Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-11-23:
Jeg kan også indlede med at sige tak til udenrigsministeren for en god redegørelse.
Jeg vil da også takke hr. Søren Espersen for de venlige ord, og jeg håber selvfølgelig, vi kan fortsætte med de her debatter, også i den kommende lange periode.
Det er jo altid interessant at høre, at hr. Søren Espersen mener, at der var en territorialstrid om Hesselø i sin tid.
Som jeg husker begivenheden, var det en disput om olieborerettighederne mellem Danmark og Sverige og ikke et egentligt forsøg fra svensk side på at bemægtige sig den lille ø.
Det var overhovedet ikke intentionen.
De mente alene, at øen ikke skulle tælle med, når man trak midterlinjen mellem vore to lande.
Dermed er hukommelsen hos hr. Søren Espersen måske den, at der har været et hårdere angreb på dansk suverænitet dengang, end der reelt var.
Grunden til, at jeg tager det op nu, er, at jeg også gerne vil bruge lidt kræfter på Arktis.
Jeg kan sige, at der generelt i diskussionen om Arktis er en fornemmelse af, at Rusland er en slags aggressor deroppe.
Man har det her vrangbillede, det er nærmest rutinemæssigt, at man ser Rusland som en slags aggressor, og jeg synes, det er noget misvisende.
Rusland har i år indgået en grænsedragningsaftale med Norge, oppe nord for Murmansk og øst for Svalbard, og russerne er velsignet med helt kolossale områder i Arktis, som ingen kunne finde på at anfægte tilhører Moskva.
Russerne er ikke interesseret i konflikter, og de er ikke interesseret i at få yderligere nogle kilometer arktisk udørk.
De søger samarbejde og kapital og teknologi for at begynde at udnytte de ressourcer, der allerede er deroppe.
Det her med grænsedragningsspørgsmål, der findes i forhold til Arktis, tror jeg faktisk vi vil opleve kommer til at gå meget, meget gelinde.
Jeg tror, fremtiden i Arktis kommer til at være en helt anden.
Det bliver ikke et militariseret Arktis, men det bliver et meget travlere Arktis, der både vil blive besejlet kommercielt og med turister, og et Arktis, der vil se olieboringer og minedrift.
Og i overensstemmelse med den arktiske strategi, vi har vedtaget, synes jeg særlig, at vi i denne udvikling skal varetage miljøets interesser og de oprindelige folks interesser.
Jeg synes, vi skal opbygge yderligere kapacitet i området omkring Grønland, men jeg synes, vi skal have det her meget klare sigte på miljø og på overvågning.
Det er i vores interesse at skabe ordnede forhold om Arktis og få etableret et godt samarbejde mellem alle interessenter.
Jeg håber, at det kan åbne for, at yderligere stater får observatørstatus i Arktisk Råd, fordi det må være med vores politik i Arktis, som det er med vores generelle udenrigspolitik, at vi som et lille land med store naboer altid er interesseret i, at internationale beslutninger bliver truffet i multilaterale fora.
Det synes jeg også er den overskrift, man generelt ser, når man læser redegørelsen.
Redegørelsen viser bredden af de udfordringer, vi står over for.
Vi er aktive derude, og vi er aktive med hele paletten af indsatser, både militært, diplomatisk, udviklingsmæssigt og humanitært, men heldigvis altid med et klart politisk fundament.
Vi står for et demokrati af menneskerettigheder og multilaterale fora og især FN – og også her adskiller jeg mig en lille smule fra hr. Søren Espersen i den vægtning, vi lægger, hvor det i særlig grad for Det Radikale Venstre er interessant, at FN sidder i førersædet, vi opfatter dem som den legitime part i organiseringen af international politik.
Året har jo budt på markante fald i antallet af gennemførte pirateriaktioner ud for Somalia, og det er et produkt af en mangestrenget indsat mod pirateri, herunder den militære indsats, som vi fra dansk side har deltaget så aktivt i, og som bl.a. hr. Søren Espersen fremhævede.
Vi synes, at vi skal holde fast, ikke bare i den mulitære indsats, men også i den bredere indsats, der også dækker det diplomatiske og det udviklingsmæssige, og ikke kun se på den spektakulære hårde del.
Jeg må i øvrigt igen sige, i modstrid med hr. Søren Espersen, at lige netop pirateriaktioner ville være et oplagt emne for EU at varetage, det er et sted, hvor jeg kunne se en særlig fordel i, at vi fik gjort op med det danske forbehold på forsvarsområdet.
Pirateriaktioner udløser jo bl.a. fanger, som vi som land har haft svært ved at vide præcis hvad vi skulle gøre med.
Det ville være ulig meget lettere for EU at lave de aftaler, der skulle til, for at løse den side af sagen.
Så jeg synes egentlig, at pirateriaktionerne ud for Somalia, som har været meget succesfulde, og som vi er glade for, illustrerer behovet for også at trække den her type beslutninger op i internationale fora og for mit vedkommende meget gerne i EU.
Også jeg vil gerne lige hæfte mig ved Israel-Palæstina.
Det er jo oplagt, at vi er glade for våbenhvilen mellem de stridende parter, men det er også oplagt, at det, vi har brug for, er fred på længere sigt og ikke kun en våbenhvile.
Det er også oplagt, at den seneste våbenhvile, der blev brudt, og som nåede at holde i 4 år, aldrig blev til mere end det, simpelt hen fordi man ikke fik lavet den underliggende fredsaftale.
Så jeg håber også, at vi i det kommende år kan være aktive i bestræbelserne på at få parterne til bordet, så vi kan få en forhandlet fred og ikke blot en våbenhvile.
Jeg vil gerne sige tak for ordet.