runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Tak for det.
Venstre vil et godt og konkurrencedygtigt landbrug.
Det danske samfund kan overhovedet ikke undvære landbruget, som genererer mere end 140.000 arbejdspladser i det danske samfund og sikrer ca. 20 pct. af vores eksportindtægter.
Konkret har vi f.eks. sikret en liberalisering af landbrugsloven, sænket jordskatterne som kompensation for andre tiltag, lettet omkostningerne for erhvervet, afsat 115 mio. kr. til fødevareforskning i 2011 og afsat 145 mio. kr. årligt i perioden 2010-2015 til investeringer i miljø- og klimavenlige teknologier i landbruget.
I øjeblikket arbejder vi også med vandplanerne, som skal være med til at sikre balancen mellem et konkurrencedygtigt landbrug og det, at vi samtidig passer godt på miljøet.
For et år siden tog vi i Venstre sammen med gode samarbejdspartnere fat i problemstillingerne i vandmiljøplanerne og har nu fået sendt de 10.000 t kvælstof til det, jeg vil kalde langvarigt hjørnespark, og jeg håber, vi aldrig ser dem igen.
Helt aktuelt arbejder vi med en løsning på bræmmeproblematikken, herunder sikring af kompensation til landmændene – igen et bevis på, at vi ønsker fornuftige løsninger.
Fremtiden indeholder nye muligheder for landbruget, som vi skal gribe.
Bl.a. skal landbruget levere grøn energi, og man får dermed endnu et marked at afsætte produkterne på.
Med energistrategien gør vi landbruget til en central energileverandører i fremtidens Danmark, bl.a. med højere afregningspriser og et større tilskud til at oprette biogasanlæg.
Der ligger en gevinst til både landbruget og miljøet, hvis vi kan blive bedre til at udnytte restprodukterne i landbruget til energiudvikling.
Vi skal arbejde målrettet på at sikre dansk landbrug lige konkurrencevilkår med de lande, som vi konkurrerer med.
Kan vi opnå det ved fortsat at have gode tiltag, tegner der sig en god fremtid for dansk landbrug, som allerede nu er blandt de af verdens mest produktionseffektive landbrug, der samtidig leverer nogle af verdens bedste fødevarer i samarbejde om udvikling med hele fødevaresektoren.
Så vil der også være mulighed for afsætning af kvalitetsvarer i det forventede stigende verdensmarked.
Venstre vil landbruget.
»Folketinget konstaterer med tilfredshed, at regeringen og Dansk Folkeparti har aftalt, at et højt niveau af miljø-, natur- og klimabeskyttelse skal gå hånd i hånd med udviklingen af en moderne og konkurrencedygtig landbrugs- og fødevareproduktion.
Folketinget lægger i den forbindelse vægt på liberaliseringen af landbrugsloven, hvormed sektorens muligheder for at tiltrække ekstern kapital blev forbedret betydeligt.
Desuden har økologiindsatsen, f.eks. ØkologiVisionen, og arbejdet for at styrke landbrugets rolle som energileverandør, bl.a. via Energistrategi 2050, styrket sektorens evne til at løse nye udfordringer og til at skabe nye indtjeningsmuligheder.
Dette er understøttet af en vedvarende innovations- og udviklingsindsats, bl.a. gennem Grønt Udviklings og Demonstrationsprogram.
Folketinget anerkender regeringens arbejde med at reducere de administrative byrder og opfordrer til, at denne indsats fortsættes.«
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-28:
Jeg kan høre, at hr. Erling Bonnesen har den der herremandsmentalitet: Vi alene vide; hvis det er nok, at vi i Venstre snakker med ordføreren for Det Konservative Folkeparti og så lige Dansk Folkeparti, behøver vi ikke snakke med andre; vi har ordnet det dér.
Så parlamentarisme er det så som så med.
Sagen, jeg bringer op her, er jo »Grøn Vækst«.
Vi har været ude til en række møder, hvor landbruget er blevet kørt over.
Landbrug & Fødevarer siger, at regeringen ikke har lyttet, at der ikke har været reelle forhandlinger imellem regeringen og landbruget omkring »Grøn Vækst«.
Det er jo klart, at man så kan tillade sig at håne os for at sige, at vi gerne vil nedsætte en kommission, og at vi gerne vil snakke med alle parter, både de grønne organisationer og Landbrug & Fødevarer, som vi respekterer meget.
Hvorfor er det lige, at Venstre kommer som et herremandsparti og siger: Vi alene vide, vi behøver ikke drøfte noget med andre?
Hvorfor vil man ikke være med til at drøfte og udvikle, hvordan vi kan komme et skridt videre, i stedet for bare at afvise alt?
Et er jo, at man ikke vil snakke med os og smider os ud af forhandlingerne, noget andet er, at man ikke engang vil snakke med de relevante organisationer på området, der har noget med det her at gøre.
Vi var for ikke så længe siden til at møde oppe i Nordjylland, hvor en afdelingschef fra Landbrug & Fødevarer sagde: I må få nogle voksne mennesker til at kigge på de vandplaner.
De fremviste alle de planer, hvor man har påstået, at der var rørlagte grøfter, der skulle graves op, hvor der var bygget huse ovenpå, bygget rundkørsler, bygget veje.
Det har været sendt i høring ikke bare en gang, men to gange for en sikkerheds skyld.
Og så påstår man her, at man har forhandlet med alle, og at alt er i den skønneste orden.
De siger, at de ikke er blevet hørt; de siger, at det arbejde, der er foregået i forhold til »Grøn Vækst«, ikke har været ordentligt konsolideret; man har ikke kendt det.
Dem, der har stemt for det, var ikke klar over konsekvenserne af noget, inden man sendte det ud.
Der spørger jeg bare, om det er Venstres politik.
Det vil man ikke høre på nu.
Jeg står med en anden sag her fra Læsø.
Her er der en minkavler, der i 4 år har søgt om at få lov at udvide sin produktion.
Det er alt sammen noget, der er sket i den borgerlige regerings periode.
Som socialdemokrat får man jo skyld for meget, man står som det sidste barn i skolegården med en sten, og ruden er baldret, men her må jeg melde hus forbi.
Er det ikke korrekt?
Bente Dahl (RV), 2011-04-28:
Som jeg også sagde i min ordførertale, er det noget, der skal arbejdes hurtigt med, for landbrugserhvervet står med en akut problemstilling, og det kan ikke nytte noget, at det skal tage yderligere en årrække.
Dermed siger jeg også, at jeg ikke ser en kommission som en syltekrukke.
Når hr. René Christensen spørger mig, om de samarbejdspartnere, vi har valgt i den her sammenhæng, er de rigtige – sådan må jeg forstå det – så kan jeg sige, at den politik, der hidtil er blevet ført fra den her regerings side og VKO's side med hensyn til landbruget, har bragt landbruget ud i en ganske forfærdelig situation med en enorm gæld.
Vi behøver ikke at gå længere tilbage
end til 2004.
Så det er helt entydigt en politik, som det herskende flertal må tage på sig.
Når vi i Radikale Venstre gerne vil have en anden politik, er vi nødt til at tage de samarbejdspartnere, som gerne vil have en anden politik på området, for vi kan ikke være tjent med have et så gældsplaget landbrug.
Det kan landbrugserhvervet slet ikke være tjent med.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Jeg kan konstatere, at både Venstre og Socialdemokraterne flytter sig i den her debat, men i hver sin retning.
Lige netop præcis via dialogen og ved at følge processerne, være i dialog med erhvervet og deltage i de forskellige samtaler har vi fået det sænket.
Jeg kan konstatere, at Socialdemokraterne går lige den modsatte vej og vil have det hævet.
For så vidt angår det med høringsperioderne, var der først en teknisk høring – det var for at få nogle af tingene rettet til – og i anden runde opfordrede vi jo lige præcis til, at man skulle komme med eksempler, sådan at vi kunne få det rettet.
Og som spørgeren godt ved, har der jo netop været en overordentlig grundig sagsbehandling, sådan at vi kunne få de der lidt sjove, spektakulære tilfælde ud.
Men det, der sådan set kunne være interessant at høre om, er – og det kan vi så få lov til at spørge om om lidt: Når det nu er sådan, at ordføreren vil stå på mål for at forhøje indsatsen og skærpe kravene, måske op til det dobbelte eller endda det tredobbelte, så må man jo ud at finde dem nogle andre steder.
Jeg håber da så ikke, at det bliver de der rørlagte vandløb under lufthavne og andre sjove steder, man vil genindføre.
Men så må vi jo høre om, hvor det så er, man vil tage det.
Jeg kan slet ikke genkende det billede, som den socialdemokratiske ordfører tegner her, men det er jo fint nok, at man sådan prøver at tegne sit eget lille glansbillede af situationen.
Vi indgår i masser af dialoger om det.
Jeg kan jo også konstatere, at vi i fællesskab har været rundt til en række forskellige debatmøder og dialogmøder rundtomkring i landet, lige præcis også omkring vandplaner, og det er da fint, at vi også tager en debat om det her.
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne vil den stik modsatte vej – og det er jo så fair nok – der har været nævnt forskellige tal, helt op til en tredobling, 30.000 t, men så er man måske blevet lidt slap i koderne og er gået ned på 24.000 t.
Det kan man da kalde en hammer i hovedet på erhvervet.
René Christensen (DF), 2011-04-28:
Når man hører fru Bente Dahl fremføre fra talerstolen, hvad det er, De Radikale gerne vil, så opfatter jeg det faktisk som oprigtigt, at man fra radikal side ønsker at få det her helikopterperspektiv på landbrugserhvervet og spørge: Hvad er det, der skal ske for at opretholde erhvervet?
Når man så kigger på de samarbejdspartnere, som De Radikale har valgt her i Folketingssalen, så må man jo sige, at det tit og ofte peger i en anden retning.
Der er flere af de tidligere spørgere, der har været inde på nogle af de problematikker, der er, i forhold til den måde, man behandler landbruget på, i forhold til at landbruget også skal kunne overleve i fremtiden.
Er det her udtryk for en skjult dagsorden om, at De Radikale gerne vil have nedsat en kommission, sådan at man er sikker på, at der ikke sker noget i en periode, og at der ikke kommer for mange forslag?
Så kan man sige, at nu må man lige afvente, hvad kommissionen siger, sådan at der ikke gang på gang kommer de her forslag fra samarbejdspartnerne, som i den grad forringer vilkårene for dansk landbrug.
Er det ligesom der, hunden ligger begravet?
Bente Dahl (RV), 2011-04-28:
Vi anerkender, som det er sagt i flere ordførertaler i øvrigt, at landbruget er et hårdt presset erhverv nu.
Jeg vil ikke udelukke, at nogle af de forslag, som ordføreren for Venstre kommer med, også er kloge forslag, men jeg mener, at det er klogest at se de her mangefacetterede, nuancerede problemstillinger i en sammenhæng, og derfor mener jeg, at det er klogest at nedsætte en kommission, som kan analysere området og dermed også tage de redskaber i brug, som er de klogeste, og dermed udelukker jeg ikke, at det også kunne være nogle af de redskaber, som ordføreren nævner.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Tak for svaret.
Det bekræfter jo sådan set bare, at det er en syltekrukke, der bliver foreslået, for den viden har vi jo til stede i forvejen, så spørgsmålet her i anden runde er: Hvordan kan det være, at Det Radikale Venstre går imod, at vi har sænket grundskylden som kompensation for andre byrder, man har pålagt?
Hvorfor er det, at Det Radikale Venstre vil støtte oppositionens forslag om at øge beskatningen i stedet for at sænke beskatningen?
Det trækker jo i den stik modsatte retning af, hvad ordføreren sådan set står og giver udtryk for nu.
Bente Dahl (RV), 2011-04-28:
Vi vil gerne arbejde for helhedsløsninger.
Vi synes ikke, at det er en god idé at give en enkelt skattelettelse her og en enkelt skattelettelser der.
Som ordføreren for Venstre siger, har vi viden.
Ja, men der er sikkert også noget viden, vi ikke har, og vi skal have mere viden samlet sammen, og vi skal have viden, som hænger sammen.
Jeg mener, at der er nævnt et tal i størrelsesordenen 360 mia. kr. Dermed siger jeg jo ikke, at der ikke er nogen landmænd, som har en rentabel virksomhed, men landbrugserhvervet som sådan har noget hen i retning af 360 mia. kr. i gæld, og det gør, at vi er i en situation som samfund, hvor der er tale om så store pengebeløb, at vi er nødt til som politikere at tage det op og se på, hvad det er for rammer, landbruget har, og hvilken viden vi har.
Er det tilstrækkeligt?
Gør vi det rigtige?
Den her forespørgsel i dag går jo for vort vedkommende ud på, at vi skal finde nogle løsninger, sådan at vi får nogle brede løsninger udarbejdet for landbrugserhvervet.
Vi har vores radikale politik på området, hvor vi er kommet med et meget omfattende økologisk udspil, som er vores primære politik på området.
Når vi skal forholde os til S og SF's løsninger, »En Fair Løsning« og deres politik på landbrugsområdet, vil jeg sige, at vi jo står ved, at vi har et fælles forslag til vedtagelse i den her sammenhæng, som vi arbejder med i dag.
Så det fælles forslag, som vi har lavet, S, SF, Enhedslisten, hr. Christian H. Hansen og vi, er et samarbejde, og det står vi ved sammen.
Jens Kirk (V), 2011-04-28:
Men så vil jeg spørge kort igen: Vil man gå ind for den løsning, der er blevet foreslået der?
Bente Dahl (RV), 2011-04-28:
Det vil bestemt komme an på en forhandling efter et valg, hvad vi vil gå ind for at finde ud af at lave som fælles landbrugspolitik.
»En Fair Løsning« er ikke radikal politik, men efter et valg laver man naturligvis forhandlinger på de politikområder, som man hver især har, og så laver vi et grundlag ud fra det, vi kan blive enige om.
Jens Kirk (V), 2011-04-28:
Tak, og tak for talen.
Nu er det sådan set spændende at høre fra fru Bente Dahl, hvad ordføreren mener om S og SF's forslag.
Først vil man i »En Fair Løsning« sige 1,1 mia. kr. ekstra, så hører vi noget med, at grundskylden skal rulles tilbage på 500 mio. kr., og i går hørte vi så, at nu skulle der lige pludselig tages 500 mio. kr. af landbrugsstøtten.
Bente Dahl (RV), 2011-04-28:
Tak for det.
Ordføreren nævnte i sin tale bl.a. kompensation til erhvervet for tiltag, som ordføreren nævnte.
Så er spørgsmålet: Er kompensation for det og det tiltag vejen frem? Og hvordan vil ordføreren beskrive muligheden for eller planlægningen af at skulle få den der store gæld ud af erhvervet?
Hvordan skal erhvervet få arbejdet sig ud af den gæld på de der mange milliarder kroner, de 360 mia. kr.?
Det kan man jo ikke give kompensation til, kompensation for et eller andet.
Jeg vil gerne have Venstres ordfører til nærmere at redegøre for det.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Nu har vi jo i Venstre, og så kan man jo sige desværre, ikke 90 mandater, så vi kan ikke få alt, som vi gerne vil have det.
Vi indgår jo i drøftelser med en lang række andre partier og må indgå forlig.
Derfor er det klart, at der ikke er nogen i Folketinget, der kan få det fuldstændig, som de vil have det.
Sådan er livet, og det tror jeg også at spørgeren er fuldstændig klar over.
Men det er jo helt tydeligt for enhver, at vi har et af verdens mest produktionseffektive erhverv, men at det på konkurrencevilkårene er dømt bagefter.
Det har vi jo alle et eller andet sted et ansvar for, og det er også derfor, at jeg markerer, at vi skal have skrappere fokus på det.
Det er også min oplevelse, at vi over det sidste års tid har fået sat, om jeg så må sige, mere lys på det og har fået en sådan mere grundlæggende forståelse for, at vi er nødt til at bringe os i den retning, for at vi sikrer, at vi fortsat har et landbrugserhverv.
Deri indgår jo lige præcis meget gerne en afskaffelse af overflødige regler og bureaukrati.
Når vi som samfund går ind og siger, at der skal foretages nogle ændringer i samfundet sådan for almenvellets skyld, synes jeg, at det er rimeligt, at samfundet kompenserer.
Man kan jo sådan meget forenklet sammenligne med, at hvis man skal have ført en kloakledning hen over et areal, er det oplagt, at man kompenserer den enkelte lodsejer.
Det kan man jo lidt bruge som billede på det.
Så er det også oplagt, at man kompenserer i anden sammenhæng.
Når man laver en stærkt indgribende lovgivning i forhold til den enkelte, er det logisk at kompensere på en eller anden facon.
Det er sådan den lidt grundlæggende tankegang.
For så vidt angår den gæld, der er optaget, vil jeg sige, at det har erhvervet gjort i tillid til, at der også fremover vil være nogle rammevilkår, sådan at primærproduktionen kan være på plads.
Det er klart, at gælden skal forrentes og afvikles af erhvervet selv, men det, der er vigtigt, er også, at vi får ført en ansvarlig økonomisk politik, så vi sikrer, at renten er så lav som muligt, og sikrer nogle konkurrencedygtige vilkår, så der fortsat kan være en effektiv primærproduktion.
Det er jo det, der skal til, og det er det, vi skal sikre, og det er også derfor, vi afviser en kommission nu.
Vi har brug for handling i stedet for.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Jeg tror også godt, at Enhedslistens spørger her er klar over, at det bliver landbrugserhvervet heller ikke.
Landbrugserhvervet har gennem en lang årrække både påtaget sig og fået pålagt en lang række byrder.
Erhvervet siger jo selv, at de på fornuftig og afbalanceret vis gerne deltager i at løse nogle samfundsopgaver.
Kæden hopper bare af, når et flertal her i Folketinget flere gange over en årrække – efter min opfattelse – har givet erhvervet for mange pålæg, sådan at vi står i den situation, at vi har et af verdens mest produktionseffektive landbrug, som faktisk har meget svært ved at få det til at hænge sammen, når vi sammenligner med andre landbrug, og det er næsten det bedste bevis på, at kæden er blevet strammet for meget.
Derfor er der brug for, at vi sikrer det.
Landbruget leverer jo meget velfærd, landbruget er faktisk storleverandør af velfærd til vores samfund qua de store milliardindtægter, qua primærproduktionen osv.
Derfor er det vigtigt, at vi har fokus på det.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Men hr. Erling Bonnesen må jo dog erkende, at hvis det viser sig, at det faktisk er nødvendigt for at leve op til de forpligtelser, Danmark har, og det virker, så skal det gennemføres.
Så hr. Erling Bonnesen har ikke givet dansk landbrug et løfte om, at de 10.000 t er sendt til noget langvarigt hjørnespark.
Han har bare givet udtryk for en from forhåbning, og det er jo noget helt andet, når det er sådan, at folk skal vide, hvilke løfter de får.
Så er det nok ikke helt Liberal Alliances landbrugspolitik alligevel.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
At Enhedslistens spørger og ordfører her overfortolker på sådan sin egen måde, må stå for Enhedslistens og spørgerens egen regning.
Jeg kan henvise til mine tidligere svar.
Der markerede jeg, at jeg kunne have en tro på det og et håb om det, og det er jo ikke det samme som en konklusion.
Men det er baseret på den viden, der så småt begynder at komme frem.
Vi ved jo begge to, at der er nedsat en række grupper, som lige præcis skal undersøge de her ting, og det er oplagt, at man først kan træffe en beslutning og drage en konklusion, når der er afrapporteret om det, så vi har et fagligt bæredygtigt grundlag for det.
Man har lov til at forholde sig til, at der begynder at komme lidt ny viden og nogle signaler frem, men jeg var også helt præcis med hensyn til at sige, at jeg havde et håb om og en tro på, at det med hensyn til de 10.000 t, vi har sendt til hjørnespark, kan blive et meget langvarigt hjørnespark, så vi ikke ser det igen.
Per Clausen (EL), 2011-04-28:
Nu kan der nok være en smule grund til at kigge på hr. Erling Bonnesens begejstring for biogas, for jeg er sikker på, at hvis vi skal løse vores energiudfordringer i fremtiden med så mange subsidier, som der skal gives til biogas ifølge regeringen, så får vi ikke løst nogen som helst problemer.
Det svarer jo lidt til, at hr. Erling Bonnesen taler om, at landbruget skal kompenseres.
Tænk nu, hvis industrien for at have reduceret sin forurening skulle have været kompenseret, i samme omfang som landbruget ifølge Venstre skal.
Hvor var vi så henne i dag?
Jeg troede, at man udsatte det der med de 10.000 t kvælstof, fordi man manglede viden.
Det har miljøministeren da sagt.
Nu kan jeg forstå, at hr. Erling Bonnesen har den viden, der skal til, så nu skal det bare udsættes i al evighed.
Jeg vil gerne spørge hr. Erling Bonnesen, om han har læst nye rapporter, der dokumenterer, at det skal udsættes i al evighed, ud over dem, Bæredygtigt Landbrug har skrevet, og som Liberal Alliance allerede har gjort til sin politik.
Det bliver jo spændende at se, om Venstre også vil overtage Liberal Alliances landbrugspolitik, ligesom man overtog Liberal Alliances efterlønspolitik.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Det konkrete eksempel, som spørgeren refererer til, kan jeg ikke gå ind i, for jeg kender det ikke i detaljer.
Deri indgår en række virkemidler, f.eks. vådområder, og det er så der, at man selvfølgelig skal sikre, at de, inden de bliver sat i værk, virker.
Skulle der så helt konkret være et eksempel fra Nordjylland – jeg kender ikke lige til det – hvor det i den konkrete situation ikke virker, er det klart, at der er grund til at se på det igen.
Det er oplagt.
Det er næsten logik.
Villum Christensen (LA), 2011-04-28:
Det har været nævnt et par gange af ordføreren, at vi har viden nok, og at Venstre vil landbruget.
Sådan tror jeg at det blev sagt.
Nu er det jo tit sådan, at den viden, vi ikke har, men som vi ved at vi ikke har, ikke er det, der er problemet.
Det er et større problem med den viden, som vi ikke ved at vi mangler.
Der kunne jeg da godt tænke mig at henlede opmærksomheden på en situation i det nordjyske, som har været nævnt i et af landbrugsbladene.
Et stort projekt til 1 mio. kr. til et minivådområde blev opgivet, alene af den grund at man kunne konstatere – der var Aarhus Universitet inde i billedet – at drænvandet simpelt hen var for rent.
Det gav ingen som helst mening.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Mener ordføreren, at vi, hvis man på den måde, som foreslået i »Grøn Vækst«, og det er jo et af eksemplerne, kan komme til at tage landbrugsjord ud af drift, når der er en klar dokumentation for, at der ikke sker en udvaskning, er i en situation, hvor en landmand kan kræve fuld kompensation efter ekspropriationsbestemmelserne?
Bente Dahl (RV), 2011-04-28:
Det, ordføreren sagde nu om rammevilkårene, er jo det, som jeg mener at have sagt hele tiden.
Som politikere skal vi være ansvarlige nok og lave nogle rammevilkår, så erhvervet kan være et bæredygtigt erhverv.
Så vil jeg også gerne høre, om Venstres ordfører vil forklare mig, hvorfor en kommission er en syltekrukke?
Jeg ser den jo som et brugbart redskab til at kunne analysere landbrugets situation.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-28:
Jeg synes, det er fint, at Det Radikale Venstre også nu bruger ordet konkurrencevilkår, og at man gerne vil se på det.
Det, der undrer mig, er bare, at når man så skal til at gøre det konkret, bakker Det Radikale Venstre i praksis op bag at forringe konkurrencevilkårene for erhvervet, fordi man jo netop støtter højere beskatning af erhvervet.
Der kan vi henvise til en lang række tidligere sager, som vi har haft her i Folketinget.
Så det er sådan set at se på konkurrencevilkårene med et minus foran.
I Venstre vil vi hellere prøve at se på konkurrencevilkår for at få dem forbedret og få et plus foran, sådan at erhvervet bliver bedre i stand til netop lige præcis at forrente og afvikle sin gæld.
Jeg har i min ordførertale markeret nogle af de ting, som vi allerede har gjort, men som vi også videre gerne vil have gennemført.
Det er dem, som jeg også spurgte ordføreren om lidt tidligere.
Men det ville man så åbenbart ikke rigtig tage stilling til alligevel.