runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
Ved de tidligere ændringer af landbrugsloven, siden Dansk Folkepartis opståen, har partiet varetaget husmændenes interesser, det har i hvert fald været det, de har givet udtryk for.
Nu er de så gået over og varetager i stedet for herremændenes interesser.
Det synes jeg jo er en skidt udvikling, men jeg vil da godt høre, hvordan ordføreren ser på det.
Så vil jeg også godt høre, om ikke det bekymrer Dansk Folkeparti lidt, at man nu er med til at lave en lov, som indebærer, at vi reelt har den sidste generation af selvstændige bønder, fordi vi jo på bare lidt længere sigt må forvente, at der bliver en anden ejerform, sådan at vi bønder i fremtiden bliver driftsledere, altså ansatte, og ikke selvstændige.
René Christensen (DF), 2010-03-04:
Jeg kan kun bekræfte, at Dansk Folkeparti i den her sag også har kæmpet for de små landbrugs interesser, og derfor kan man også se, at forslaget nu indeholder fortrinsstillingen, som forslaget ikke gjorde, da det blev fremsat.
Der var der lagt op til, at fortrinsstillingen skulle forsvinde.
Det vil sige, at man stadig har mulighed for at udvikle sine små brug, hvis der bliver jord til salg i ens område.
Så det har vi bestemt kæmpet for, og det er vi rigtig glade for også er kommet igennem.
Med hensyn til ejerformen i fremtiden vil jeg sige, at jeg faktisk synes, det er fint, hvis fem unge landmænd går sammen, skaber noget kapital, køber et landbrug, sætter en af dem til at være driftsleder på gården og på den måde kommer i gang med at få et godt, dansk landbrug, så man dermed får de her mange arbejdspladser, som der er blevet talt om før, og så man dermed bidrager både til beskæftigelse og til, at vi kan få fødevarer af meget høj kvalitet.
Vi ser virkelig frem til, at der også er nogle, der kan gå sammen på den måde.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
Når ordføreren roser sig af, at man har ændret lidt i loven i forhold til fortrinsstillingen, så må jeg jo undre mig over, at man ikke er gået en lille smule længere.
Hvorfor forringer man fortrinsstillingen?
Faktisk er det jo sådan, at lovforslaget her meget nøje følger det, Axelborg bad om, men på et punkt følger det det ikke, nemlig ved fortrinsstillingen.
Forekommer det ikke en smule sølle, at det, Dansk Folkeparti får ud af det her, det, Dansk Folkeparti synes, de har gjort for husmændene, er en meget, meget forringet fortrinsstilling, som i øvrigt er langt ringere end den, Axelborg er blevet enig om at de har bedt om.
Er det ikke lidt sølle, vil jeg spørge Dansk Folkeparti?
René Christensen (DF), 2010-03-04:
Og med hensyn til fortrinsstillingen kan man sige, at vi der er gået fra et udgangspunkt, der hed nul, altså hvor man ikke havde mulighed for at få fortrinsstilling, til at man har mulighed for at få fortrinsstilling.
Det synes vi faktisk ikke er lidt, vi synes faktisk, det er rigtig godt, at man har den mulighed, hvis man har et mindre brug, hvis man er landbruger eller gartner eller andet.
Så fortrinsstillingen består, og de små landbrug har stadig væk mulighed for at benytte sig af fortrinsstillingen, når der bliver jord til salg i deres områder, og det er vi utrolig glade for.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-04:
Jamen det er fint med gode viljer, men gode viljer gør det jo ikke alene, og da i særdeleshed ikke, når vi står med en situation og et erhverv, som næsten er ved at blive blæst om kuld, man kunne næsten sige, at der er en tsunami på vej ind over erhvervet, og hvis vi ingenting gør, vil det jo buldre hen over resten af samfundet med konsekvenser for mere end 150.000 danske arbejdspladser.
Derfor må jeg undre mig over, at SF's ordfører overhovedet ikke hæfter sig ved arbejdspladser og sikring af den danske velfærd.
Vi skulle jo nu, i stedet for at lægge tingene lidt for had, prøve at få skabt en situation, hvor landbrug og samfund går hånd i hånd.
Der er jo mange andre steder i samfundet, f.eks. i andre dele af erhvervslivet, hvor man får fleksibel finansiering, får en øget frihed til at prøve at kombinere sit kapitalgrundlag.
Det er jo sådan set det, der handler om her, og derfor ser jeg ikke nogen som helst grund til at begynde at komme med den slags skræmmebilleder.
Jeg synes, vi skulle koncentrere kræfterne om at prøve at gøre, hvad vi kan, for at sikre landbrugserhvervet, ikke kun for landbrugets skyld, men for vores alle sammens skyld.
Det synes jeg der er grund til at få markeret lige nu.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
Venstres ordfører siger: Hvis man ingenting gør, hvor er vi så?
Nu er det jo ikke mig, der kan stille spørgsmål til Venstres ordfører, men jeg må så konstatere og vel også have den tro, at det vel ikke er sådan, at Venstre tror, at en ændring af landbrugsloven lige her og nu giver en redning og giver os de store ændringer for den del af landbruget, der er i klemme; sådan går jeg ikke ud fra at det er.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-04:
Ja, der er nogle helt særlige situationer omkring ethvert erhverv, det er der for alle andre erhverv, og det er der også for landbruget.
Lige præcis her er der også en række love omkring natur og miljø, fordi vi jo alle sammen ønsker – og det gør landbrugserhvervet også selv – at passe godt på den natur og det miljø, som vi selv bor lige midt i.
Og derfor er der netop grund til nu lige præcis at få markeret tydeligt, at vi skal have skabt en situation i debatten – og det synes jeg er godt at vi får sat fokus på – hvor landbrug og samfund mere kan gå hånd i hånd og sammen få tilrettet på rammebetingelserne.
Så er det jo, for at få svaret på det, der bliver spurgt om, vigtigt at markere, at det stadig væk er landmanden, der bestemmer og styrer driften i selskabet, og det er godt.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
At der er specielle forhold for landbruget er vel så alligevel gået op for Venstre.
Og jeg vil godt præcisere, at den omstændighed, at man har jorden som en begrænsende ressource, er et helt særligt forhold, som det i øvrigt altid har stået i landbrugslovens formålsparagraf at det var vigtigt at man var opmærksom på.
Sagen er jo, at der kun er én måde, hvorpå man kan blive herremand i Danmark, og det er ved at æde husmænd – det er den eneste måde, det kan lade sig gøre på – og så er det jo så kun et spørgsmål, om vi ønsker den udvikling mod så store brug eller vi ikke ønsker den.
Så siger Venstres ordfører, at rammebetingelserne skal ændres.
Og der har jeg sagt en gang, at det vel ikke er sådan, at Venstre tror, at man her og nu løser mange problemer med landbrugsloven; den virker jo nok lidt mere ud over en årrække end lige her og nu.
Tage Leegaard (KF), 2010-03-04:
Jeg vil godt spørge hr. Kristen Touborg, om han slet ikke har respekt for dansk landbrug; om han slet ikke erkender, at landbruget er i en situation, hvor det trænger til at kunne måle sig med de muligheder, som landbruget har i andre lande; om han ikke har respekt for de 150.000 mennesker, som har deres brød ved landbrugets produktion.
Jeg synes ikke, vi har råd til at spille hasard med det.
Forleden dag hørte vi, at hr. Kristen Touborg lod sig lokke af Enhedslistens toner om, at hvis nu landbruget går fallit, så vil man gerne være med til at socialisere det.
Kristen Touborg (SF), 2010-03-04:
De Konservative spørger, om SF ikke har respekt for landbruget.
Jo, vi har respekt for landbruget, ligesom vi har respekt for andre erhverv, og ligesom vi har respekt for mennesker i al almindelighed.
Men vi skal jo lade være med, synes jeg, at smide barnet ud med badevandet.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-03-04:
I realiteten har Danmark jo ført etkinapolitik siden 1950.
En etkinapolitik betyder, at Tibet skal finde sin fremtid inden for rammerne af Kina.
Jeg synes i øvrigt, at det mest markante resultat af diskussionen i dag er, at hr. Søren Espersen nu og flere gange har sagt, at han ikke støtter Tibets selvstændighed.
Det er faktisk lidt en overraskelse for mig, for jeg troede, at dette var hele formålet med at sige, at vi andre, som ikke støtter selvstændighed, er nogle forbrydere.
Frank Aaen (EL), 2010-03-04:
Jeg støtter selvfølgelig det, hr. Niels Helveg Petersen har sagt om, at man skal have dialog, og det er det, der er baggrunden for, at man kan forestille sig fremgang.
Naturligvis, ikke andet end det kan vi støtte.
Men er det ikke korrekt, må jeg spørge hr. Niels Helveg Petersen også som tidligere mangeårig udenrigsminister, at det er første gang, at Danmark har udtrykt, at tibetanerne ikke har ret til selvstændighed?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-03-04:
Det er i realiteten ikke første gang.
I realiteten har vi sagt det hele tiden, for vi har etkinapolitikken.
Etkinapolitikken, som jeg helhjertet støtter, er jo udtryk for, at Tibet skal finde sin fremtid inden for rammerne af den.
Så i realiteten er det ikke, men det er da klart, at der her er et ordvalg, som er nyt, men det ændrer ikke ved sagens realitet.
Frank Aaen (EL), 2010-03-04:
Tak for at det i hvert fald ikke er sket.
Så får vi sådan en fortolkning af, at det er sket i realiteten.
Altså, ét Kina har jo altid drejet sig om debatten om, om Taiwan skulle anerkendes eller ikke anerkendes, eller om det var Taiwan, der skulle repræsentere hele Kina, eller det er Fastlandskina, der skal repræsentere hele Kina.
Det er jo det, kineserne har haft interesse i, nemlig i at sige, at det er Fastlandskina, der repræsenterer hele Kina, og det lyder nok klogere end at lade en ø repræsentere fastlandet.
Det her er første gang.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-03-04:
Jeg har forsøgt at beskrive, hvordan jeg ser på det.
Det mener jeg bestemt ikke at det er.
Det er bestemt ikke et synspunkt, der er opfundet til lejligheden.
Må jeg gøre opmærksom på, at det her ikke kun drejer sig om Taiwan.
Det drejer sig jo også om Hongkong, Macao.
Om Hongkong sagde man, at Hongkong skulle finde sin plads inden for etkinapolitikken.
Det blev én stat, to systemer, tror jeg nok, at man kalder det.
På den måde er både Hongkong og Macao jo også udtryk for, at man her har fundet løsninger for disse områder inden for rammen af etkinapolitikken, men med betydeligt selvstyre.
Det er jo sådan noget, man kunne se for sig og drømme om kunne lade sig gøre efter konstruktive forhandlinger også for Tibets vedkommende.
Tina Petersen (DF), 2010-03-04:
De spørgsmål, som jeg hører hr. Frank Aaen nævner her, harmonerer ikke rigtig med, hvad jeg læser i den her verbalnote.
Jeg vil igen fremhæve, at man modsætter sig Tibets selvstændighed.
Selvstændighed kan jo tolkes vidt og bredt, som man vil.
I bund og grund ved alle mennesker jo, at vi taler om frihed til selv at kunne vælge nogle ting, frihed til ikke at blive jagtet, ikke at være et undertrykt folk i egne rammer.
Nu hører jeg ligesom, at det ikke er sådan, man skal tolke det, eller har jeg misforstået noget?
Jeg vil gerne bede om en forklaring.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-03-04:
Der er en almen respekt for princippet om den interne selvbestemmelsesret for folk, men det er ikke det samme som at sige, at man anerkender den eksterne selvstændighed og slet ikke, at man gør det i alle tilfælde.
Der er jo masser af områder, som kræver selvstændighed, og hvor det internationale samfund ikke anerkender retten til selvstændighed.
Tag f.eks. Baskerlandet som et udmærket eksempel.
Tina Petersen (DF), 2010-03-04:
Det undrer mig fortsat, at man ikke i verbalnoten har sikret sig at få tilføjet den her kritik, altså at man stadig væk fra Danmarks side forbeholder sig retten til at kritisere den måde, de behandler mennesker på i Kina og i Tibet, og at man ikke har været håndfast og holdt fast på, at den ret vil vi have, når vi synes vi ser noget, og ikke mindst ser det tæt på, der ikke burde være der og ikke burde foregå, hverken i Tibet eller andre steder.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-03-04:
Verbalnoten omhandler jo kun en del af Danmarks forhold til Kina.
Der er et langt mere udførligt dokument, aftalen mellem Danmark og Kina om et strategisk partnerskab, som stammer fra oktober 2008, og heri tales der meget udførligt om behovet for og ønsket om at videreudvikle samarbejdet mellem Danmark og Kina også på menneskerettighedsområdet.
Med denne verbalnote banes nu vejen for, at partnerskabsaftalen kan komme til fuld udfoldelse, og det synes jeg er et godt resultat.
Sofia Rossen (IA), 2010-03-04:
Den nordatlantiske gruppe ønsker ligesom Enhedslisten, at Danmark skal repræsentere folkenes ret til selvbestemmelse i henhold til de folkeretlige konventioner.
Vi nyder godt af den ret, nu hvor vi har fået indført selvstyre og er blevet officielt anerkendt som et folk i henhold til folkeretten.
Tibets ret til selvbestemmelse og selvstændighed er en ret, som den nordatlantiske gruppe støtter af princip.
Danmark, Færøerne og Grønland har historisk set
støttet og kæmpet for folkets ret til selvbestemmelse på internationalt plan, og det mener jeg at vi skal fortsætte med – også over for Tibet.
Tibet bør selv kunne vælge sin fremtid, hvad enten den fremtid er med eller uden Kina.
Det princip bliver det kun endnu mere nødvendigt at værne om set i lyset af de menneskerettighedskrænkelser og kulturelle trusler, som det tibetanske folk gang på gang udsættes for.
Derfor er den nordatlantiske gruppe gået med i det forslag til vedtagelse, som er fremsat af hr. Frank Aaen, fru Pia Christmas-Møller og hr. Christian H. Hansen.
Frank Aaen (EL), 2010-03-04:
Jeg vil bare i al korthed referere til et spørgsmål, jeg stillede den tidligere udenrigsminister – og jeg har fuld forståelse for, hvis den nuværende udenrigsminister ikke har det helt present – hvor jeg direkte spørger til, om Danmark før har brugt vendingen opposes the independence of Tibet, altså er imod Tibets uafhængighed.
Jeg fik et svar på halvanden side, og der var mange sætninger, men den sætning var der ikke.
Lene Espersen (KF), 2010-03-04:
Mig bekendt er den verbalnote jo en ny verbalnote, der er blevet lavet som en konsekvens af, at Dalai Lama har aflagt besøg i Danmark og har besøgt såvel statsministeren som den tidligere udenrigsminister.
Jeg kender ikke svaret i detaljer, men det er udtryk for de mange gange, hvor diskussionen om Tibet og om etkinapolitikken har været der, og det er sikkert en reference til det.
Men det, jeg ligesom synes er substansen i det, er, at hvis man er enig i etkinapolitikken – og det hører jeg sådan set at partierne her i Folketinget bakker op om – er den logiske følge af det jo, at man ikke dagen efter går ind for en tokinapolitik.
Det synes jeg sådan set er substansen i den her sag.
Søren Espersen (DF), 2010-03-04:
Nej, det synes jeg heller ikke man bør gøre.
Men det, der er støttekomiteens ærinde her, er jo at sige, at den verbalnote, som nu er blevet sendt, netop utidigt blander sig i en eventuel fremtidig status, og at man dermed krænker det tibetanske folks ret til fuld selvbestemmelse.
Er der ikke også noget om, at man på en eller anden måde nu har sat en streg: Tibet er en del af Kina?
Er der ikke noget om, at man på en eller anden måde er gået skridtet videre, for hvad nu, hvis der kommer en anden dalai lama eller en anden leder, som ønsker det, eller hvis en stor del af de tibetanske folk ønsker det?
Har vi så ikke allerede bundet os?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-03-04:
Jeg tror ikke, at det er ukorrekt.
Jeg har den tillid til Tibetkomiteen, at de har citeret mig korrekt, men det, der er min erindring om, hvad der står der, er jo ikke, når vi taler om selvbestemmelsen, og jeg bruger udtrykket selvbestemmelse, en understøttelse af kravet om tibetansk uafhængighed.
Det har jeg aldrig gjort mig til talsmand for.
Tina Petersen (DF), 2010-03-04:
Afslutningsvis vil jeg så spørge om, hvordan SF tolker den her sætning, at man modsætter sig tibetansk selvstændighed.
Jeg bliver simpelt hen nødt til at have en forklaring på, hvordan man så fortolker den.
Der står klokkeklart, at man modsætter sig en selvstændighed, det vil sige, at man giver slip på alt, hvad der hedder menneskerettigheder, man lader alt blive ved, hvad det er i dag, en jagt på et folk, som bliver undertrykt.
Jeg bliver nødt til at have et konkret svar.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-03-04:
Jamen vi modsætter os jo ikke, at vi skal kritisere menneskerettigheder.
Det er jo præcis derfor, vi opfordrer til forhandlinger om selvstyre i Tibet med henblik på, at tibetanerne kan få et bedre liv at leve inden for Kinas grænser.
Det er den præmis, som alle i denne verden, inklusive Dalai Lama, accepterer.
Og det, der så er øvelsen, er at få de forhandlinger på gled igen.
Begrebet at modsætte sig – ministeren har sagt det, andre ordførere har sagt det – er koblet til en beskrivelse af etkinapolitikken og ligger derfor i logisk forlængelse af den.
Længere er den ikke.
Jeg kunne ønske mig en smukkere formulering, men længere er den ikke.
Hvis den virkelig havde substans, så ville vi i dag have et forslag til vedtagelse, som jo netop sagde, at vi ikke længere kan støtte tibetanerne, at vi ikke længere kan kritisere kineserne.
Så ville der være ræson i det, som Dansk Folkeparti gik og sagde.
Men det er præcis det, vi ikke vedtager her i dag, vi siger det modsatte.
Vi kan godt kritisere kineserne, vi kan godt støtte tibetanerne, og det er det afgørende for os.
Frank Aaen (EL), 2010-03-04:
Jeg ved, at hr. Naser Khader støtter palæstinensernes ret til at have deres egen stat.
Hvorfor skal tibetanerne ikke principielt have den samme ret?
Naser Khader (KF), 2010-03-04:
Af den grund, at lederen af tibetanerne, Dalai Lama, ikke ønsker løsrivelse og selvstændighed.
Han ønsker autonomi i forhold til det kulturelle, det religiøse og det sproglige.
Frank Aaen (EL), 2010-03-04:
Og det kan da ikke være sådan, at det er den leder, der lige er der den ene dag, der bestemmer, hvad der er rigtigt og forkert for Det Konservative Folkeparti.
Så jeg spørger bare én gang mere: Det Konservative Folkeparti og hr. Naser Khader går ind for palæstinensernes ret til en selvstændig stat, det gør vi også, så hvorfor skal den samme ret ikke gælde for tibetanerne, hvis de ønsker det?
Naser Khader (KF), 2010-03-04:
Jamen der er den forskel, at den palæstinensiske ledelse ønsker selvstændighed, men det gør den tibetanske ledelse ikke, den ønsker autonomi inden for Folkerepublikken Kinas rammer.
Søren Espersen (DF), 2010-03-04:
Mig bekendt har hr. Dalai Lama ganske rigtigt sagt, at han ikke ønsker selvstændighed for Tibet, men han tilføjer mere, for han siger, at han ikke ønsker tibetansk frihed, før kineserne også har frihed.
Så han har ikke sagt, at Tibet aldrig skal have frihed.
Det er derfor, at jeg mener, at det er det, der ligger i notens natur.
Jeg vil alligevel spørge hr. Naser Khader om det med folkeslag og at være et anerkendt folk.
Der er jo den her forskel på de etniske mindretal, minoriteter, på den ene side og folkeslag på den anden, at folkeslag er defineret ud fra en territoriel tilknytning, og tibetanerne har jo i høj grad haft deres sted deroppe i 3.000-4.000 meters højde i mange år.
Det, jeg egentlig vil spørge hr. Naser Khader om, er: Er tibetanerne, det tibetanske folk, et folkeslag i folkeretlig forstand – ja eller nej?
Naser Khader (KF), 2010-03-04:
Nu er jeg ikke folkeretsekspert og skal ikke gøre mig klog på det juridiske, men jeg opfatter tibetanerne som en nation, og ledelsen i den nation siger: Vi vil ikke have selvstændighed, vi vil ikke løsrives.
Vi vil gerne have kulturel, religiøs og sproglig autonomi inden for folkerepublikken Kina.
Det er det, jeg forholder mig til og ikke, hvad eventuelt kommende ledere kunne tænke sig.
Søren Espersen (DF), 2010-03-04:
Det er sjovt, at hr. Naser Khader ved, hvad alle tibetanerne ønsker.
Det synes jeg er interessant.
Det er sådan set ikke det, jeg forholder mig til.
Hr. Naser Khader sagde også på et tidspunkt, at DF støtter tibetansk selvstændighed.
Det har jeg aldrig sagt.
Det er deres problem.
Hvis de ønsker det, accepterer jeg det som et krav, fordi det i mine øjne er et folkeslag i folkeretlig forstand, men den der sondring gør hr. Naser Khader ikke.
Jeg er nødt til at spørge igen, og det er altså også interessant, hvis der bliver sagt nej til det her: Er det tibetanske folk ifølge Det Konservative Folkeparti et folkeslag i folkeretlig forstand?
Jeg har ikke fået noget svar på det, men jeg er nødt til at vide det, fordi det jo er det, hele sagen drejer sig om.
Hvis det ikke er et folk i folkeretlig forstand, har de ingen krav på selvstyre eller selvstændighed.
Mener Det Konservative Folkeparti, at det tibetanske folk er et folk i folkeretlig forstand?
Naser Khader (KF), 2010-03-04:
Jeg vil gerne gentage: Jeg er ikke folkeretekspert og kan ikke svare på det juridisk, men ja, vi har tibetanere, og der er et område, der hedder Tibet.
Det er det, jeg forholder mig til.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-03-04:
Lad mig starte med at sige, at Det Radikale Venstre støtter det forslag til vedtagelse, som Venstres ordfører fremsatte på vegne af en række partier.
Den danske verbalnote er, som det er fremgået af debatten, jo et resultat af nogle forhandlinger, der er ført imellem det danske og det kinesiske udenrigsministerium.
Det Radikale Venstre tager denne verbalnote til efterretning som grundlag for, at Danmark og Kina kan udvikle samarbejdet på grundlag af aftalen om det strategiske partnerskab i 2008.
Danmark har en klar interesse – både en økonomisk og en principiel interesse – i at udvikle samarbejdet med Kina, og den partnerskabsaftale, som er indgået mellem Danmark og Kina i 2008, er et udmærket grundlag for at udvikle dette samarbejde.
Verbalnoten ændrer ikke ved selve principperne i den danske politik over for Kina, som faktisk er fulgt af skiftende danske regeringer siden 1950.
Den forhindrer i øvrigt ikke – hvad partnerskabsaftalen jo da heller ikke gør, tværtimod – at man kan arbejde for centrale menneskerettigheder i Kina, herunder i Tibet, og er ikke til hinder for en løbende debat imellem Kina og Danmark om menneskerettigheder, tværtimod.
Det fremgår jo netop af partnerskabsaftalen, at et af formålene med aftalen er, at der skal være en sådan løbende diskussion og debat om principper og vigtige principper for menneskerettighederne.
Jeg synes, at hr. Lykketoft udmærket fik understreget, at det, som må være opgaven for et land som Danmark, er at fremme dialogen imellem Tibet og den kinesiske regering.
Hvis der skal skabes bedre vilkår for menneskerettigheder og for den religiøse og sproglige udfoldelse for tibetanerne, er dialog mellem den kinesiske regering og tibetanerne af afgørende betydning.
Hvis man skal se et gennembrud for sig, et virkelig fremskridt for Tibet, vil det være, hvis denne dialog, som nu er genoptaget, så også førte til et forhandlingsresultat.
Det er den største tjeneste, vi kan gøre tibetanerne, og der mener jeg, at det forslag til vedtagelse, der er fremlagt, udtrykker det meget præcist.
Det synes jeg er udmærket udtrykt for det, der må være sigtet for Danmarks politik i Tibetspørgsmålet.
Det, som også har spillet en rolle i debatten, er, at det jo lige netop er den linje, som også Tibets leder, Dalai Lama, anlægger.
Det er jo ikke sådan, at han kræver selvstændighed, og jeg tror, at han udmærket godt er klar over, at et krav om selvstændighed, herunder et pres på Kina udefra om Tibets selvstændighed, er noget af det, der står i vejen for, at en dialog kan føre til et resultat.
Jeg er meget tilfreds med det forslag til vedtagelse, som ligger foran Folketinget, og Det Radikale Venstre stemmer med glæde for dette forslag til vedtagelse.
Søren Espersen (DF), 2010-03-04:
Vi har fået, og det har hr. Niels Helveg Petersen givetvis også fået, et langt notat fra den internationale støttekomité for Tibet, hvor bl.a. hr. Niels Helveg Petersens navn er nævnt, idet han var udenrigsminister dengang.
Jeg vil høre, om det, der står anført, er korrekt.
Jeg citerer: »Den 23. maj 1996 erklærede daværende udenrigsminister Niels Helveg Petersen under en Folketingsdebat, at regeringen fuldt ud støttede et memorandum fra Tibets regering i eksil fra 1995.
« Og i det memorandum »beskrev eksilregeringen Kinas styre i Tibet som kolonialisme og opfordrede andre regeringer til at undlade at tage stilling til Tibets status, eftersom det ville gribe negativt ind i deres dialog med Kina.«
Kan hr. Niels Helveg Petersen genkende det her, eller er det ukorrekt?