Frank Aaen (EL), 2007-02-20:
Jeg skal starte med at takke for støtten til principperne i forslaget fra Socialdemokratiet, fru Mette Gjerskov, Det Radikale Venstre, fru Elisabeth Geday, og SF, hr. Poul Henrik Hedeboe.
Og jeg vil bare på den baggrund konkludere, at efter næste valg, når vi får et nyt flertal i Folketinget bestående af Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten, vil der komme gang i det her spørgsmål, for så vil der være et flertal for at indføre en eller anden form for mærkningsordning vedrørende arbejdstagerrettigheder, og jeg synes da, at det er et vigtigt resultat at få ud af diskussionen i dag, at der er et nyt flertal på vej i Folketinget for det her.
Vi regner med, at det sker efter næste valg.
Som jeg sagde i de korte bemærkninger, vil jeg for så vidt også godt takke fru Brix fra Dansk Folkeparti, for som den eneste af den nuværende regerings støtter var der jo her et tilsagn om at overveje en eller anden form for mærkningsordning, måske koble den sammen med Svanen og Blomsten eller på anden måde.
Det skal være sagt med det samme, at det vil vi prøve i udvalgsarbejdet.
Derimod lød det jo ikke, som om der er meget håb at hente hos Venstre og De Konservative, regeringspartierne.
De svigter totalt, når man diskuterer, ligesom vi har gjort i dag, hvordan vi kan få at vide, hvordan produkter er lavet, og hvordan de, der har lavet produkterne, har haft det, mens de lavede de produkter.
Det er jo et paradoks, som jeg ikke har hørt noget egentligt svar på – og måske er der også lidt større lydhørhed over for problemet, end vi umiddelbart kunne høre fra ordførerne, for selvfølgelig ved man godt, at det her er et spørgsmål, der optager rigtig mange mennesker, og det er ikke så nemt bare at afvise det, som det er sket.
For når vi går ind i et varehus og går ned til fødevarehylderne, kan vi se, hvordan hønsene har haft det, når de har produceret æg, som vi skal spise; om de har været burhøns, eller – og det håber jeg, at alle vælger – om det er høns, der har levet økologisk og fritgående.
Men går vi 10 meter længere hen i samme varehus og vil købe nogle tekstiler, kan vi intet få at vide.
Vi får intet at vide ved at læse på mærker eller på anden vis, hvordan de pågældende varer er produceret.
Og det er derfor, at man nogle gange kan lokke folk til at købe tekstiler produceret ved hjælp af børnearbejde, tekstiler produceret, hvor de, der har lavet produktet, har gået i gift til knæene.
For hvis man bare havde mulighed for at fravælge den slags produkter lavet med børnearbejde, lavet med slavearbejde, lavet, hvor arbejderne har produceret vores computere og indåndet giftige dampe, som det er tilfældet, så ville langt, langt de fleste danskere straks fravælge det, og så ville butikkerne straks holde op med at føre den type af varer og sørge for, at de førte varer, der blev produceret på en ordentlig måde, og så ville vi på den måde være med til at gøre forholdene bedre for arbejdere i den tredje verden, som i dag arbejder under ganske umenneskelige vilkår.
For den eneste parameter, der i dag er gældende på den del af markedet, er spørgsmålet om prisen.
Det, der er billigst, bliver solgt.
Det, der er dyrere, fordi man har taget lidt hensyn til arbejderne, behøver faktisk ikke være ret meget dyrere.
Nu hørte vi før fra fru Elisabeth Geday, at man kan gå i Hennes & Mauritz og få en vis sikkerhed for, at tingene der er produceret ordentligt.
Og der vil jeg sige, at man jo sagtens kunne fordoble deres løn, uden at det på nogen måde kunne mærkes på de 100 kr., som Hennes & Mauritz tager for den pågældende T-shirt.
Så selvfølgelig kan man sikre, også uden at det bliver meget dyrere for forbrugerne, bedre vilkår for arbejderne.
Fttmo055.fm Page 4025
Friday, June 15, 2007 1:58 PM
Det er det, vi gerne vil med det her forslag, altså give folk en mulighed for at vælge.
Der har i debatten været en diskussion om, om man skal koble mærket til et andet.
Vi har kaldt det etikmærket.
Det kunne også hedde arbejdstagermærke, men jeg synes ærligt talt, det lyder lidt tungt.
Jeg er lydhør over for andre gode forslag til, hvad vi skal kalde mærket, som bygger på arbejdstagernes rettigheder, således som de er defineret i den internationale arbejdstagerorganisation, ILO's konventioner, som Danmark har tilsluttet sig.
Man kan godt overveje at koble dem til Svanen og til Blomsten, altså miljømærkerne.
Der er så bare det problem, at vi siger til en virksomhed i den tredje verden, at hvis de ønsker at sælge deres varer i Danmark og de vil dokumentere, at de har ordentlige arbejdstagervilkår på deres virksomhed, skal de også samtidig leve op til nogle af de stramme miljøkrav, som f.eks. kobler sig til Svanen.
Det kan godt være, det er for tungt for virksomheder i den tredje verden umiddelbart både at skulle leve op til miljøkrav og leve op til, at de behandler deres arbejdere ordentligt.
Det er derfor, vi indtil videre er nået til den konklusion, at det er klogest at give mulighed for en mærkningsordning, der knytter sig til arbejdstagerrettigheder, og at man også har de andre mærkningsordninger, der knytter sig til miljø og økologi, og måske på sigt lader dem smelte sammen.
Jeg vil bare sige, at det altså ikke er noget nyt, vi er kommet med.
Det er faktisk noget, der har været diskuteret i et regeringsnedsat mærkningsudvalg i 1999, der også inddrog etik, arbejdstageres rettigheder og menneskerettigheder.
Det blev aldrig gennemført, men jeg vil sige, at med den udvikling, der har været med globaliseringen bare siden 1999, er der afgørende brug for at få sådan et mærke.
Når jeg siger, at sådan et mærke altså skal baseres på ILO's konventioner om at have forbud mod børnearbejde, slavearbejde, om, at man skal have ret til at kunne organisere sig – det er også et svar til hr. Per Ørum Jørgensen, at selvfølgelig går vi ind for organisationsfrihed, at man skal kunne forhandle kollektivt, få ordentlige arbejdsvilkår, ordentligt arbejdsmiljø og en retfærdig aflønning i overensstemmelse med det land, hvor produktionen foregår – så er det jo, fordi vi er sikre på, at det er med til at skubbe i den rigtige retning, at det, ligesom Ø-mærket har gjort det på økologiens område, kan være med til at sikre en udvikling af økologien, og dermed altså ikke så meget, fordi det i sig selv som mærke vil forandre verden, men fordi det altså er et aktivistmærke.
Det vil sige, at alle aktivister, både i butikkerne i Danmark og i fagforeningen, den spæde fagforening i den tredje verden, kan bruge mærket og sige til lederen af en virksomhed: Her har I et mærke, I sælger varer under i Danmark, men hvis ikke I sørger for at leve op til mærket, så vil vi henvende os til vores kolleger i Danmark, til Etiknævnet i Danmark og få dem til at stoppe, at I bruger mærket, eller man kunne – og det er det bedste – sige, at de skulle lave om på vilkårene, sådan at der er ordentlige løn- og arbejdsvilkår der, hvor tingene bliver lavet.
Så det er altså et redskab til miljøorganisationer, til menneskerettighedsorganisationer, til fagforeninger, til ulandsorganisationer, til alle, der arbejder med at sørge for, at vilkårene bliver bedre for de ansatte i den tredje verden, i stedet for at de bliver presset, som de bliver i øjeblikket, hvor det i øvrigt også påfører danske virksomheder en ulige konkurrence på grund af den måde, på grund af de ting, vi i dag accepterer.
Så det er altså i virkeligheden et aktivistmærke, hvor vi får mulighed for at fravælge som forbrugere, men hvor vi også via vores forskellige græsrodsorganisationer er i stand til at aktionere mod dem, der ønsker at sælge produkter, der er produceret på umenneskelige vilkår.
Fttmo055.fm Page 4026 Friday, June 15, 2007 1:58 PM
Som vi har sagt her, kan man jo diskutere meget, hvordan man indretter det.
Der har også været saglige – absolut saglige – indlæg i debatten i dag om, hvordan man skal gøre det.
Derfor vil jeg slutte mit indlæg af med at sige, at man jo også kan gå ind på den side, vi har lavet, glob-blog.dk, hvor man kan gå ind og blogge om tingene.
Der er indlæg, som jeg har lagt ind; der er andre, der kommer med indlæg, og hvis det er sådan, at man ønsker at diskutere med os om, hvordan vi gør det her, og at diskutere med hinanden – det er jo det, en blog giver mulighed for, nemlig at diskutere med hinanden, hvis man ønsker det – hvordan vi får en socialt retfærdig globalisering, så er man meget velkommen til at deltage der.
Afstemning