Jesper Petersen (S), 2016-04-05:
Lovforslaget her har to meget forskellige elementer, og jeg kan med det samme sige, at vi kan bakke op om det ene, men ikke om det andet.
Det første er en del af regeringens finanslovsaftale for 2016, der handler om at genindføre den skattefordel for medarbejderaktier, som den tidligere regering, som Socialdemokratiet jo ledte, afskaffede i 2012.
Det andet forslag handler om at indføre skattefrihed for godtgørelse fra den danske stat til andenhåndseksponerede asbestofre – noget, vi selvfølgelig kan bakke op om.
Vi synes, regeringen med det samme bør give den tilkendegivelse, at lovforslaget bliver delt i to.
Det burde det egentlig have været fra starten, synes jeg, når det så åbenlyst indebærer så politisk forskellige retninger.
Det er typisk kvinder, der har vasket deres mænds tøj.
Mænd, der har arbejdet med og været udsat for asbest, er blevet syge, og der er altså også mange, der har været i berøring med det arbejdstøj, der har været anvendt, som er blevet syge.
Det er rigtigt af Folketinget at beslutte sig for også at give de mennesker en erstatning, og at den er skattefritaget.
Så det kan vi selvsagt bakke op om, eftersom det også er en del af en aftale omkring satspuljen, vi er med i.
Det burde regeringen have set – og jo dermed også, at de to elementer burde have været i hver sit forslag.
Det andet om medarbejderaktier
Det gjorde vi jo ud fra det princip, at lønindkomst bør beskattes ens, uanset om man får sin løn udbetalt i kontanter eller naturalier eller andre former, og det er fortsat et godt princip.
Gør man, som det er foreslået her, åbner man mulighed for, at der kan spekuleres i at udbetale dele af lønnen som medarbejderaktier, frem for at den bliver beskattet som løn, og dermed giver man jo bare yderligere en skattelettelse som led i finansloven, hvor der tværtimod er behov for at forbedre vores velfærd på en række punkter.
Der er nogle ting vedrørende provenuet, der påkalder sig nogle særlige betragtninger.
For som jeg husker det, beregnede man tidligere, da vi i finanslovsaftalen fra 2012 strammede op på reglerne, at det ville give et provenu på 150 mio. kr. – hvis jeg ikke husker forkert.
Når regeringen så her vil genindføre begunstigelsen af medarbejderaktier, afsætter man 10 mio. kr. i finansloven, og i det, der er lagt frem nu i lovforslaget, siger man, at det umiddelbart koster 60 mio. kr. – 35 mio. kr. i varig virkning.
Og tilmed må man sige, at det er nogle meget usikre beregninger.
Der er altså her en risiko for, at man har underfinansieret sit forslag.
Så hele det at få gjort klart, præcis hvordan det er, regeringen har regnet på, hvad det vil koste at genindføre den her begunstigelse – og altså mulighed for også at spekulere i det – vil vi gerne have boret ud i udvalgsbehandlingen.
Hvordan når man egentlig frem til de her beløb?
Hvorfor er de så forskellige?
Og har regeringen underfinansieret den her skattelettelse?
Man må så bare minde om, at når det indgår i finansloven, er det jo en finanslov, hvor der samtidig tages penge fra vores velfærd på en række områder.
Uddannelse, forskning, den kommunale velfærd blev sat under pres.
Nu er man i gang med at skulle finde en afklaring på boligydelse og fondenes beskatning, som jo begge blev ramt, fordi man skulle lave en række skattelettelser på andre punkter, herunder de her medarbejderaktier.
Som man altså kan høre, vil vi stemme imod et lovforslag om at åbne for den her særlige begunstigelse af medarbejderaktier.
Men et klart ja til at indføre skattefrihed for godtgørelse til de andenhåndseksponerede asbestofre.
Vi forventer, at regeringen deler forslaget i to.
Det har jeg også en idé om man vil imødekomme på baggrund af en dialog, vi har haft forud for lovforslaget her.
Men så kender man på forhånd vores stillingtagen til dem begge, hvis det efter vores ønske skulle blive delt.