runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Jeg synes sådan set, at fru Zenia Stampe skal lægge mærke til, at jeg taler om det kommunale selvstyre.
Det er der, man opkræver penge til ældreplejen; det er der, man allokerer penge til ældreplejen.
Liberale Alliance er også et kommunalt parti.
Og jeg håber, at Liberal Alliances byrådsmedlemmer arbejder for, at der er en god ældrepleje i deres kommune.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at hvis et parti har et ønske om, at der skal føres en bestemt politik i kommunerne, så skal der følge penge med herinde fra Christiansborg.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-12-18:
Nu ved jeg jo, at Liberal Alliance er enormt optaget af minusvækst i den offentlige sektor, og derfor synes jeg faktisk, at det kunne være rart at vide – nu har vi snakket rigtig meget om ældres bad – om man vil fritage ældreplejen for minusvækst.
Kan vi få et svar på det?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Liberal Alliance mener, at der bredt hen over den offentlige sektor kan gennemføres effektivitetsforbedringer, og det gælder også i ældreplejen.
Produktivitetskommissionen har anslået, at der er et effektiviseringspotentiale i ældreplejen på godt 10 pct. – 10 pct. eller lidt derover, jeg husker det ikke helt præcist, men jeg mener, det var godt 10 pct.
Det er regeringens egen produktivitetskommission, som siger det.
Altså, regeringen nedsætter en kommission med eksperter, og de eksperter vurderer så, at der i ældreplejen er et effektiviseringspotentiale på 10 pct.
Det betyder, at tingene godt kan gøres billigere, uden at gøres dårligere, fordi man gør tingene bedre, klogere, med ny teknik osv. osv.
Det synes vi at man skal gøre, også i ældreplejen.
Men vi har samtidig sagt, at af de midler, vi vil spare ved effektiviseringer i den offentlige sektor, skal godt 11 mia. kr. afsættes til især ældrepleje og sundhed, som følge af at der kommer flere ældre i fremtiden.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-12-18:
Jeg synes faktisk ikke, det gav et helt klart svar.
Og ude i byen hører man jo tit om, at Liberal Alliance i hvert fald kan effektivisere sig til hvad som helst.
Men når jeg spørger, er det faktisk, fordi man den 6. november 2013 udsendte en pressemeddelelse, hvor der stod: »Der kan spares rigtig mange steder i kommunerne, men der må under ingen omstændigheder skæres på hjælpen til ældre og svage borgere.«
Så jeg spørger igen: Er det Liberal Alliances politik at fritage ældreplejen for årlige besparelser på 1,5 pct., som man jo ellers vil skære af alt muligt andet i det offentlige?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Der er ikke noget modsætningsforhold mellem det at mene, at der kan effektiviseres, og det at mene, at der ikke må skæres i hjælpen.
Hjælpen må der ikke skæres i.
Liberal Alliance mener ikke, at ældre borgere, der har brug for hjælp, skal have beskåret deres hjælp.
Men samtidig mener Liberal Alliance, at man godt kan levere den samme hjælp for færre penge ved at drive ældreplejen mere effektivt.
Der er vi jo blevet inspireret af regeringens egen produktivitetskommission, og det er lidt sært altid at skulle stå her og forsvare de eksperter, som regeringen har udpeget til at sige nogle ting, mens regeringen selv sidder dernede og lader, som om den ikke læser sine egne publikationer.
Det kan jeg simpelt hen ikke.
Jeg kender ikke sygefraværet på andre private plejecentre.
Jeg har hørt om Lottes eksempel, fordi jeg har en partifælle, som har været leder af Lotte, og fordi Lotte er det mest kendte plejehjem overhovedet i Danmark, men jeg har simpelt hen ikke statistik for andre private plejehjem i hovedet.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Ville det offentlige forbrug have været blevet større, hvis vi havde sagt nej til den her aftale – ja eller nej, spørger jeg hr. Ole Birk Olesen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-12-18:
Så bliver jeg nødt til at bede Liberal Alliance om at blive lidt mere præcis.
Var de det, kunne ordføreren jo også fortælle, at plejehjemmet Lotte er ved at blive afviklet, og at beboerne flytter fuldstændig ud, fordi det bliver lukket helt ned den 1. januar, og så kommer der et nyt center et andet sted.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Det korte svar er – og jeg sagde jo, at man skulle finde dem på det statslige budget
: Hvor fandt regeringen den her gang det beløb, de 2,5 mia. kr., man har brugt til at dele ud i finanslovsforhandlingerne,?
Det gjorde man fra forskellige reserver.
Det er uforbrugte midler og reserver, og det er, fordi man ikke brugte de penge, man troede man skulle bruge.
Og der kom 2,5 mia. kr. på bordet på den måde.
Og det er én måde at gøre det på.
Men det er jo en kendt sag, at vi Konservative mener, at vi kan produktivitetsforbedre, vi kan få mere for pengene, vi kan gå længere på literen og levere den samme service for færre penge, og det vil være den første vej, jeg vil pege på.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
For ellers forstår jeg ikke rigtig den parallel, der skulle være mellem de to ting.
Når hr. Mike Legarth siger, at man ikke er en del af nogen aftale om at fortsætte ejendomsvurderingen, så er man dog alligevel, må jeg pointere, en del af en finanslovsaftale, hvor der udtrykkeligt i teksten står, at De Konservative forpligter sig til ikke at stemme imod forlængelsen af ejendomsvurderingen, så der ikke er flertal imod det i Folketingssalen.
Altså, De Konservative har da aftalt, at de vil sørge for, at det her ryger igennem Folketingssalen og bliver vedtaget.
Det er da et faktum.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Det, der er et faktum, er, at vi stemmer gult.
Det, der er et andet faktum, er, at vi ikke er for det.
Vi har fremsat vores eget beslutningsforslag, og det ved ordføreren jo godt.
Vi har jo været imod den model.
Den her er en lille forbedring af det eksisterende niveau.
Det er derfor, vi stemmer gult.
Vi synes ikke, det er godt nok, til at vi kan stemme for – det er sådan, det skal forstås.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Jeg forstår ingenting.
Hvis det er en forbedring af det eksisterende, hvorfor stemmer man så ikke for?
Det gør vi andre da.
Hvis der er noget, der forbedrer det eksisterende, så stemmer vi for.
Så pointen er vel, at det ikke er en forbedring af det eksisterende, altså at fortsætte med en fejlagtig ejendomsvurdering fra 2011.
Nå, jeg vil gerne høre: Hvad har De Konservative fået ud af at deltage i den her finanslovsaftale?
Hvad i finanslovsaftalen er et resultat af, at De Konservative har stået foran en glasdør i Finansministeriet og smilet ud til kameraerne?
Lars Dohn (EL), 2013-12-18:
Ordføreren er rigtig glad for boligjobordningen.
Og jeg kan da godt forstå, at De Konservative er glad for, at man har fået gennemført en ordning, der favoriserer boligejerne.
Jeg kan også godt forstå, at lejerne ikke er så glade, fordi de jo reelt ikke er omfattet af ordningen.
Ordføreren var også glad for, at sommerhuse nu også er omfattet.
Det drejer sig også om fradrag for istandsættelse af sommerhuse i f.eks. Saint Tropez.
Hvordan vil ordføreren forklare det rimelige i – f.eks. i forhold til lejerne – at man kan få fradrag for at sætte arbejde i gang i Saint Tropez?
Har jeg ikke ret i, at det faktisk er muligt at få fradrag for danske sommerhusejere i Saint Tropez for håndværksarbejde udført f.eks. af franske håndværkere og ikke danske håndværkere?
Er det ikke muligt med statsstøtte at få det gjort gennem den her boligjobordning?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Det er formentlig muligt, men det er jo ikke det, det handler om.
Altså, man kan jo godt lede efter nålen i høstakken og den lille mikroprocent.
Altså det, det handler om her, er, at vi forbedrer vilkårene for små virksomheder i Danmark, især håndværksvirksomheder og servicevirksomheder.
Nu bliver det attraktivt at få søsat nogle af de vedligeholdelsesprojekter osv., som der er behov for i forhold til huse og ejendomme, plus alle de andre ting, der er omfattet af boligjobordningen.
Det her er først og fremmest et tiltag, der skal gøre det lidt nemmere at være familie og lidt nemmere at være hr. og fru Danmark.
Zenia Stampe (RV), 2013-12-18:
Jeg kan jo forstå på ordføreren, at ambitionen er at have lige så god service og velfærd, men i en situation, hvor nulvækst altså er en realitet, og hvor det også er en realitet, at der bliver flere og flere ældre.
Det er jo det, der giver os alle hovedpine, altså hvordan i alverden det skal hænge sammen, og især hvis man samtidig har en ambition om nulvækst.
Det indebærer jo så netop, at man kan få det offentlige til at løbe længere på literen, som også var en formulering, som jeg hørte at den konservative ordfører brugte.
Jeg kunne så bare godt tænke mig at spørge om noget, når det gælder ældreområdet, som uden tvivl er den største udfordring for os, fordi det er dér, udgiftspresset bliver massivt, og hvor der også er brug for en ordentlig satsning, og når det gælder de ekstra penge, man får brug for dér, hvis man vil fastholde serviceniveauet, i lyset af at der bliver flere ældre.
Eller er det nogle penge, der skal findes ved, at man skal løbe længere på literen sådan generelt på andre områder eller ved at skære ned på andre områder?
Hvordan vil man finansiere det øgede økonomiske pres i lyset af demografien?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Den demografiske udfordring er jo beregnet til 11,3 mia. kr.
Samtidig med det har vi gennemført en besparelse på 12 mia. kr., som skal komme af en modernisering af den offentlige sektor, og det ville jo så kunne finansiere det merforbrug, der kommer dér.
Generelt vil en produktivitetsforbedring hvor som helst i den kommunale sektor og i det kommunale selvstyre jo kunne bruges til en omprioritering af midlerne.
Men her var der i hvert fald en anvisning og et svar på spørgsmålet.
Trine Bramsen (S), 2013-12-18:
Nu har ordføreren jo løftet lidt af sløret for Liberal Alliances ældrepolitik.
Det gør mig egentlig lidt nysgerrig, for det er jo ikke meget, man hører om den i det daglige.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om han kan bekræfte, at Liberal Alliances ældrepolitik baserer sig på plejehjemmet Lotte, som fru Thyra Frank har stået i spidsen for.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Det her handler ikke om, hvad der bliver sat i værk i udlandet.
Det her handler om, at vi får gang i hjulene i de små virksomheder, i håndværksvirksomhederne – det er det, det handler om.
Der vil vi meget gerne gøre det lidt mere attraktivt at drive en lille virksomhed.
På den her måde får vi gang i hjulene, får sat gang i økonomien, gang i væksten, i troen på fremtiden.
Så vi synes, det er et rigtig godt element, som vi håber flest mulige borgere vil kunne gøre brug af.
Og det med sommerhusene er jo kun et lille element i boligjobordningen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-18:
Der er jo ingen grund til at hidse sig op, bare fordi man åbenbart er uenig med ens fremtidige regeringspartner.
Jeg siger bare, at Venstre helt klart har sagt: Nu har vi lavet en finanslov, hvor der er en moderat vækst i det offentlige forbrug, og ergo kan der først komme nulvækst fra det tidspunkt, hvor vi måtte overtage regeringsmagten.
Hr. Mike Legarth siger så: De penge må findes et andet sted.
Og så spørger jeg bare: Hvor skal de findes henne, hvor skal de tages henne?
Eller er det sådan, at så vil der være minusvækst, for at man kan komme op på det beløb på 22 mia. kr.?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Altså, hvorfor skal vi føre debatter på det her niveau?
Det er jo fuldstændig håbløst.
Hvad tror ordføreren at seere og lyttere vil sige til det der?
Det er fuldstændig vanvittigt.
Jeg har lige fuldstændig krystalklart sagt, at det jo er et faktum, at vi nu har lavet en aftale for 2014, hvor der ikke er nulvækst, altså må vi pille det element ud og finde de penge andre steder, hvis vi skal bruge 22 mia. kr., sådan som vi gerne vil.
Og så rejser den ellers så gode ordfører sig op og siger: Nu mener Det Konservative Folkeparti, at vi skal have minusvækst.
Nej, det har vi aldrig sagt, og det har vi aldrig ment.
Vi mener, at vi skal have nulvækst, og det mener vi også i fremtiden.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-18:
Det var sådan set andre, der spurgte ind til Lotte, det var sådan set ikke mig selv, der tog det op.
Men jeg svarer gerne på spørgsmål, der kommer.
Jeg ved da også, at man i Venstre sætter stor pris på Lotte og fru Thyra Frank.
Man har jo givet fru Thyra Frank Venstres frihedspris et år for hendes måde at lede Lotte på, og det må jo være, fordi også Venstre føler, at man kan lade sig inspirere af fru Thyra Franks ledelse af Lotte.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Tak, fru formand.
Danmark har ikke råd til flere finanslovsaftaler med Enhedslisten.
Det var det udgangspunkt, vi gik ind til de afsluttende forhandlinger om finansloven med.
Jeg vil gerne være helt ærlig: Vi fik ikke alt det, vi gerne ville have, men vi fik en lang række indrømmelser, som trækker Danmark og dansk konkurrenceevne et lille skridt i den rigtige retning.
Fremrykningen af vækstaftalen er godt for Danmark, vi giver en tiltrængt og ønsket håndsrækning til de mange små og mellemstore virksomheder, der dagligt kæmper for, at vi alle sammen får noget at stå op efter om morgenen.
Aftalen betyder også, at 2,7 millioner danskere i arbejde får et højere beskæftigelsesfradrag, og at særlig enlige forsørgere får en ekstra tilskyndelse til at komme i arbejde, og det er vi glade for.
Sidst, men ikke mindst, indeholder aftalen et øget fokus på de ældre socialt udsatte, og dem afsætter vi midler til.
Derudover afsætter vi næsten 1 mia. kr. til en dansk naturfond, som længe har været et ønske fra Det Konservative Folkeparti.
Derfor er finansloven, især når man kigger på alternativet, et skridt i den rigtige retning.
Men det er dog langtfra godt nok.
Derfor var det også en tidlig julegave, da jeg i sidste uge i Økonomisk Redegørelse kunne læse, at regeringen varsler nye studieture til det konservativt ledede Sverige.
Økonomi- og indenrigsministeren uddybede siden hen i Børsen – og jeg citerer: Hvis Danmark skal opnå samme vækstrater som Sverige, kræver det endnu flere reformer og hårdere politiske valg.
Citatet lyder videre: National stolthed skal ikke stille sig hindrende i vejen for at kunne lære noget af svenskerne, hvis de faktisk har fat i noget.
Det er jeg helt enig med økonomi- og indenrigsministeren i – især hvis det ikke er systembolaget, hun taler om.
Derfor ser jeg frem til et konstruktivt 2014, hvor der diskuteres konservative mærkesager, en udvidet boligjobordning med et højere beløb, end vi kender det i dag, og som også omfatter sommerhuse a la i det konservative Sverige, et begrænset offentligt forbrug, som det er kendt i det konservative Sverige, markant lavere skattetryk, som det er kendt i det konservative Sverige, markant lavere personskatter, som man kender det i det konservativt ledede Sverige, og mere privat konkurrence og udlicitering, også som man kender det i Sverige.
Jeg kunne egentlig blive ved med endnu flere ting, og jeg uddyber dem selvfølgelig gerne, både i dag og også senere, men jeg vil nøjes med at kvittere for en fornuftig finanslovsaftale, der er et lille skridt på vejen til, at vi gør det lettere at stifte og drive virksomhed i Danmark, at de daglige byrder for familierne mindskes, og at vi sikrer et grønnere og et stærkere værdifællesskab i Danmark.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-12-18:
Tak for det.
Af hr. Mike Legarths partis 2020-plan, den konservative 2020-plan, fremgår det, at man vil spare de her 22 mia. kr. i 2020 ved at indføre nulvækst i den offentlige sektor.
Så jeg skal bare have bekræftet: Vil Det Konservative Folkeparti fortsat spare 22 mia. kr. i den offentlige sektor ved at indføre nulvækst?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Det vil Det Konservative Folkeparti.
Man er så selvfølgelig nødt til at nå at få det implementeret, inden det fulde beløb kan slå igennem på bundlinjen, og nu har vi jo lavet en finanslov her og når ikke at få det med i 2014.
Det vil så gøre, at det manglende beløb skal findes i statslige besparelser, men det er stadig væk vores målsætning, at vi skal holde fast i nulvæksten.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-12-18:
Tak for det klare og ærlige svar.
Betyder det så, at hr. Mike Legarth og hans parti nu vil revidere den konservative 2020-plan, sådan at man kan finde de manglende 3 mia. kr.?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Ja, altså, jeg har jo her sagt, at vi så vil finde det, der mangler, fordi vi ikke kan gennemføre det fra 2014, via statslige besparelser svarende til det beløb, og vi håber og tror, indtil det modsatte er bevist, at vi så kan gøre det fra 2015.
Måtte det modsatte være gældende, vil vi finde alternativ finansiering i forhold til de penge, vi bruger.
Det vil jo samtidig gøre, at vi så kan gennemføre det, vi vil bruge pengene til, f.eks. at fjerne topskatten, fjerne arveafgiften, fastfryse grundskylden, sænke selskabsskatten til 15 pct. – sådan bare for lige at nævne fire konge-, ærkekonservative mærkesager.
Kan vi få flertal til at gennemføre dem, mangler vi jo pengene, og så skal vi selvfølgelig have regnestykket til at gå op.
Vi har altid finansiering til det, vi foreslår at få gennemført.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er ejendomsvurderingerne.
Det er jo også en del af den her finanslov, som der, som det rigtigt er blevet sagt, også er nogle gode ting i.
Hr. Brian Mikkelsen var jo, da der var forhandlinger om de her ejendomsskatter, netop ude at sige, at det var hamrende uretfærdigt over for landets boligejere, et slag i ansigtet på landets boligejere, en katastrofe for boligmarkedet.
Jeg vil gerne om den aftale, der er lavet nu, hvor man sænker det med nogle få procent i forhold til ejendomsvurderingerne, og så kan man først få sin klageret tilbage i 2016, høre, om det var det bedst opnåelige, man kunne få i forhold til det her, eller om det var en aftale, man syntes var en god aftale.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Vi har ikke indgået nogen aftale om det overhovedet.
Vi har ingen som helst aktier i det forslag, der kommer fra regeringen.
Vi er lodret imod det.
Vi har her sagt, at vi vil fremsætte et beslutningsforslag igen – og det vil man se at vi gør – fordi vi er lodrette modstandere af det.
Det, det handler om, er, at vi ikke stemmer imod et forslag, som dog går i den rigtige retning.
Det er langtfra tilfredsstillende med de 5 pct. i forhold til grundskyldsskatteloftet, langtfra tilfredsstillende, men det er dog bedre end i dag.
Derfor har vi i forbindelse med det kompromis, der måtte indgås om aftalen her, sagt, at vi ikke vil spærre for den lille forbedring, at vi stemmer gult til den.
Men vi har ingen aktier i det, og man vil se, Folketinget vil se, Danmark vil se, at vi efter den 1. januar fremsætter et nyt beslutningsforslag, hvor vi klart og tydeligt helt præcist tilkendegiver, at vi synes, at grundskylden skal fastfryses.
Den automatiske mekanisme til 7 pct. skal afskaffes, så snart der er 90 mandater bag det.
Mere kan man ikke tage de gule stemmer til indtægt for.
René Christensen (DF), 2013-12-18:
Tak for det, formand.
Der er trods alt to spørgsmål endnu, selv om det går hurtigt.
Det er rigtig dejligt at høre, for jeg kan jo høre, at nogle af de takter, som der kommer fra ordføreren, lyder rigtig godt.
Det vil vi gerne tilkendegive at vi også synes.
Men en gul stemme her er jo en hverken for eller imod-stemme.
Og det er jo trods alt det, det her også handler om i Folketinget, at vi giver vores mening til kende, med hensyn til om vi synes, at de sager, der kommer frem i Folketingssalen, er gode eller dårlige.
Men det, jeg kan høre at ordføreren siger, er, at man faktisk godt på grund af de andre ting, man fik – fremrykning af skattelettelser og andet – kan leve med, at den her klageret først kommer til at virke fra 2016, med det flertal, der er i Folketingssalen i dag.
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Nej, det kan man ikke, for vi har ikke nogen aktier i den aftale.
Vi er ikke for den, vi har ikke været en del af den, vi er ikke involveret i den, vi har ikke forhandlet om den.
Vi har ikke noget med den at gøre.
Vi er imod den.
Men som en del af kompromiset i den her aftale, stemmer vi gult til den.
Det er jo, fordi der er et lille fremskridt i den i forhold til det, vi gerne vil opnå.
Det må stå soleklart for enhver.
Hvis et flertal her i Folketingssalen sagde, at man ville sænke topskatten til det halve af, hvad den er i dag, så ville vi også stemme for det, selv om det ikke er godt nok, fordi den skal helt væk.
Sådan skal man forstå det med de gule.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-18:
Jeg synes, det her er meget interessant, for tidligere sagde Venstre, at med en finanslov, hvor der er en moderat vækst i det offentlige forbrug, og som er den finanslov, vi har lagt frem, og som er den, som Venstre og Konservative er med i, så skulle der først være nulvækst fra det tidspunkt, hvor man måtte overtage regeringsmagten.
Men nu siger hr. Mike Legarth, at der skal findes 22 mia. kr., og så kan det jo ikke længere klares med nulvækst; så må det være minusvækst.
Så Det Konservative Folkepartis politik er nu, at der skal være minusvækst.
Er det korrekt forstået?
Zenia Stampe (RV), 2013-12-18:
Jeg håber søreme, at ordføreren vil uddybe det svar, for det er at slippe meget nemt om ved et meget, meget svært og alvorligt og seriøst spørgsmål, som jeg synes alle fortjener svar på, altså at sige, at man vil finansiere det gennem en modernisering.
Kunne jeg så ikke godt bare få tre, fire, fem konkrete eksempler på, hvad den modernisering indebærer?
Jacob Jensen (V), 2013-12-18:
Nu er det jo ikke os, der sidder i regering for nuværende.
Det er jo regeringen, herunder SF.
Når man havde muligheden for at indgå en aftale med Enhedslisten med den skitse, der lå, er det så det, der ville have været at foretrække ud fra SF's synspunkt, eller synes man trods alt, at den aftale, man har indgået sammen med Venstre og Konservative, indholdsmæssigt er bedre end det, man kunne få sammen med Enhedslisten?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-18:
Det troede jeg bare at jeg svarede på.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at de par milliarder, vi kunne have brugt på i højere grad at fremtidssikre det danske arbejdsmarked, røg ud.
Så derfor siger jeg: Hvis det kunne have endt på en anden måde, ville jeg rigtig gerne have lavet en finanslovsaftale med Enhedslisten.
Men landet skal have en finanslov, og det er derfor, jeg siger, at så er jeg også rigtig glad for det alternativ, som vi endte med at kunne lave med andre.
Jane Heitmann (V), 2013-12-18:
Tak for det.
Jeg hørte SF's ordfører spørge, om der er initiativer, som er udtryk for en ny linje i Venstre.
Jeg hørte også ordføreren nævne, at man fra SF's side ønsker øget lighed i sundhed.
Og nu kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til SF's nye linje.
I 2010 kom der et udspil fra S og SF, og jeg citerer bare sådan frit fra leveren: Snigende brugerbetaling er en tikkende bombe under den fri og lige adgang til sundhed.
Det sagde man dengang.
Men når man fra SF's side vælger at øge brugerbetalingen i sundhedsvæsenet med 2 mia. kr. – det er bl.a. i forhold til tilskuddet til ældres håndkøbsmedicin, og man har også fjernet tilskuddet til tandrensning og til høreapparater – vil jeg bare have lov til at spørge: Er det udtryk for SF's nye linje, og er det noget, vi kan forvente os mere af i fremtiden?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-12-18:
Jeg tror ikke, at der er nogen herinde, der påstår, at vi ikke har brugerbetaling i det danske sundhedsvæsen.
Så skulle vi jo f.eks. kunne gå gratis til tandlægen osv. osv.
Men for SF er der nogle områder, hvor vi siger: Der skal være fri og lige adgang.
Men jeg vil gerne tage de to eksempler, som fru Jane Heitmann kom med.
Til det ene om tandrensning siger vi: Nej, vi synes faktisk, at det er lidt underligt, at mennesker, som ikke har nogen problemer med deres tænder, skal have tilskud til flere tandrensninger pr. år, når vi kan se, at der er en gruppe mennesker i det her land, som har store og alvorlige problemer med deres tænder.
Det er tit udsatte grupper, så derfor vil vi gerne give dem en ekstra hånd og økonomisk hjælp, men til gengæld er det sådan for folk, som det passer fint at få tandrensning én gang om året, at det er det tilskud, de får.
Og hvis jeg må sige noget igen, vil jeg gerne sige noget om høreapparater.