runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2016-04-20:
Det korte svar er nej.
Det lidt længere svar, som jeg kan komme med for at bruge taletiden, er, at det er rigtigt, at partierne bag finanslovsaftalen for 2016 den 15. december aftalte, at finansloven for 2016 skulle præciseres på fire punkter.
De fire punkter er – det kan man læse i aftalen – boligydelsespakken, sanering af fondsområdet, udligningsskatten på pensioner og affaldsgebyret.
Det fremgår således af aftalen, at parterne bl.a. skal drøfte størrelsen på udligningsskatten på pensioner frem mod 2020.
Jeg kender af gode grunde ikke på forhånd udfaldet af kommende politiske drøftelser og kan af den grund ikke redegøre for, hvornår der eventuelt bliver fremsat forslag til ændringer i udligningsskatten.
Erik Christensen (S), 2016-04-20:
Jeg læser spørgsmålet op.
Forventer ministeren, at regeringen vil fremsætte lovgivning inden sommer om en ændring af udligningsskatten på pensioner frem mod 2020 på baggrund af de forhandlinger, der er aftalt mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti den 15. december 2015?
Forventer ministeren, at regeringen vil fremsætte lovgivning inden sommer om en ændring af udligningsskatten på pensioner frem mod 2020 på baggrund af de forhandlinger, der er aftalt mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti den 15. december 2015?
Inger Støjberg (V), 2016-04-20:
[Lydudfald]
... at jeg i hvert fald har det udgangspunkt, at det er godt, at vi nu starter på den her liste, men at vi jo så forsøger at få andre europæiske lande med.
For jeg tror faktisk, det allerbedste ville være, hvis man havde en fælleseuropæisk liste.
Det er jo ikke sådan, at en hadprædikant, der kommer til Danmark, kun spreder had i Danmark, det gør vedkommende også i Tyskland og Østrig og andre lande, hvor vedkommende befinder sig.
Så derfor ville det være rigtig godt, hvis man kunne få det til at blive en europæisk liste.
Så måske kan der komme noget godt ud af EU engang, så selv Dansk Folkeparti kunne se bare en lillebitte positiv ting ved EU.
Hvem ved, om vi kunne nå derhen.
Men det er i hvert fald helt sikkert, at det ville være en fordel, hvis man kunne få det til at blive en europæisk liste, for det ville jo gøre den endnu mere effektiv.
Marie Krarup (DF), 2016-04-20:
Ja, hvis det er sådan, at de skal indgive en visumansøgning osv., så har man selvfølgelig kontrol med det, men hvis det nu er nogle, der er lidt mere snedige og bare kører over grænsen i Sønderjylland, og der ikke er nogen kontrol, jamen så er det jo meget enkelt.
Og så kan man nok så meget stå og sige, at man vil bekæmpe hadprædikanter og terrorisme, og hvad der ellers er, men man gør ikke noget.
Og det er det, jeg synes er problematisk, og det er det, vi i Dansk Folkeparti en gang imellem bliver meget, meget trætte af at høre på, altså at regeringen og ministeren har en masse fornuftige synspunkter, men at de bare ikke gør noget for at sætte det igennem.
Karsten Lauritzen (V), 2016-04-20:
[Lydudfald]
... at man synes, udligningsskatten er uretfærdig.
Det er et legitimt politisk ønske.
Det behøver regeringen ikke dele, det behøver spørgeren ikke dele, men det er fair, at Liberal Alliance har det ønske.
De har sagt, at det vil de gerne drøfte som led i den her opfølgning på finansloven, og det er en drøftelse, som kommer til at foregå.
Hvad den ender med, ved man jo ikke.
Det kommer an på, hvad de andre partier kan blive enige om.
Men når drøftelserne er færdig, er vi alle sammen klogere, og så skal jeg gerne stille mig op og svare på spørgsmålet.
Jesper Petersen (S), 2016-04-20:
Er det – i lyset af afsløringerne om »Panamapapirerne« – regeringens holdning at øge kompetencer og ressourcer i de enheder i SKAT og Bagmandspolitiet, der modvirker og efterforsker international skatteunddragelse, og vil regeringen i bekræftende fald så sikre sig, at det ikke fører til en svækket indsats på andre områder i SKAT?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artikel af 13. april 2016 bragt på TV2.dk: »Skatteminister overvejer flere ressourcer mod skattely«.
Er det – i lyset af afsløringerne om »Panamapapirerne« – regeringens holdning at øge kompetencer og ressourcer i de enheder i SKAT og Bagmandspolitiet, der modvirker og efterforsker international skatteunddragelse, og vil regeringen i bekræftende fald så sikre sig, at det ikke fører til en svækket indsats på andre områder i SKAT?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-04-20:
Tak for spørgsmålet om projektet Maabjerg Energy Concept.
Regeringen besluttede med vækstudspillet fra november 2015 at gennemføre en analyse, som har til formål at se på mulighederne for at fremme produktion og anvendelse af såkaldte avancerede biobrændstoffer alene baseret på private investeringer og EU-tilskud.
Anden generation af bioetanol, som Maabjerg Energy Concept ønsker at producere, hører under her.
Analysen er i god proces, og den forventes afsluttet snarest.
Det er klart, at regeringen ikke indfører regulering for enkeltstående kommercielle virksomheder.
Med det sagt har regeringen sympati for projektet i Holstebro, men på nuværende tidspunkt afventer regeringen, at analysen afsluttes.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-04-20:
Det glæder mig, at ministeren har det syn på det, at der en flok imamer, der ikke burde være i landet, og som måske endda skal ud af landet.
Men problemet er lidt større end en lille gruppe hårdkogte fanatikere, for der er jo et underlag.
Og hvis man ser på Tina Magaards kommentarer, er vi derhenne, hvor vi taler om mindst 100.000 personer, som i en eller anden grad bekender sig til en hårdkogt fundamentalisme.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Hvad gør vi nu fremadrettet, bortset fra at komme med oplysninger osv.?
Der skal vel nogle nye metoder og midler til, tænker jeg.
Har ministeren nogle bemærkninger til det?
Jens Joel (S), 2016-04-20:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Agter regeringen at realisere projektet Maabjerg Energy Concept, der kan skabe op mod 1.000 arbejdspladser omkring Holstebro?
Agter regeringen at realisere projektet Maabjerg Energy Concept, der kan skabe op mod 1.000 arbejdspladser omkring Holstebro?
Karsten Lauritzen (V), 2016-04-20:
Som sagt udsteder jeg ikke nogen garantier.
Men jeg vil sige, at det er min vurdering som skatteminister, og den står jeg på mål for og til ansvar for.
Men det er jo et område, hvor der sker en hel masse ting, og hvis den tidligere regering ikke havde tilført 50 mio. kr., tror jeg ikke, vi havde stået så godt rustet, som vi gør, til at håndtere den nuværende situation.
Så det må der jo tages bestik af, efterhånden som tingene udvikler sig.
Jeg kan ikke udstede nogen garanti, men jeg kan sige, at på nuværende tidspunkt mener jeg, at med det, jeg ved, står SKAT bemandingsmæssigt og fagligt set godt rustet til at håndtere udfordringen med skattely.
Men selvfølgelig er der en relevant diskussion af, om der kan gøres mere.
Kan man ændre dansk lovgivning, kan man arbejde internationalt, kan man udveksle oplysninger i større omfang, kan man få større selvjustits i rådgiverbranchen?
De ting arbejdes der med, og jeg er sikker på, at der kommer initiativer, og jeg lytter også til gode forslag fra Folketinget.
Men hovedkonklusionen på den høring, der var i Folketinget, var jo, som en af forskerne sagde, at nu skulle vi slå koldt vand i blodet.
Og det appellerer jeg grundlæggende også til.
Jesper Petersen (S), 2016-04-20:
Så det er en garanti for, at man for nuværende mener, at SKAT har det mandskab, der skal til.
Jeg er klar over, at SKAT er sin egen styrelse, og den har man en direktør for, og ministeren er så politisk ansvarlig.
Men spørgsmålet om, hvad SKAT har til rådighed og kan disponere over, er jo et politisk spørgsmål, og det er regeringens og skatteministerens ansvar at disponere på en måde, så SKAT har ressourcerne til at prioritere.
Det, vi risikerer, er jo, at man igen vil svække nogle af de andre områder i SKAT, hvis det viser sig, at man ikke vil prioritere mere til SKAT, men vil gøre mere ved det her med skattely.
Og der forstår jeg, at afklaringen på det, ministeren åbnede for i sidste uge, er: Nej, på nuværende tidspunkt er der ikke behov for mere mandskab.
Dermed er der altså en garanti for, at man med det, man har nu, mener at have tilstrækkeligt i SKAT.
Karsten Lauritzen (V), 2016-04-20:
Så tror jeg, at hr. Jesper Petersen hører lidt dårligt, for som skatteminister udsteder jeg ikke garantier.
Det er udfordringerne i SKAT for store til.
Men jeg vil godt gå så langt som til at sige, at jeg mener, den tidligere regering handlede meget ansvarligt ved at sætte over 50 mio. kr. af over en årrække til det her område.
Og det var jo ud fra, formoder jeg, en faglig vurdering i SKAT om, at det var det, der var behov for.
De medier, der har dem, vil jo ikke udlevere dem og samarbejde med myndighederne, så man må vente, til man kan få dem af andre samarbejdspartnere.
Og den opgave mener jeg at SKAT er rustet til med den nuværende bemanding.
Men fremadrettet kan der jo komme yderligere sager, og så er jeg sikker på, at spørgsmålet kommer op.
Derfor udelukker jeg ikke at tage den beslutning om yderligere ressourcer, som hr. Jesper Petersen lægger op til.
Jesper Petersen (S), 2016-04-20:
Det er absolut vores synspunkt, at der er international lovgivning, der trænger til at blive strammet.
Det er der måske også muligheder for herhjemme, og vi er kommet med forskellige forslag og vil komme med flere.
Men spørgsmålet i dag drejer sig jo om det mandskab, der er til rådighed i SKAT, og der noterede jeg bare i sidste uge, hvor debatten også rasede, at skatteministeren berørte det her emne og sagde, at det var en mulighed at tilføre mere mandskab til SKAT.
Men det, jeg hører i dag, er, at man nu udstikker en garanti for, at det ikke er mangel på mandskab, det drejer sig om, hvis SKAT viser sig at have svært ved at afdække sager og få de penge ind, som man burde få ind.
Det er den garanti, som jeg mener at høre skatteministeren udstede nu.
Karsten Lauritzen (V), 2016-04-20:
Jeg tror, der er den forskel på spørgerens spørgeforudsætninger og de forudsætninger, jeg har som skatteminister og som øverste politiske chef for SKAT, at det jo ikke kun handler om ressourcer.
Der er faktisk ret mange ressourcer på det område, og det var, som jeg sagde indledningsvis, en cadeau til den tidligere regering, hvor man prioriterede det her område og afsatte ret mange ressourcer.
Det vil sige, at SKAT er rustet til at håndtere den her situation.
Men det, der er udfordringen i øjeblikket, er måske ikke så meget, hvor mange mennesker vi har ansat til det, men om den internationale lovgivning er på plads.
Og der, hvor jeg tror vi kan samarbejde – det kan vi selvfølgelig også på ressourcedelen, hvis det skulle vise sig at være nødvendigt – er lige så meget internationalt at arbejde for, at lovgivningen bliver strammet, så det ikke er danske særregler, der bliver vedtaget her i Folketinget, men internationale regler, der gør, at vi kan håndtere det her som et globalt problem.
Det tilsagn vil jeg gerne give til Jesper Petersen, for jeg tror, vores partier er ret enige om det.
Jesper Petersen (S), 2016-04-20:
Jeg synes, det var godt at høre skatteministerens indledende betragtninger om fænomenet skattely eller skatteskjul i det hele taget, for jeg synes, vi har set en noget kraftigere reaktion fra vores parti og andre oppositionspartier og fra regeringer i andre nordiske lande, end vi har set fra den danske regering.
Der er for mange, også ude blandt borgerlige debattører, der har travlt med at bagatellisere det her spørgsmål, og jeg synes også, regeringens reaktion kunne have været noget mere kraftig, end den har været.
Det mest konkrete, der indtil nu er kommet på banen, har været spørgsmålet om, om man skulle indføre strafnedsættelse for nogle, hvor man ellers må forstå, at skattemyndighederne får lettere ved at fange dem af egen drift og afdække sager om benyttelse af skatteskjul for at unddrage sig skat.
Det er korrekt, at der tidligere, i vores regerings tid, er gjort en indsats.
Det stod højt på dagsordenen, og det er godt med kvitteringen for det.
Men jeg vil så bare understrege, at med spørgsmålet her giver vi jo omvendt også regeringen det tilsagn, at vi er klar til at bringe en bevilling igennem Folketinget, hvis der er behov for yderligere mandskab på det her område.
Og hvis det styrkede myndighedssamarbejde, der bliver lagt op til i OECD-regi, og måske nye redskaber, man kan få igennem indsatsen i EU, fører til et behov for flere medarbejdere, så har man nu tilsagnet om, at det er vi klar til at føre igennem Folketinget.
Dermed påtager regeringen sig jo et stort ansvar, hvis man ikke benytter sig af det og det siden hen viser sig, at man med projekter som Money Transfer eller andre, der skal afdække skatteunddragelse, ikke har haft det mandskab, der skulle til for at forfølge sagerne, inden de blev forældede, eller inden pengene blevet flyttet andre steder hen, hvor man ikke kunne følge deres spor.
Så jeg håber, regeringen vil tage det meget alvorligt og benytte sig af det tilbud, der altså er, for at få et flertal bag en bevilling mere igennem Folketinget, hvis man finder det nødvendigt.
Jeg vil så bare sige til sidst, at skatteministeren jo så på en måde overlader til SKAT at påtage sig det ansvar.
Jeg vil bare sige, at for vores vedkommende skal det ikke handle om at svække andre områder af SKAT, hvis man gerne vil forbedre det, der handler om international skatteunddragelse.
Karsten Lauritzen (V), 2016-04-20:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at jeg både som skatteminister og skatteyder naturligvis – som jeg tror et meget bredt flertal i befolkningen og Folketinget er – er dybt forarget over de oplysninger, der er kommet frem med »Panamapapirerne«.
Det er helt uacceptabelt, at personer og virksomheder gemmer formuer i skattely og dermed ulovligt undgår at betale den skat, de skal.
Det er derfor godt, at der allerede er afsat ekstra ressourcer til at blive klogere på og begrænse skattely.
Det er jo en cadeau til spørgerens parti, Socialdemokratiet, som har haft regeringsmagten tidligere.
Der stod det højt på den skattepolitiske dagsorden, og derfor har man også som led i den aftale, der blev indgået i 2014, afsat 50 mio. kr. på finansloven frem mod 2018 til indsatsen mod skattely.
Og SKAT har med de midler, der har været afsat, igangsat en række analyseprojekter, der skal afdække risici og snydemønstre og dermed netop øge SKATs kompetencer på skattelyområdet.
Derudover bruger SKAT ressourcer til en mere traditionel kontrol på skattelyområdet.
Det er f.eks. det her projekt Money Transfer, som har genereret et stort skatteprovenu.
SKAT benytter sig selvfølgelig af det styrkede internationale samarbejde, der er etableret på skattelyområdet, både i forbindelse med deres analysearbejde og i forbindelse med deres kontrolarbejde.
Som regering forholder vi os jo løbende til niveauet for ressourcer til SKAT ud fra de opgaver og udfordringer, der er.
Og jeg er derfor også åben over for at drøfte med Folketingets øvrige partier, om der på sigt er behov for yderligere ressourcer til indsatsen mod skattely.
Grundlæggende er det dog mit udgangspunkt, at det er SKATs ledelse, der har ansvaret for at prioritere SKATs ressourcer inden for de rammer, der er afsat.
Det er SKATs ledelse, der har fagligheden til at prioritere ressourcerne og til at vurdere, hvor de vil have den største effekt, og det gælder også i forhold til indsatsen mod skattely.
Så det er, sådan sagt lidt mere firkantet, en afvisning af at udstede garantier om, hvor mange årsværk der er på skattelyområdet, for det mener jeg sådan set ikke vil være den bedste måde at bekæmpe skattely på.
Inger Støjberg (V), 2016-04-20:
Det afhænger jo så helt af, hvordan man er rejst ind i Danmark, og fra hvilket land man er rejst ind i Danmark.
Jeg tror faktisk ikke, at man kan lovgive sig ud af alt det her.
Jeg tror, det i høj grad handler om, at vi hver især i det daglige også udviser en stolthed og en vilje til at bevare vores kultur, altså en stolthed over vores kultur og vores traditioner og også en vilje til at bevare det.
Og jeg er faktisk helt enig i, at vi indimellem ser tendenser til, at der er sådan en misforstået hensyntagen, og at man træder et lille skridt tilbage for netop at undgå konflikten.
Men jeg mener jo helt grundlæggende, at når man kommer hertil, må man tilpasse sig, og det bliver vi også nødt til at gøre meget, meget klart at man skal.
Men jeg tror ikke, at vi skal lovgive om alt det her.
Jeg tror også, det i mange tilfælde påhviler den enkelte at turde at stå ved den kultur og den tradition, som vi har, og det fundament af frihedsrettigheder, som generationer før os har lagt.
Marie Krarup (DF), 2016-04-20:
Jeg læser højt: Hvordan finder ministeren det rimeligt at Danmark skal ansøge om eller meddele EU, at Danmark ad flere omgange har påtænkt at oprette og forlænge en form for grænsekontrol, uagtet at de fælles aftaler om de sikre ydre grænser slet ikke lader sig opretholde?
Hvordan finder ministeren det rimeligt, at Danmark skal ansøge om eller meddele EU, at Danmark ad flere omgange har påtænkt at oprette og forlænge en form for grænsekontrol, uagtet at de fælles aftaler om de sikre ydre grænser slet ikke lader sig opretholde?
Inger Støjberg (V), 2016-04-20:
Det synes jeg sådan set også vi gør.
Det synes jeg bl.a. vi gør med 225-timersreglen, som Dansk Folkeparti jo også er varme tilhængere af og har bakket meget op om.
Det er en regel, der gør, at hvis der f.eks. er et par, der er på integrationsydelse, så skal man levere 225 timers arbejde hvert år for at oppebære retten til at få ydelsen året efter.
Og det er verdens bedste argument for at få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet, for så kan man netop ikke gemme sig bag alt muligt andet.
Det er et eksempel på, at man nogle gange skal lovgive, men i det daglige handler det også om, at hver enkelt netop udviser den stolthed, som spørgeren også selv nævner, og en vilje til at stå fast på den kultur og de traditioner, som vi har.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-04-20:
Jeg er med på, at det, når borgere ude i samfundet møder andre borgere, så er stoltheden, det gode eksempel og samtalen, der er det bærende.
Men ministeren og regeringen må dog have nogle andre midler til at bringe det sekulære i balance igen end det med stoltheden, tænker jeg.
For der skal vel trods alt også nogle – hvad skal vi sige – lidt aktive midler til.
Altså, en kulturkamp, der udkæmpes, bliver jo ikke kun vundet med hensigtserklæringer; der skal måske nogle gange også en lidt mere aktiv adfærd til.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre lidt om, og det er jeg nødt til at udfordre ministeren en lille smule på.
Jeg synes, det lyder fint fra ministerens side.
Men jeg savner måske så et par bemærkninger om den personkreds, som ikke accepterer de her spilleregler, og som måske endda direkte åbent bekender sig imod dem.
Der synes jeg vi mangler nogle fremadrettede initiativer og nogle – hvad skal man sige – holdninger til, hvad vi så konkret gør.
Men jeg vil vende tilbage til mit spørgsmål og de hersens religiøse særkrav, som vi ser.
Vi ser f.eks., at ansatte i en offentlige institution kan have den holdning, at man ikke vil give hånd til en kvindelig elev eller kvinder i det hele taget, og vi ser, at krav om bederum i offentlige lokaler bliver imødekommet.
Som jeg ser det, og som Dansk Folkeparti ser det, er hele fundamentet for vores sekulære samfund så småt ved at få lidt slagside, og der kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, hvordan man agter at få de ting bragt lidt i balance igen, sådan at vi fastholder vores sekulære samfund.
Inger Støjberg (V), 2016-04-20:
Nu er det jo ikke første gang, at jeg har diskuteret grænsekontrol med fru Marie Krarup eller med andre repræsentanter fra Dansk Folkeparti, men jeg tager den meget gerne igen.
Mit svar bliver dog ikke anderledes, end det har været tidligere.
Jeg ved selvfølgelig godt, at Dansk Folkeparti helst ser, at vi bryder med Schengenreglerne, og at vi indfører permanent grænsekontrol, men som jeg også har sagt flere gange før, mener jeg, at løsningen på den situation og de udfordringer, som vi står med i Europa, ikke er, at vi skal lukke os om os selv.
Jeg mener rent faktisk, at løsningen er, at vi skal have styr på de ydre grænser.
Det vil nedbringe antallet af flygtninge og migranter, der kommer til Europa, og det vil også sikre, at vi stadig væk kan bevæge os frit i Europa. Når det så er sagt, er vi for øjeblikket i en situation, hvor det er nødvendigt med grænsekontrol, og jeg mener, at den form for grænsekontrol, som vi fører lige nu, er helt proportional med den situation, vi står i.
Og nu er det så en midlertidig grænsekontrol med stikprøver, men det efterlader os jo i en situation, hvor vi kan skalere grænsekontrollen op, hvis vi ser, at presset på de danske grænser bliver større, og det vil også komme til at ske, hvis vi kan se, at presset bliver større.
Og i sidste ende vil det kunne betyde, at vi skal indføre et transportøransvar a la det svenske.
Men jeg vil godt sige, at jeg grundlæggende ikke er tilhænger af grænsekontrol.
Jeg synes, at den frie bevægelighed har været med til både at skabe udvikling og vækst, men også en forståelse for hinandens kulturer hen over grænserne i Europa.
Men som det er nu, mener jeg til gengæld, at det er nødvendigt, at vi har grænsekontrol, og det kan også blive nødvendigt at skalere det op i løbet af året, hvis vi ser, at presset på de danske grænser bliver større.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-04-20:
Jeg glæder mig til en uddybning fra ministeren.
Det, jeg i første omgang tænker på, er eksempelvis sådan helt lavpraktisk, at vi ser en madkultur i danske offentlige institutioner, som bliver tilsidesat grundet et misforstået hensyn.
Vi taler f.eks. om svinekød, som bliver udfaset; vi taler om, at der i mange institutioner er indført halalkød for som udgangspunkt at undgå konflikter.
Hvordan ser ministeren på de forhold?
Inger Støjberg (V), 2016-04-20:
Det kan jeg sige klart nej til.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-04-20:
Finder ministeren, at det er en fornuftig udvikling, at den danske kultur bliver tilsidesat grundet et hensyn til en muslimsk minoritetskultur, som formentlig kun udgør omkring 5 pct. af befolkningen?
Finder ministeren, at det er en fornuftig udvikling, at den danske kultur bliver tilsidesat grundet et hensyn til en muslimsk minoritetskultur, som formentlig kun udgør omkring 5 pct. af befolkningen?
Inger Støjberg (V), 2016-04-20:
Jeg er helt enig i, at det ikke nytter noget, at der den dag, hvor man annoncerer det, bare er en pjece, en portal og en flot tale.
Der skal mere til.
Og jeg kan garantere for, at alle forslag er hjertelig velkomne, for det her er ikke nogen let sag.
Havde det været en let sag, tror jeg også, at vi havde løst det i fællesskab for lang tid siden.
Men jeg tror, der skal et meget bredt spektrum til, både af det hårde, men også af det bløde.
Jeg har det personligt sådan, at det er vigtigt for mig, at man, når man kommer til et andet land, respekterer det lands kultur og det lands traditioner, og at man tilpasser sig det land, som man kommer til.
Det skal man i mange henseender.
I Danmark handler det jo om, at man skal lære sproget, at man skal forsørge sig selv, men det handler også på et helt overordnet plan om, at man skal respektere og acceptere det fundament af frihedsrettigheder, som generationer før os har lagt.
Så kan jeg se, at jeg ikke har mere tid, men det håber jeg så at jeg kan få lov til at uddybe lige om lidt.