant at få det boret ud under udvalgsbehandlingen.
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Lad mig begynde med at sige, at Venstre kan støtte det fremsatte lovforslag.
Når det er sagt, vil jeg også gerne sige, at jeg har undret mig lidt over, at vi skulle behandle lovforslaget, for det fremgår jo af forslaget, at der i forhold til regeringsskiftet er en kongelig resolution af 3. oktober 2011, hvori det beskrives, at maritime uddannelser, som hidtil har henhørt under det tidligere Økonomi- og Erhvervsministerium, overføres til Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser, og samtidig bliver lodsområdet overført fra Forsvarsministeriet til Erhvervs- og Vækstministeriet.
Det fremgår jo af den kongelige resolution, at det var en af ressortomlægningerne i forbindelse med den nye regerings dannelse.
Jeg vil da i og for sig gerne have, at nogen i regeringen kunne fortælle mig, hvorfor vi skal behandle det i et lovforslag.
Derudover er der et par mindre ting i forslaget.
Der skitseres en ny klageadgang for lodsområdet, sådan at afgørelser vedrørende tilsynet med lodser fremover vil kunne indbringes for Ankenævnet for Søfartsforhold, mens andre, mindre indgribende afgørelser, som det udtrykkes, ikke kan indbringes for en højere administrativ myndighed.
Jeg vil godt lige for god ordens skyld sige, at det der med administrative afgørelser er vi ikke så glade for i Venstre, så vi vil følge det her område.
Jeg vil også gerne slå fast og have ministeren til at bekræfte, at den almindelige retstilstand her i landet naturligvis er gældende også for disse sager fremadrettet.
Det vil sige, at sager, uanset om de er indbragt eller ikke indbragt for Ankenævnet for Søfartsforhold, og uanset om de kan ankes til en anden myndighed eller ej, naturligvis stadig væk kan indbringes for domstolene.
Der er så et element mere i forslaget, som jeg i og for sig heller ikke forstår der skal et lovforslag til for at slå fast, nemlig at man bekræfter, at ministeren kan fastsætte reglerne for betaling for lodsning foretaget af det statslige lodsvæsen.
Det er jo en allerede eksisterende gebyrordning, som videreføres, og det behøver man jo ikke et lovforslag for at slå fast.
Vi kan sagtens støtte forslaget.
Det er ganske harmløst, men, undskyld jeg siger det, vel i og for sig også en smule overflødigt.
Jeg har blot til allersidst tilbage at minde om, at der i høringssvarene er kommet et par indvendinger fra Nyborg Søfartsskole, som er ked af, at de maritime uddannelser adskilles rent ministerielt.
Der er også kommet noget, vi lige skal tage ad notam, fra Marstal Navigationsskole, som påpeger, at man nu igen – som der skrives – pålægger skolerne ekstra byrder administrativt og med hensyn til indrapporteringer.
Det vil jeg også godt bede ministeren om at forhold sig til, særlig set i lyset af at man i lovforslaget anfører, at det ikke har økonomiske eller administrative konsekvenser for erhvervslivet.
Det er Marstal Navigationsskole altså ikke enig i.
Vi skal hele tiden være over det her med bureaukratiet og ekstra administrative byrder for erhvervslivet, herunder også søfartens skoler.
Jeg forventer en kommentar fra ministeren til det, men ellers er vi positive.
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Lovforslaget, vi her behandler, omhandler som allerede nævnt ressortomlægninger som følge af regeringsskiftet, altså lovændringer, som er nødvendiggjort at den kongelige resolution, som er gennemført.
Overordnet set drejer lovforslaget sig om to ting.
For det første berører lovforslaget ressortomlægninger ved de maritime uddannelser, hvor det foreslås, at uddannelserne stadig skal reguleres i lov om maritime uddannelser under ministeren for forskning og innovation og videregående uddannelser, som det blev besluttet under ressortomlægningerne den 3. oktober sidste år.
Det skal gøre ansvarsfordelingen mellem de relevante myndigheder tydelig også gennem lovgivningen, og det vil skabe gode rammer for samarbejdet imellem disse myndigheder.
Derudover vil ministeren for forskning, innovation og videregående uddannelser have mulighed for at godkende uddannelserne, uanset at disse ikke gennemføres med et statsligt tilskud.
Med lovforslaget skabes der også mulighed for ensartede regler om momskompensation for de taksameterstyrede maritime uddannelser som andre uddannelser under ministeriet.
Det vil gøre det nemmere at sammenligne med andre uddannelser.
For det andet indeholder lovforslaget en ændring af lodsloven.
Der er her tale om mindre ændringer, der skal skabe klarhed over Lodstilsynets placering under Erhvervs- og Vækstministeriets ressort i Søfartsstyrelsen.
Samtidig indføres der hjemmel til, at der kan laves regler om klageadgang på lodsområdet, som svarer til de regler, som allerede gælder på det øvrige søfartsområde.
Den sidste ændring af lodsloven indebærer en præcisering, således at ministeren kan fastsætte regler om betaling for lodsning foretaget af det statslige lodsvæsen.
Her er det værd at bemærke, at der ikke er planlagt stigninger i gebyret.
Jeg bemærker mig, at høringen har vist, at organisationerne og virksomhederne generelt er positive over for lovforslaget.
Socialdemokraterne ser tydeliggørelsen af ressortomlægningerne samt de andre ændringer i dette lovforslag som positive, og dermed støtter vi forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Man kan jo sige, ligesom hr. Kim Andersen fra Venstre var inde på i sin ordførertale, at det godt kunne undre en en kende, ikke at det ikke er sagligt begrundet, og ikke, at der ikke er rimelighed i lovforslaget.
Men det virker lidt underligt, at vi rent lovgivningsmæssigt skal forholde os til en ressortomlægning, hvor man overflytter nogle delelementer fra et ressortministerium til et andet.
Hvis vi skal til at gøre det hele tiden, så kan vi jo få rigtig mange lovforslag til behandling her i Folketinget.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, at det er en nødvendighed at køre det her igennem lovmaskineriet.
Det er noget, der kan gøres inden for de eksisterende lovgivningsmæssige rammer, uden at vi skal diskutere det her i Folketinget.
Det samme gælder jo også med hensyn til de allerede gældende gebyrordninger vedrørende lodsning, hvor man jo på lodsområdet siger, at ministerbemyndigelsen naturligvis skal følge den nye minister, som er i det nye ministerium, frem for den minister, som var i det gamle ministerium.
Det er sund fornuft og common sense.
Det er noget, vi er nødt til at forholde os til.
Men der, hvor det her lovforslag har sin berettigelse, er angående den sidste del af det, og det er det med lov om maritime uddannelser.
Andre ordførere var også inde på det, også Venstres ordfører, altså det med nogle af de høringssvar, vi har fået, bl.a. fra Marstal Navigationsskole og også fra Nyborg Søfartsskole.
Men det er jo sådan, at vi ifølge det, der er blevet tilsendt os fra ministeren, får at vide, at der ikke er nogen nye udgifter forbundet med det for nogen af de involverede parter, og at det alene er nogle tekniske karaktermæssige ændringer, som der er.
Derfor kan det jo godt undre, at sådan en institution som Marstal Navigationsskole
Men når de er der, skal de selvfølgelig behandles alligevel.
Men Dansk Folkeparti kan samlet set støtte de her lovændringer, både de små og de lidt større.
Men vi håber selvfølgelig også, at erhvervsministeren vil få undersøgt rimeligheden og det konkrete problem i de henvendelser, som vi har fået fra Marstal Navigationsskole og Nyborg Søfartsskole.
Med de ord kan Dansk Folkeparti anbefale lovforslaget.
Uffe Elbæk (RV), 2012-04-19:
Jeg vil sige til hr. Michael Aastrup Jensen, at jeg som sagt meget gerne både vil tage høringssvaret alvorligt og tage den diskussion.
Men det, der er mit vidensgrundlag, er som sagt, at der ikke sker nogle økonomiske ændringer.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-19:
Lovforslaget her handler om at flytte de maritime uddannelser fra Erhvervs- og Vækstministeriet til det nye ministerium for de videregående uddannelser.
Radikale Venstre støtter i princippet op om regeringens planer om at samle de videregående uddannelser i et ministerium, fordi vi mener, at det vil give nogle rigtig positive synergieffekter.
Lovforslaget her sikrer, at Søfartsstyrelsen stadig væk skal godkende og ind over de uddannelsesplaner, der er for uddannelserne, for at sikre, at man stadig overholder de internationale regler om søfart.
Det sikres også, at de små kurser af et par ugers varighed bliver i Søfartsstyrelsen, som ved, hvad der er brug for på kort sigt, og ved, hvilke uddannelser der er brug for på kort sigt.
Det Radikale Venstre kan samlet set bakke op om den her lovændring.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Da regeringen tiltrådte, betød det ikke kun en tiltrængt forandring af den politik, der førtes.
Også en del af ministerierne blev ændret.
Noget blev fjernet, andet blev tilføjet, noget helt tredje sammenlagt.
Når systemet ændres, må indholdet og formaliteterne naturligvis følge med, og derfor behandler vi i dag det her lovforslag.
Forslaget lyder på, at en række love i forbindelse med ressortoverflytningen af maritime uddannelser til Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser og af lodsområdet til Erhvervs- og Vækstministeriet ændres.
Det vil både lette arbejdet for de ansatte i ministerierne og styrelserne, og det er vi i SF glade for.
Herudover sikrer forslaget, at klageadgangen på lodsområdet er den samme som for det øvrige søfartsområde.
Samtidig gøres det tydeligt, at ministeren kan fastsætte reglerne om betaling for lodsning, når den er foretaget af det statslige lodsvæsen.
Der ændres ikke på størrelsen af gebyrerne.
Der er udelukkende tale om en teknisk tilpasning.
I SF er vi glade for, at rammerne for ministeriernes og styrelsernes arbejde i dag præciseres og fastsættes, så de stemmer overens med den nye fordeling af ressortområder.
Derfor stemmer vi naturligvis ja til forslaget.
Merete Riisager (LA), 2012-04-19:
Jeg er her i dag på vegne af min kollega hr. Ole Birk Olesen.
Det pågældende lovforslag stadfæster en række ændringer, der er nødvendiggjort i forbindelse med overførslen af de maritime uddannelser til Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser.
De ændringer støtter vi helhjertet, da vi mener, det er af yderste vigtighed at få klargjort ansvarsfordelingen.
Lovforslaget indeholder også en række ændringer på lodsområdet i forbindelse med Lodstilsynets overførsel fra Forsvarsministeriet til Erhvervs- og Vækstministeriet, som vi ligeledes bakker op om.
Det gælder bl.a. indsættelsen af hjemmel til fastsættelse af regler om klageadgang i forbindelse med Lodstilsynets afgørelser.
Der er her tale om en præcisering og harmonisering i forhold til resten af søfartsområdet, hvor det indskærpes, at klager over afgørelser ligesom på resten af området ikke kan indbringes for en højere administrativ myndighed.
Ligeledes indeholder lovforslaget hjemmel til, at ministeren kan videreføre den gældende gebyrstruktur for lodsninger foretaget af det statslige lodsvæsen.
Her hæfter vi os i Liberal Alliance ved, at gebyrerne ikke kommer til at stige, og at gebyrerne kun må fungere som finansiering af lodsydelserne og derfor skal afspejle deres omkostninger.
Liberal Alliance kan støtte forslaget.
Ole Sohn (SF), 2012-04-19:
Ret skal være ret til.
Eksempelvis omfatter loven om maritime uddannelser duelighedsbeviser for fritidssejlere og en række korte kurser, som ikke er længerevarende kurser, men kurser, som man f.eks. tager i sejlklubben.
Da der ikke er tale om egentlige uddannelser, vil det fortsat være Søfartsstyrelsen, der har ansvaret herfor, hvorfor det fremadrettet foreslås reguleret ved lov om skibes besætning.
Forslaget retter således op på nogle af de uklarheder, der har været i grænsedragningen mellem de to love.
Derudover bliver der også tilpasset i den administrative struktur, og det er der også flere, der har været inde på.
Det gælder bl.a. henvendelsen fra Marstal, tror jeg.
Vi er opmærksomme på, at der er skoler, eller i hvert fald en enkelt skole, der har peget på, at det godt kan give nogle administrative kvaler, i hvert fald i overgangsperioden, og derfor fremgår det også af bemærkningerne til lovforslaget, at Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser vil bestræbe sig på at indføre ordningen om momskompensation på et tidspunkt og på en måde, der er administrativt enkel både for det offentlige og de maritime uddannelsesinstitutioner.
Vi kan selvfølgelig altid få det boret lidt mere ud under udvalgsarbejdet.
Det samme gælder med hensyn til de her klageadgange.
I dag er der ikke nogen klageadgang ved lodsvæsenet.
Det bliver der indført, men det er ikke noget, der grundlæggende ændrer på dansk retstilstand.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Jeg skal beklage, at jeg var lidt langsom på aftrækkeren, men det var, for at ministeren kunne få lidt motion, så det er jo godt nok.
Mit spørgsmål drejer sig lidt om det her med den klageadgang vedrørende Ankenævnet for Søfartsforhold, for det er jo rigtigt, at der står i udkastet til den her lov, at der vil være en række steder, hvor man vil kunne køre en sag.
Men hvordan vil man definere det her med, hvilke sager der kan og hvilke sager der ikke kan føres?
Astrid Krag (S), 2012-04-19:
Tak for bemærkningerne og den gode debat om det, som jeg synes den konservative ordfører egentlig meget rammende kaldte lidt af et bunkebryllup.
Det er i hvert fald et lovforslag, som får taget hånd om rigtig mange justeringer af vores sundhedslov.
Jeg vil ikke bruge min tid på at fremhæve de forskellige elementer.
Det synes jeg ordførererne har gjort rigtig godt.
Jeg vil dog lige komme omkring bekymringerne i forlængelse af bl.a. Datatilsynets høringssvar og sige, at i udmøntningen af bestemmelsen i bekendtgørelsesform vil vi selvfølgelig inddrage det proportionalitetshensyn, der skal tages, men jeg besvarer meget gerne spørgsmål om emnet, så alle kan føle sig betrygget i, at der vil blive taget højde for det. Jeg tror, at det vil være ordene fra mig.
Jeg er meget rede til at besvare alle de spørgsmål, der måtte være, under udvalgsbehandlingen, og ser frem til en fortsat spændende debat om de her mange emner.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-19:
Som det er blevet nævnt flere gange her under behandlingen, er det her lovforslag lidt af et bunkebryllup med masser af forskellige tiltag, så der er nok at gå ned i.
Det er jo vigtigt, at vi har mulighed for dette for netop at sikre lægedækning for alle patienter.
Derudover er det også godt, at regioner og kommuner netop for at sikre lægedækning nu får mulighed for at kunne tilvejebringe og udleje lokaler til brug for virksomhed, der udføres af sundhedspersonale efter overenskomst.
Der bliver det også fremhævet i forslaget – hvilket er godt – at det selvfølgelig skal ske på markedsvilkår, ligesom at regionsrådet og kommunalbestyrelsens aktiviteter efter bestemmelserne er i overensstemmelse med regionens sundhedsplan.
Så er der også lagt op til en forenkling, ved at speciallæger i Team Danmarks sportsmedicinske team nu får mulighed for at kunne henvise direkte til diagnostiske undersøgelser, og det betyder jo, at vi i langt de fleste tilfælde undgår, at man skal forbi den praktiserende læge eller speciallæge, hvilket ud over at være fordyrende også har betydet, at den enkelte borger har oplevet unødig ventetid.
Så det er også positivt, at der er den her form for afbureaukratisering med forslaget.
Justeringen af medicintilskuddet har vi heller ikke noget imod, og derudover er der også en række større og mindre ændringer som f.eks. et nyt medlem af Medicintilskudsnævnet og etablering og drift af et Nationalt Patientindeks, som egentlig også er en udmøntning af økonomiaftalen indgået i 2011.
Så ligger der også noget om en national strategi for digitalisering af sundhedsvæsenet og ændring af de kliniske kvalitetsdatabaser m.v.
Det er noget af det, som vi fra Det Konservative Folkepartis side vil have fokus på i behandlingen af det her lovforslag.
Men samlet set kan det Konservative Folkeparti bakke op om det her forslag.