runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2007-01-18:
Jeg skal ikke udelukke, at der er folk i Sydeuropa – og det er jo så i givet fald noget, som bl.a. Det Konservative Folkeparti med deres symbolisering af EU er med til at underbygge – der ikke genkender eller opfatter Dannebrog som synonymt med Danmark, og at der måske bliver færre og færre, der er klar over det.
Men det, jeg også gerne vil lidt ind på, er det om det efterforskningsmæssige, den grænseoverskridende kriminalitet osv.
Der sagde skatteministeren jo, at det her skulle være et væsentligt aktiv i relation til det.
Vi har jo den mulighed i Danmark, at man kan skrive Kurt på sin nummerplade eller stort set hvad som helst, så længe det er lødigt, og så er det bare, jeg vil spørge, hvordan det hænger sammen.
Hvis man nu fravælger EU-flaget og skriver Kurt på sin nummerplade, hvordan skulle det så øge mulighederne for nemmere at kunne opklare grænseoverskridende kriminalitet?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-18:
Jeg kan i hvert fald svare sådan, at der da er flag i Europa, som jeg ikke selv kender.
Men yderligere har jeg ikke rigtig kommentarer til, om Danmark er forbundet med navnet Danmark, med DK eller med dannebrog.
Jeg kan godt lide dannebrog, jeg synes, det er et flot flag, faktisk et af de flotteste, der findes, og jeg vil heller ikke have noget imod at sætte det op i min bagrude på bilen.
Men jeg har altså heller ikke noget imod, at der på nummerpladen på min bil i fremtiden kommer et EU-flag med et lille skilt med DK.
Jeg tror, der findes mennesker i Sydeuropa, som ikke forbinder Danmark med Dannebrog – det tror jeg, ja.
Kim Christiansen (DF), 2007-01-18:
Nu siger hr. Jakob Axel Nielsen, at det ikke er det store problem at fravælge det her, men det havde vel været et lige så lille problem at skulle tilmelde sig det – bare sådan for at få det på plads.
Og så glæder det mig, at De Konservative er enige med regeringen om det her forslag.
Det er jo dejligt at høre, at der er en vis enighed.
Det, jeg hæfter mig lidt ved, er, at den forrige ordfører – og jeg vil bare lige høre, om der en vis enighed mellem ordførerne – bl.a. nævnte noget om, at de ikke mente, at man udeomkring i Europa havde tilstrækkeligt kendskab til dannebrogsflaget til, at det kunne bruges som symbol.
Der mente man, at det ville være mere hensigtsmæssigt med et EU-flag på nummerpladen; så ville man straks være klar over, at bilen kom fra Danmark.
Er det en holdning, som ordføreren deler?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-18:
Jeg forstår, at vi i Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti er meget uenige om lige det her spørgsmål, men jeg kan ikke følge, at vi kommer så langt op i retorikken, at vi taler om misbrug og politisk voldtægt.
Der er jeg simpelt hen bare ikke enig.
Jeg synes, at der er lavet en god og pragmatisk, velafbalanceret løsning ved at sige, at hvis folk vil have et EU-flag på deres nummerplade, får de det uden nærmere tilkendegivelse om noget som helst, og hvis de ikke vil have det, kan de også melde fra.
Det er bare at sige: Det her vil jeg i øvrigt ikke have.
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-18:
Det er netop den gruppe, som jeg synes det er synd for: de mennesker, som ikke er så politisk bevidste, at de som EU-modstandere husker at vælge fra at få EU-nummerplader på deres biler, netop den gruppe, som ikke tænker så meget over det, men bare får den nummerplade på, som er nemmest at få på, og det er jo så den med EU-flaget på, og så kører de rundt med den.
Jeg synes, det er urimeligt, at man på den måde får trukket ned over sig, at man skal køre rundt og gøre reklame for det politiske projekt, M042s30083108tojo.fm
Page 3030
Det synes jeg nærmest er en form for misbrug eller politisk voldtægt af de folk.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-18:
Først må jeg gå op imod, at der er tale om valgpropaganda.
Jeg synes, det er at overdrive tingene og bringe det lidt ud af proportioner at tale om valgpropaganda, fordi der kommer et EUflag på.
Der er stadig væk en tilkendegivelse af, at bilen kommer fra Danmark.
Og i givet fald: Hvad skulle det være valgpropaganda for?
Med hensyn til det med at glemme at melde fra vil jeg sige, at hvis det er meget magtpåliggende for en bilist, at man ikke vil have det her, så tror jeg ikke, man glemmer det; så vælger man det fra, og dermed – det må man jo nok lægge til grund, da det er en frameldeordning – ligger der en større tilkendegivelse omkring en skepsis over for EU, end der ligger nogen form for støtte til EU ved at køre rundt med et EUflag.
Jeg mener også, der er mange mennesker, som kan køre rundt med et EU-flag og gå ind for ideen, gå ind for visionen omkring EU som et samarbejde mellem forskellige nationer i Europa, der skal klare grænseoverskridende problemer, men selv om man har det flag på, kan man jo godt have visse områder, hvor man er skeptisk.
Så jeg mener, man skal være meget forbeholden med at sige, at det udtrykker nogen form for politisk opbakning, blot fordi mennesker har det der EU-flag på deres bil.
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-18:
Dermed mener jeg, at de bilister, som ikke lige er opmærksomme på, at de kan vælge det fra, bliver påtvunget at køre rundt med det politiske symbol, som det jo er.
Jeg kan godt forstå, at man som konservativ og tilhænger af EU og den udvikling, der er, synes, det er rart, at der i dagligdagen er den her valgpropaganda, som der jo egentlig er tale om, på alle mulige biler, som kører rundt, og at man synes, det kunne være vældig bekvemt, men synes hr. Jakob Axel Nielsen egentlig, det er rimeligt, at folk, som glemmer at vælge det fra, bliver tvunget til at køre rundt med den her propaganda på?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-18:
Der er mange forskellige holdninger til EU i Danmark, og jeg må sige, at fra konservativ side mener vi, at det forslag, som regeringen har lagt op til, er et velafbalanceret og pragmatisk kompromis mellem de forskellige viljer, der kan være.
En ting skal jo være udgangspunktet, og nu bliver det så udgangspunktet, at der er et EUflag.
Og jeg mener ikke, at det, at folk kører rundt med et EU-flag, nødvendigvis kan tages som en politisk stillingtagen for eller imod EU.
Så findes der den mulighed, at man kan tage en politisk stillingtagen og sige: Det her vil jeg ikke have.
Jeg synes, det er godt, det er pragmatisk, og det er velafbalanceret, og det kan vi fuldt ud støtte.
Det er praktisk.
Ja, man kan – det skal ikke opfattes provokerende, men med et glimt i øjet – faktisk male hele sin bil som Dannebrog.
Så jeg synes, der foreligger alle muligheder for at lave de politiske tilkendegivelser, man vil, på sin bil.
Man kan male den, man kan udstyre den med valgprogrammer.
Ja, i sidste valgkamp havde jeg faktisk ordet konservativ til at stå på min egen bil.
Dansk Folkeparti kan gøre, som de vil.
Jeg synes, vi skal passe på med, at diskussionen ikke kommer ud af proportioner og bliver et spørgsmål om for eller imod EU.
Det er en praktisk ting, det er velafbalanceret, og det giver mulighed for, at folk kan vælge, som de vil.
Og så vil jeg understrege, at vi taler om nummerplader.
John Dyrby (S), 2007-01-18:
Sandheden er jo, at tingene ikke er så sorte og hvide, som hr. Mikkel Dencker forsøger at gøre dem.
I øvrigt tak, fordi hr. Mikkel Dencker fik mit navn rigtigt den her gang, i modsætning til hr. Martin Henriksen, tusind tak.
Det er ikke så sort og hvidt, som hr. Mikkel Dencker forsøger at gøre det til.
Det er jo ikke et spørgsmål om for eller imod EU, det er vel først og fremmest et spørgsmål om elementer i EU, f.eks.: Er man for eller imod euroen?
Er man for eller imod specielle EU-institutioner?
Er man for eller imod specielle EU-tiltag?
Det gør debatten meget mere nuanceret, og det kan et lille mærke på en nummerplade altså overhovedet ikke rumme.
I virkeligheden synes jeg, at de nummerplader, vi får, hvor der også er plads til det lille DKskilt, er ganske pæne, og de siger i virkeligheden en hel del.
Så jeg synes virkelig, vi skal være glade for, at vi på den måde også får et fællesskab med nogle andre EU-lande og får en ensartethed ind i systemet.
Så skal man jo hele tiden huske, at det her jo er frivilligt; man kan vælge fra, hvis man vil – det er hele kernen i det her – og når blot man kan det, ser jeg altså ingen problemer i, at man har de to muligheder: Enten er det på, eller også er det ikke på.
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-18:
Det lyder næsten, som om hr. John Dyrby mener, at der overhovedet ikke ligger noget politisk i ens stillingtagen til EU.
Det er da politisk, om man er tilhænger af EU, eller om man ikke er det.
Det er da noget, der har splittet danskerne igennem de sidste 35 år, om vi skulle være medlem eller vi ikke skulle, og om vi skulle være med i den udvikling, der var, eller om vi skulle prøve at forhindre, at det oprindelige EF udviklede sig hen mod en europæisk union og nu videre mod en form for forbundsstat.
Det er da politisk, når man tager stilling til det.
Jeg tror faktisk egentlig ikke, hr. John Dyrby taler på vegne af alle sine vælgere i det her spørgsmål, for jeg mener da, at det plejer at være sådan, at Socialdemokratiets vælgere er temmelig splittede i det her spørgsmål om tilslutning til EU eller ej, og i hvilken retning vi skal gå.
Så jeg tror faktisk ikke, at man skal udtale sig så kategorisk, når man er socialdemokratisk ordfører.
John Dyrby (S), 2007-01-18:
De to ting synes jeg ikke man på nogen måde kan sammenligne.
Det her er ikke et spørgsmål om, at man bliver tvunget til at tage politisk stilling til det her.
Det er et spørgsmål om, om man vælger at køre med det her lille EU-mærke på sin nummerplade eller ej, og det er ikke nødvendigvis udtryk for den politiske indstilling, man har.
Jeg tror i virkeligheden, de fleste danskere vil sige: Nå ja, sådan er det, og så kører vi rundt med den.
Og det har intet, intet som helst med pågældendes politiske overbevisning at gøre.
Det tror jeg ikke på.
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-18:
Jeg synes ikke, det er nogle særlig klare svar, vi får fra hr. John Dyrby.
Jeg stillede også det spørgsmål til hr. Kim Andersen fra Venstre før, og hr. Martin Henriksen stillede det også til hr. John Dyrby, om ikke Socialdemokratiet mener, at det er problematisk, at folk bliver tvunget til at skilte med deres politiske overbevisning.
For man kan jo ikke sige andet, end at det er at skilte med sin politiske overbevisning, når man siger nej til at have et EU-flag på sin nummerplade.
Når man aktivt vælger noget fra, er det en politisk stillingtagen.
Er det ikke problematisk, at man bliver tvunget til at skilte med sin politiske overbevisning?
For jeg går da ud fra, at Socialdemokratiet også ville være imod, hvis man kom med en lov, der sagde, at man nu skulle til at gå rundt ude på gaden med et skilt om halsen, hvor der stod, hvad man havde stemt på ved sidste folketingsvalg.
Det er jo det samme, der er tale om her med nummerpladerne.
John Dyrby (S), 2007-01-18:
Jeg synes ærlig talt, jeg fik svaret på det spørgsmål lige før.
Det er det samme spørgsmål, der bliver stillet igen.
Det skal være rimelig entydigt, og man har jo i dag muligheder for at sætte alt muligt på sin bil ved siden af nummerpladen.
Det her spørgsmål er meget mere kompliceret og nuanceret end det, Dansk Folkeparti lægger op til, nemlig at har man det her mærke for, er man for, og har man det ikke på, er man imod.
Der er altså mange ting, man kan være for eller imod i M042s30083108tojo.fm Page 3028
Thursday, April 19, 2007 5:07 PM
forbindelse med EU, og det her mærke er altså ikke en klar formulering af, om man er for eller imod.
Det vil jeg meget gerne gå imod.
Det her er en måde at gøre det ensartet med de øvrige lande i EU på, og det er såmænd ganske fornuftigt.
Og man kan jo vælge det fra, hvis man vil, og så er den såmænd ikke længere.
Nej, det synes jeg egentlig ikke, for det, der er vigtigt, er, at nummerpladen er rimelig entydig og kan genkendes overalt.
Det kan EU-mærket altså, men sådan vil det ikke være med nationalsymboler som f.eks. flag fra de forskellige EUlande.
Men endnu en gang: Der er jo ikke noget til hinder for at vælge det lille EU-mærke fra og sætte et stort dannebrogsflag ved siden af nummerpladen.
Det er man fuldstændig velkommen til, det synes jeg da ville være ganske fornuftigt i mange sammenhænge, og det er hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti fuldstændig velkomne til at gøre.
Så vil jeg godt lige tage fat i det første, spørgeren sagde, nemlig at han synes, at denne diskussion er ligegyldig.
Men jeg anerkender, at Dansk Folkeparti har ret til at rejse diskussionen, og vi tager den da også med et glimt i øjet – fair nok.
Søren Krarup (DF), 2007-01-18:
Det er jo meget ofte sådan, at det er i de små ting, virkeligheden virkelig træder frem.
Jeg noterede mig, at ministeren sagde i sin tale, at EU-nummerpladen fungerer som nationalitetsmærke.
Det er jo at sige helt klart og tydeligt, at EU vil være en overnation, kort sagt en fjende af de nationer, som Europa består af.
Det ligger jo klart i sagens natur, og derfor er det efter min mening fuldstændig selvmodsigende og også afslørende, at ministeren derefter siger, at det er som nation, man er medlem af EU.
Realiteten er altså, at EU er en overnation, og når der tales om, at det er som nation, vi har meldt os ind, vil det sige, at vi har meldt os ind på en måde, der simpelt hen ophæver os som nation.
Jeg kan ikke få de to ting til at hænge sammen på anden måde, end at det er dybt afslørende for EU som en overnational institution, der vil udslette nationerne i Europa.
Det er det, der kommer frem i denne lille sag om en EUnummerplade, og jeg vil gerne bede ministeren forklare mig sammenhængen.
Kristian Jensen (V), 2007-01-18:
Til den første del af hr. Martin Henriksens spørgsmål må jeg sige: Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
For det er nemlig sådan, at når man vælger en EU-nummerplade – det kan man også se på de EU-nummerplader, som andre lande kører rundt med – er der både et EU-symbol og et nationalitetssymbol.
Det vil sige, at de biler, hvis ejere har valgt en EU-nummerplade, tydeligt signalerer, hvilket EU-land bilen kommer fra, hvilket EU-land bilen er indregistreret i, og derfor er der ingen grund til bekymring for, at man ikke vil kunne se, hvilket land bilen kommer fra.
Det er faktisk modsat, det vil fremgå entydigt og klart af nummerpladen på de biler, hvor ejeren har valgt en EU-nummerplade.
Vi har fra regeringens side vurderet, hvilken model der skulle tilbydes – om det skulle være en model, hvor man tilvalgte, eller en model, hvor man fravalgte – og vi har vurderet, at den bedste model er en model, hvor EU-nummerpladen er standard, men hvor der er mulighed for at fravælge.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-18:
Men jeg tror, i forlængelse af skatteministerens argumentation, at det alt andet lige ville være lettere for eksempelvis udenlandske myndigheder, politimyndigheder i andre lande at se, hvor en bil kommer fra, hvis vi satte et Dannebrog på nummerpladen i stedet for et EU-flag.
Det ville vel alt andet lige være nemmere.
Der er trods alt lidt nemmere at få øje på, hvis det kun er et danmarksflag, der er på, i stedet for EU-flaget.
Altså, det må skatteministeren vel give Dansk Folkeparti ret i, går jeg ud fra.
Så en anden ting: Når nu regeringen ønsker at indføre det her, kunne den så i hvert fald ikke vælge en ordning, hvor man kunne tilvælge EUnummerpladerne?
Nu skal man jo fravælge EUM042s30083108tojo.fm Page 3021 Thursday, April 19, 2007 5:07 PM nummerpladen.
Var det ikke i stedet for en idé at sige, at man tilvælger EU-nummerpladen, hvis man ønsker at skilte med sine politiske holdninger på den måde?
John Dyrby (S), 2007-01-18:
Det er jo lige nøjagtig det, der er pointen: Det gør vi ikke!
Det er to ting, som sættes op imod hinanden, og som i virkeligheden ikke har noget med hinanden at gøre.
Det, der er spørgsmålet, er: Hvor langt skal vi gå i åbenheden i forvaltningen?
Så kan man ikke sige, at hvis vi når et vist punkt, har vi et stikkersamfund i Danmark.
Og man kan ikke sige, at de i Norge og Sverige har et stikkersamfund.
Man finder ingen i Norge og i Sverige, der ville sige: Vi har et stikkersamfund på grund af de regler.
Det er den sammenblanding, jeg meget, meget kraftigt vil advare imod, for så får vi en diskussion, som ikke fører nogen steder hen, og som i virkeligheden er ubrugelig.
Så lad nu være med at blande de to ting sammen!
Det, der ligger i beslutningsforslaget fra SF, er jo, at man tager udgangspunkt i den norske model.
Jeg synes, den har nogle svagheder også i forhold til det skattesystem, vi har i Danmark, og den måde, vi normalt behandler oplysninger på i Danmark.
Så jeg vil godt fuldstændig medgive spørgeren, at der selvfølgelig er et skisma der.
Men det, der er ærgerligt, er jo, at vi slet ikke får taget hul på det skisma her, for her banker vi hinanden oven i hovedet med ord som stikkersamfund og snagesamfund, og det er ikke det, det drejer sig om.
Det er et spørgsmål om, det er en principiel diskussion om, hvad åbenhed i forvaltningen er.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-18:
Men vil hr. John Dyrby så ikke også godt tilkendegive, at en diskussion om åbenhed i forvaltningen er en diskussion om hensynet til beskyttelse af enkeltindividet?
Det er de to størrelser, der skal sættes op mod hinanden.
John Dyrby (S), 2007-01-18:
Jeg synes egentlig, at det her forslag fra SF fortjener ros.
Det fortjener ros for at pege på et område, som vi ikke er særlig gode til at diskutere, nemlig åbenheden i vores forvaltning, åbenheden omkring de oplysninger, der er tilgængelige i hele vores offentlige system, og åbenheden om, hvad vi kan lægge ud, og hvad vi ikke kan lægge ud.
Det synes jeg er det vigtige, og det er en principiel diskussion.
Derfor synes jeg, det er ærgerligt, når man forsøger at rejse sådan en debat, at man skal skydes i skoene, at man så går ind for et stikkersamfund og et snagesamfund.
De to ting har ikke noget med hinanden at gøre.
Det betyder, at i stedet for at få en saglig debat om, hvor meget åbenhed vi skal have, hvor mange oplysninger vi skal lægge ud, så banker tilhængerne af den ene side af sagen tilhængerne af den anden side af sagen oven i hovedet med et boldtræ, og vi kommer ingen vegne.
Det synes jeg er beklageligt, og der vil jeg gerne opfordre til, at man prøver at tone den del af den her debat ned og prøver at diskutere, hvad det egentlig er, der er det vigtige i det her, hvad der er kernen i det, nemlig åbenhed i forvaltningen.
Det er jo ikke sådan, at Norge og Sverige er stikkersamfund eller snagesamfund, og de har altså de her regler.
Derfor synes jeg, det er en vigtig pointe, som SF peger på her.
Jeg synes ikke, det konkrete forslag er godt nok, til at man bare kan sende det videre ud i lovgivningssystemet her i Folketinget, men det er så vigtigt, at det rejser en principiel debat.
Vi har jo, på regeringens initiativ i øvrigt, en Offentlighedskommission, som arbejder – og i øvrigt arbejder og arbejder og arbejder, og det varer nok et stykke tid, før vi ser noget fra den – og det ville være naturligt og helt relevant, at den med den offentlighedsdiskussion, der er, også tager det her emne med og ser på, hvor meget offentlighed vi skal have om skatteoplysningerne.
Derfor vil jeg opfordre til, at man i virkeligheden går lidt mere positivt og åbent ind i den her debat og får en reel debat, frem for at man banker hinanden oven i hovedet.
Og så vil vi i øvrigt gennem regeringen opfordre Offentlighedskommissionen til også at se på det her emne.
Det ville være naturligt, og det ville være rigtigt.
Så fra vores side er der en positiv indgangsvinkel til, at SF har sat det her til debat, og en positiv indgangsvinkel til åbenhed generelt i forvaltningen, men vi kan ikke støtte det konkrete beslutningsforslag, som det ligger.
Dertil er det ikke gennemarbejdet nok, det skal arbejdes meget mere igennem: Hvad kunne man gøre, og hvordan forholder den her åbenhedsdiskussion sig til andre åbenhedsdiskussioner i den offentlige forvaltning?
Kim Andersen (V), 2007-01-18:
Der skal være dybt indseende i, hvad der foregår i det offentlige, også i skatteadministrationen.
Det skal der bestemt være offentlighed omkring.
Det er, som skatteministeren også tidligere har sagt herfra, jo ofte dybt komplicerede regnestykker, som kræver kendskab til en række forhold, der tages i betragtning og lægges til grund, og som man ikke kan forvente at alle vil have en tilgang til.
Derfor vil det komme til at give et misvisende billede af, hvad den enkelte egentlig betaler.
Den enkelte står i øvrigt ikke til regnskab over for arbejdskollegaen eller naboen.
Den enkelte er skyldig over for det offentlige og over for skatteforvaltningen og den lovgivning, der ligger bag, og derfor skal vi have en god skattelovgivning, og vi skal have en god skatteforvaltning, som er i stand til at informere om lovgivningen og administrere den korrekt i forhold til den enkelte borger.
M042s30083108tojo.fm Page 3013 Thursday, April 19, 2007 5:07 PM
Morten Homann (SF), 2007-01-18:
Jeg synes, at det er en utrolig gammeldags holdning, at offentlighed er det samme som snageri og stikkeri.
Jeg tror, hr. Kim Andersen skulle prøve at kigge ud ad vinduerne og finde ud af, at han ikke længere lever i de støvede 1950'ere, men at han er kommet til et samfund, hvor vi har fået internettet, og hvor vi har fået åbenhed om en masse forskellige forhold, både personer, virksomheder og det offentlige, og at det sådan set er et gode, at vi har det her åbne samfund, og at vi har den store mængde af informationer.
Men når nu hr. Kim Andersen er så bange for åbenhed og offentlighed, vil jeg godt spørge, om det så ikke betyder, at han må tage konsekvensen og sige: Nu skal det ikke længere være muligt at finde boligoplysninger og ejendomsvurderinger og dermed finde ud af, hvad folk betaler i ejendomsskat, og det skal heller ikke være muligt at finde det på nettet, fordi vi nu skal sørge for at lukke af.
Kim Andersen (V), 2007-01-18:
Hvis det var sådan, at man havde åbne skattelister på internettet, var det vel meget tvivlsomt, om sort arbejde af den grund ville blive registreret og komme for dagens lys.
Det kan man vel ikke garantere.
Næ, det er ikke, fordi vi vil holde hånden over nogen,
vil jeg svare hr. Morten Homann.
Det er ikke, fordi vi vil sanktionere sort arbejde eller skattesnyd i øvrigt.
Folk skal betale den skat, de skal i henhold til skattelovgivningen, og vi vil have en ordentlig og hæderlig administration af vores skattelov.
Vi skal have åbenhed i lovgivningen, i forvaltningen.
Men vi skal ikke have åbenhed, hvad angår den enkelte borgers private økonomiske forhold.
Det hører privatlivet til.
Så lang tid borgeren har orden i sine papirer og i sin skattebetaling over for det offentlige, ønsker vi ikke mere, og så er det den vej, kontrollen skal foregå på basis af lovgivning og regler – ikke ved tilfældigt stikkeri og snagen fra medborgeres side.
Morten Homann (SF), 2007-01-18:
Så synes jeg, hr. Kim Andersen skal fortsætte med at være dybt forundret over, at Venstre og Venstres skatteminister år efter år støtter, at man lægger folks ejendomsskatteoplysninger ud på internettet.
Vi har jo i forvejen en stor del af den offentlighed, som hr. Kim Andersen er så meget imod, så jeg kan omvendt sidde og gisne om, hvad det er for nogle reaktionære motiver, hr. Kim Andersen har.
Jeg kan huske et indslag, hvor en borger på gaden udtalte sig meget kraftigt imod forslaget her.
Jeg kan ikke huske det præcise ordvalg, men pointen var, at han da ville have lov til at arbejde sort, uden at der var nogen, der skulle have en chance for at opdage det.
Er det ikke i virkeligheden det, hr. Kim Andersen gerne vil holde hånden over, altså at folk skal have mulighed for at snyde i skat og gøre det i fred?