runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2011-02-01:
Men vi vil jo nok det samme med hensyn til at bringe medicinforbruget ned i dansk landbrug, det er jeg overbevist om at vi vil.
Og der må man jo bare sige, som også tidligere ordførere har været inde på, at den her diskussion har været oppe gang på gang.
Og der må man sige, at nu er der endelig blevet sat noget i gang, som hedder gulkortordningen.
Og der må vi jo tro på, hvad ministeren siger, jeg har ikke selv set tallene endnu, nemlig at det ser ud til, at den her ordning virker fremadrettet.
Og det må vi jo glæde os over.
Uanset man så er med i forliget eller ikke er med i forliget, må man jo glæde sig over, at der egentlig er kommet et redskab, som faktisk viser sig at have den her positive virkning, som vi gerne vil have, altså at der sker et fald og ikke en støt stigning.
Det er også blev sagt fra flere sider, at når vi når 2013, fæster vi alle sammen lid til, at så har vi nået et fald på 10 pct., og så skal vi jo lære af de gode erfaringer, der er.
Og der håber jeg da også, at den her forligskreds kan vokse til at repræsentere flere af partierne i Folketinget, så vi kan sætte os nye, ambitiøse mål for at få bragt antibiotikaforbruget ned.
Og det glæder mig da, for jeg tror, at vi er enige om, at det er det mål, vi gerne vil nå.
Kristen Touborg (SF), 2011-02-01:
Vores kritikpunkt er jo ikke, at det er et gult kort, man bruger, vores kritikpunkt er, at ambitionsniveauet ikke er højere.
Forslagsstillerne har altså meget, meget svært ved at forstå, at den omstændighed, at man går efter de store skurke, indebærer, at man ikke også kan tage de mindre skurke med.
Det har vi svært ved at forstå.
Derfor vil jeg ikke sige, at det er sådan, at vi vil det samme.
Det kan godt være, at vi vil det samme, men vi vil det i hvert fald ikke på samme tid.
Jeg accepterer, at det er sådan, at Det Radikale Venstre er en del af forligskredsen omkring veterinærforliget, og så må man naturligvis stå ved det.
Men jeg vil godt spørge ordføreren, om hun har de samme betænkeligheder ved flokmedicinering, som Dansk Folkeparti gav udtryk for – eller sagt på en måde: Vil De Radikale blive ved med at acceptere, at hvis der ud af en flok grise, der bliver fravænnet deres mor, er syv, der er syge, så skal man behandle både de syv og de 93, der ikke er syge?
Er De Radikale klar til at blive ved med at acceptere det helt indtil udgangen af 2012, eller kunne man tænke sig, at de kom lidt til fornuft inden?
Bente Dahl (RV), 2011-02-01:
Nu mener jeg, at vi i bund og grund er temmelig fornuftige.
Jeg mener, at vi har en række fornuftige redskaber i det forlig, vi har indgået, og den opfølgende lovgivning på forliget.
Det, SF's ordfører spørger ind til, er en række faglige punkter.
Jeg mener også, at der er et problem med flokmedicinering, som jeg bestemt mener at vi kan se på.
Men jeg mener også, at der i veterinærforliget er redskaber til at kunne behandle den problemstilling.
Kristen Touborg (SF), 2011-02-01:
Jeg er da glad for, at De Radikale er opmærksom på, at flokmedicinering er et problem, for den omstændighed, at man bare behandler både syge og raske dyr, kan jo da ikke være særlig fornuftig set på nogen vis.
Men mit spørgsmål var så, om man er klar til at gå ind og ændre på det inden for en kortere periode, eller om man virkelig mener, at man bare skal afvente, hvad der sker.
Lars Barfoed (KF), 2011-02-01:
Først og fremmest er jeg glad for, at jeg kan bidrage med lidt underholdning til fru Line Barfod.
Jeg har bare svært ved at se, hvorfor det er så underholdende, for jeg har jo ikke påstået, at der ikke skulle være nogen særlige problemer i de udsatte boligområder.
Tværtimod, har vi jo, som det rigtigt bliver sagt, analyseret en lang række problemer og fremlagt en ghettoplan, som vi er godt i gang med at realisere, der skal løse nogle af de fundamentale problemer, der er i de boligområder.
Det her drejer sig jo ikke om sådan i almindelighed at løse problemer – det har vi lavet en plan for, så der behøver vi jo heller ikke beslutningsforslaget – det her forslag drejer sig specielt om retshjælp, og der kan jeg ikke se at man som beboer i de udsatte boligområder skulle have et særlig udækket behov, som man ikke har i andre områder.
Når det kommer til spørgsmålet om, at der skulle være et behov for at hjælpe med retshjælp til personer, som er særligt udsatte, så er det jo altid vigtigt at sørge for, at offentlige midler bliver dirigeret hen til at hjælpe de mest udsatte, men jeg synes da, at man må konstatere, at man jo med lige så stor ret kunne påpege, at der kunne være behov andre steder end i de udsatte boligområder for at styrke retshjælpen, hvis det var det, man ville.
Der er ikke noget belæg for, at retshjælpsbehovet skulle være særlig stort i de udsatte boligområder.
Bente Dahl (RV), 2011-02-01:
I Det Radikale Venstre er vi vældig glade for, at vi nu har nogle redskaber i veterinærforliget.
Med det forlig er det mig bekendt første gang, vi har så effektive redskaber, i forhold til hvad der har været tidligere.
Derfor vil jeg stadig væk holde fast ved, at vi er nødt til at give det forlig og de love den tid, der skal til, for at de skal virke, så vi kan se, hvordan de virker.
Så skal de evalueres, og så kan vi tilrette noget efter evalueringen.
René Christensen (DF), 2011-02-01:
Nu startede forslagsstilleren – eller en del af forslagsstillerne – med at sige tak for debatten.
Og det vil jeg da også godt benytte lejligheden til at sige, for jeg synes også, at det har været en interessant debat.
Det, jeg så gerne vil spørge forslagsstilleren om, er, om forslagsstilleren ikke står med en følelse af, at vi jo sådan set et sted vil det samme.
Står forslagsstilleren ikke også med en følelse af, at vi jo faktisk er på rette vej med det, som regeringen, Dansk Folkeparti og De Radikale har sat i søen her?
Ministeren har sagt, at de foreløbige tal viser et fald.
Vi har set en stigning over en lang periode, en støt stigning i brugen af antibiotika.
Vi er også enige om alle de risici, der er ved at se den her øgede form for brug af antibiotika.
Og der vil jeg bare spørge forslagsstilleren, om forslagsstilleren ikke føler, at vi sådan set er på samme vej, og at vi også skal ud over det, som der ligger i forhold til 2013.
Line Barfod (EL), 2011-02-01:
Der er mange mennesker, som står uden for arbejdsmarkedet, som har en lang række forskellige sociale problemer.
Rigtig mange af dem er i konflikt med systemet på forskellig måde.
Rigtig mange af dem har svært ved at forstå de breve, der kommer.
Jeg vil sige, at selv for mange af os andre kan det være utrolig svært ofte at læse breve fra offentlige myndigheder, fra kreditorer osv.
Derfor har de et behov for at få hjælp til det.
Rigtig mange af dem opsøger ikke en advokat.
Mange af dem kender ikke særlig meget til, at der er muligheder for retshjælp.
Det er derfor, forslaget er, at man laver en retshjælp lokalt, hvor folk er.
Derfor vil jeg gerne igen spørge, om ministeren mener, at det er rimeligt, når nu alle partier på nær Fremskridtspartiet lovede, at de penge, at der kom ind på moms på advokatsalærer, skulle bruges på at sikre retshjælp til nogle af de borgere, der ikke har råd til at betale for advokat.
Det var altså for nogle få år siden 1,7 mia. kr. – det er garanteret mere i dag – og man bruger over 100 mio. kr. på at hjælpe nogle af de velstående borgere i dette land med deres skattesager, hvorfor så ikke hjælpe nogle af de mest udsatte?
Men det, at man laver jobcentre for at skaffe folk i arbejde, har jo ikke noget at gøre med, om man har et retshjælpskontor, hvor folk kan få juridisk rådgivning og bistand, og derfor vil jeg gerne spørge igen: Hvorfor er det, at Dansk Folkeparti mener, at det er rimeligt, at vi i vores samfund bruger over 100 mio. kr. om året på at hjælpe nogle af de mest velstående og ressourcestærke borgere på at betale deres advokatog revisorregninger, når de fører skattesager, mens man ikke synes, at man skal bruge 5 mio. kr. på at hjælpe nogle af de mest udsatte borgere i det her land med at kunne få helt basal juridisk rådgivning og bistand?
René Christensen (DF), 2011-02-01:
Så gjorde jeg det nok ikke tydeligt nok.
Det, som der er i forslaget her, er jo, at man vil tilgodese nogle få områder, altså nogle få borgere, til at få den her hjælp i de boligområder, hvor der er de her specielle udfordringer, hvor der er nogle, som ikke kan benytte sig af det.
Derfor siger vi, at vi ikke mener, at det er den rigtige medicin i forhold til de udfordringer, der er.
Udfordringerne i forhold til det, som der bliver sagt, at læse skrivelser og andet fra det statslige eller det kommunale system ligger jo alle steder.
Der er også ældre mennesker, som ikke har nogle udfordringer i forhold til at være tilpasset samfundet, som også skal have de her udfordringer, og der mener vi ikke, at det her skal tilgodese lige nøjagtig den gruppe i forhold til det.
Der mener vi, at i forhold til de her boligområder er der nogle andre udfordringer, der er meget større end det, der lægges op til her, og der mener vi faktisk også, at der er en del løsningsværktøjer på vej i forhold til at løse de udfordringer, der er.
Så vi siger nej til forslaget her og glæder os over alle de andre tiltag, som der er igangsat netop i de her boligområder.
Line Barfod (EL), 2011-02-01:
Nu lykkedes det jo for et par år siden at få afsat midler til opsøgende retshjælp, hvor man jo heller ikke bandt sig til, at det skulle være et bestemt sted.
Så det kan man altså godt.
Men ordføreren svarer stadig væk ikke på spørgsmålet om, om ikke der skal afsættes nogle penge, hvis der skal være mulighed for, at man faktisk flere steder i landet følger Aarhus' gode eksempel.
Tom Behnke (KF), 2011-02-01:
Jamen jeg svarede faktisk meget præcist på spørgsmålet.
Jeg startede med at sige nej, og så tilføjede jeg noget mere.
Nu skal jeg så uddybe mit nej.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at man behøver at afsætte flere penge.
Altså, jeg ved godt, at det er sådan en socialistisk doktrin, at alting forudsætter dette: Send flere penge.
Men det er ikke nødvendigvis sådan, det skal være.
Man kunne jo gøre det, at man tog de eksisterende retshjælpskontorer og flyttede dem ud i de udsatte boligområder.
Så koster det jo ikke mere at have et retshjælpskontor, end det gør i dag.
Der er en lille udgift til en flyttemand, men ellers vil det jo være det samme.
Så det er ikke nødvendigvis sådan, at det vil koste flere penge, medmindre fru Line Barfod virkelig mener, at der i alle udsatte boligområder – alle de områder, vi overhovedet kan opdrive og finde – skal være retshjælpskontorer ud over de retshjælpskontorer, vi har i forvejen, for så er det klart, at så når vi op på et anseeligt antal.
Hvad angår skattelovgivningen og de 100 mio. kr., der bliver omtalt her, vil jeg sige, at jeg ikke til dagens debat omkring B 30 lige har siddet og slået op i skattelovgivningen, hvad det er for nogle regler, som fru Line Barfod henviser til, men jeg er helt overbevist om, at hvis der er nogle virksomheder, der fradrager nogle udgifter, er det, fordi det er nogle driftsmæssige omkostninger, som man kan trække fra.
Der bliver rystet på hovedet, men se, så er det, der også gøres gældende, at vi forbereder os til at have en retspolitisk debat i dag, ikke en skattepolitisk debat.
Men en anden gang skal jeg prøve på forhånd at kigge i krystalkuglen og regne ud, hvad det er, fru Line Barfod vil spørge om, og som ikke står i forslaget.
Line Barfod (EL), 2011-02-01:
Jeg er helt med på, at en siddende regering ikke siger ja til et forslag fra oppositionen, også selv om man fra den konservative ordførers side faktisk synes, at det, de har gjort i Aarhus, er noget, som man gerne ville have at folk gjorde mange steder.
Men det skal komme fra regeringen selv, det må ikke komme fra oppositionen!
Jeg forstår også godt det, ordføreren siger med, at man jo bare kan søge.
Men er ordføreren ikke klar over, at de midler, der er, er meget, meget begrænsede?
Den offentlige retshjælp ved advokat er faldet drastisk, og midlerne til den gratis retshjælp er ikke blevet ændret, siden man startede på det i 1979, tror jeg det var, hvor alle partier undtagen Fremskridtspartiet dengang lovede, at de penge, der kom ind på moms på advokatsalærer, skulle gå til retshjælp, så det altså i dag ville være over 1,7 mia. kr., der skulle bruges på det.
Og det er altså, hørte vi ministeren sige, 12 mio. kr., der afsat til det i øjeblikket.
Så vil ordføreren ikke være med på, at skal man have retshjælp i de udsatte boligområder, skal der afsættes nogle flere penge til det?
René Christensen (DF), 2011-02-01:
Nu går forslaget her specifikt ud på, at det skal være i de belastede boligområder eller ghettoområder, som vi siger.
De kan også bo uden for ghettoområderne, når de har udfordringer med hensyn til at læse de her breve.
Og ministeren var også inde på, at der jo i dag er retshjælpskontorer andre steder, hvor man også kan henvende sig, ligegyldigt hvor man bor – om man bor i et ghettoområde eller et andet sted.
Vi må sige, at hvis man laver det i et ghettoområde, som er et meget belastet boligområde, så afholder man også nogle fra at bruge det retshjælpskontor, som ligger i sådan et område.
Der er rigtig mange mennesker, som ikke bryder sig om at gå ind i det område og benytte sig af de faciliteter, som er der.
Desværre, må vi jo sige.
Vi mener bare, at det er nogle andre udfordringer, der er her.
Og jobsituationen er jo et af de største problemer, man har i de her udsatte områder.
Vi mener, at det, man nu har sat midler af til i forhold til jobcentrene, er noget, der vil løsne op for det her.
Det vil også løsne op for, at man får nogle gode oplevelser i forhold til at have kontakt med det offentlige system.
Det forventer vi os meget af.
Line Barfod (EL), 2011-02-01:
Jeg ved ikke, om ordføreren en gang imellem er inde på den hjemmeside, der hedder K10, hvor især mange mennesker på førtidspension beskriver nogle af de sager, de har i forhold til systemet.
Men der er rigtig mange der, der slås med systemet og har gjort det i mange, mange år.
Jeg bruger ikke ordet systemet om vores samfund, men systemet forstået som det offentlige system, som jo egentlig burde være der for at hjælpe folk, men som rigtig mange mennesker oplever som en modstander i stedet for.
Rigtig mange mennesker oplever, at de igen og igen støder panden mod en mur.
Mange af dem kæmper hele tiden for at få noget hjælp og får ingen hjælp, tværtimod bliver de mødt med afvisning, hver eneste gang de prøver.
Når de har gjort det tilstrækkelig mange gange, er der altså mange af dem, der giver op.
En del af dem vender ryggen til.
Mange af dem er dem, der aldrig stemmer ved et folketingsvalg.
Det er en del af dem, der også bor i de her udsatte boligområder, og som ville have rigtig god brug for at få en retshjælp.
Derfor skal jeg bare høre: Hvorfor synes Dansk Folkeparti, at det er rimeligt at bruge over 100 mio. kr. på de velstående ressourcestærkes skattesager og betale deres advokat- og revisorregninger, men ikke vil bruge 5 mio. kr. på nogle af de mest udsatte borgere i vores land?
Lars Barfoed (KF), 2011-02-01:
Jeg synes, at der bliver blandet helt sammen på tingene fra forslagsstillernes side og fra fru Line Barfods side.
Det, vi hører her, er jo, at beboere i udsatte boligområder i almindelighed kan have behov for at få hjælp til at læse breve, de får fra forskellige myndigheder, fordi de ikke forstår dem, og der kan være andre ting.
Det er jo ikke det, vi har retshjælpsinstitutionerne til.
Dem har vi jo til at yde en egentlig retshjælp og ikke til i almindelighed at give sådan en praktisk socialpræget hjælp til folk.
Det kan der meget vel argumenteres for at der er behov for at gøre.
Men her taler vi jo om retshjælpsinstitutionerne, som har et meget specifikt sigte, også i henhold til de regler, der ligger bag dem.
Der kan vi jo ikke begynde nu at lave retshjælpskontorer i de udsatte boligområder, som har en meget bredere tilgang til tingene.
For det andet må jeg altså fastholde, at der ikke er noget, der tyder på, at retshjælpsbehovet lige præcis skulle være særlig stort for de mennesker, der bor i de udsatte boligområder.
Så jeg synes ikke, at behovet er dokumenteret, og jeg synes også, at man under alle omstændigheder må afvente at se den undersøgelse, vi laver om parallelle retssamfund.
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-01:
I Venstre er vi meget optaget af udfordringerne med de udsatte boligområder.
Vi har derfor gennem flere boligaftaler haft fokus på netop de udsatte boligområder.
Vi er også meget optaget af integrationen af borgerne i de udsatte boligområder i det øvrige samfund.
Derfor har vi lavet forskellige tiltag, der skal hjælpe danskere med anden etnisk baggrund ud på arbejdsmarkedet og i uddannelse.
Vi mener, at det er vigtigt, at vi hjælper de udsatte boligområder.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at de udsatte boligområder også er en del af det danske samfund.
Dette beslutningsforslag handler om, at forslagsstillerne ønsker retshjælpskontorer i udsatte boligområder.
Forslagsstillerne vil finansiere det gennem den nye spillovgivning.
I den nye spillovgivning går pengene til ofre for ludomani og til det frivillige Danmark, så jeg gad godt vide, hvem det er, Enhedslisten vil tage pengene fra.
Der findes allerede i dag retshjælpskontorer, hvor alle, også beboere i udsatte boligområder, kan få gratis retshjælp, hvis deres indkomst er lav nok.
Retshjælpskontorer yder nemlig i dag hjælp til alle, hvis de har en indkomst, der er lav nok.
Enhedslisten har ikke fremført dokumentation for, at beboere i udsatte boligområder ikke benytter de eksisterende retshjælpskontorer, og at der derfor er et problem.
Det vil være en god idé at undersøge, om der er et problem, før man begynder at løse det.
Beslutningsforslaget vil altså angivelig tage penge fra ofre for ludomani og det frivillige Danmark for løse et problem, som forslagsstillerne ikke kan redegøre for eksisterer.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Line Barfod (EL), 2011-02-01:
Eller hvis det er børn, der ønsker at få at vide, hvad deres retsstilling egentlig er, hvis de har meget store konflikter med deres forældre.
De tager ikke langt væk fra deres bydel for at få hjælp på et retshjælpskontor.
Mange af dem ved slet ikke, at den mulighed eksisterer.
Hvis man laver noget opsøgende arbejde lokalt, vil rigtig mange af de mest udsatte mennesker faktisk få en mulighed for at få noget juridisk rådgivning, og det vil kunne afhjælpe mange andre problemer.
Hvorfor synes Venstre, at det er så farligt et forslag?
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-01:
Jamen der er mange ting at tage fat på i de udsatte boligområder.
Derfor har vi også lavet rigtig mange forskellige initiativer.
Et af dem er jo f.eks. de boligsociale indsatser, hvor vi fokuserer på mange forskellige udfordringer i de udsatte boligområder.
Her kan man jo også hjælpe folk, der har problemer bl.a. med deres ægteskab eller med at læse breve eller så meget andet.
Derfor er der utrolig stor fokus på de boligsociale indsatser, også fordi de f.eks. også kan hjælpe børn med at blive en del af det øvrige samfund, måske hjælpe drenge med at komme til at spille fodbold sammen med nogle andre og få nogle gode interesser, og det synes jeg er utrolig positivt, så jeg synes, vi har nogle rigtig gode indsatser på de områder.
Spørgsmålet er bare: Ved man, hvor mange der overhovedet mangler en retshjælp?
De kan jo altid gå over til retshjælpskontorerne.
Det synes vi der mangler dokumentation for.
Nu nævnte ordføreren, at Enhedslisten havde været ude at snakke med folk i de udsatte boligområder.
Det har jeg også, jeg har også været ude at se, hvor tingene fungerer godt, og hvor tingene fungerer mindre godt.
Og at vi nu lægger op til, at man kan få lov til at rive boliger ned, er jo ikke noget, der bare vokser op af ingenting.
Det er jo noget, man har efterlyst fra de udsatte boligområder.
Vi har jo været på besøg i Gellerup, hvor de har råbt og skreget på nogle løsninger, så de kunne få lov til at jævne en bygning med jorden.
Og det er fint at åbne op for de her muligheder.
Der skal være en bred palet af muligheder.
Det er derfor, at vi også lægger vægt på den boligsociale indsats.
Den virker jo også rigtig godt.
Jeg så her forleden, at der var nogle dj's i pressen.
Det var nogen, der var kommet videre gennem den boligsociale indsats via en dj, der havde hjulpet dem med at komme i gang.
Det synes jeg er fantastisk.
Det er en succeshistorie.
Maja Panduro (S), 2011-02-01:
Hos Socialdemokraterne finder vi det afgørende vigtigt, at alle borgere har mulighed for at kunne søge juridisk bistand og for at kunne få afklaret, hvad deres retsstilling er, og hvor de skal gå hen i den jungle, som det juridiske system jo altså godt kan virke som for helt almindelige mennesker, men måske særligt, hvis man i forvejen ikke har voldsomt mange ressourcer, eller hvis man lever i et udsat boligområde, hvor mange måske desværre ikke har så stor tiltro til systemet, eller hvor man oplever, sådan som vi jo desværre har hørt om, at der er etableret parallelsystemer, hvor det er imamer eller bander, der bestemmer, hvad der er rigtigt og forkert.
Derfor er vi enige med forslagsstillerne i, at der er et behov for, at vi styrker retshjælpen, og også i, at det vil være en særlig god idé, at vi gør det i de udsatte boligområder.
Vi kan ikke være med på forslaget til finansiering, dels fordi vi mener, at finansiering via en ændring i spilleprovenuet er en vældig usikker finansiering, dels fordi spørgsmålet lige nu er, om vi overhovedet kommer til at få loven implementeret, før man foreslår, at det her skal træde i kraft.
Men det synes vi jo ikke skal ødelægge et ellers rigtig godt forslag, og derfor vil vi meget gerne være med til at indgå i nogle drøftelser om, om vi så ikke kan finde ud af at finansiere det her på andre måder.
F.eks. synes jeg jo, det virker påfaldende, når man kigger i baggrundsmaterialet til forslaget her og ser den debat, der har været om udgifterne til den offentlige retshjælp, som er faldet, faldet og faldet, at på trods af, at den lovændring, som man lavede, og som trådte i kraft i 2007, egentlig blot skulle være en modernisering, nærmest skulle være en administrativ ændring, så er udgifterne faldet fra, tror jeg, 21 mio. kr. om året til det seneste tal, jeg har set, der var på 8 mio. kr. om året – uden at det er en politisk beslutning, at vi vil nedprioritere det her område, altså at vi ikke vil bruge penge på det.
Her kunne der måske være en mulighed for, at vi egentlig bredt kunne blive enige om, at det her med retshjælp til beboere i udsatte boligområder måske var et rigtig godt sted at sætte ind i stedet for – et sted, hvor jeg tror at vi ville kunne få rigtig meget for pengene.
Socialdemokraterne synes altså, at det her er et knaldgodt forslag.
Vi er ikke helt enige i finansieringen, men det tror vi at vi må kunne snakke sammen om og kunne arbejde videre med.
Line Barfod (EL), 2011-02-01:
Det her er jo ikke sådan et forslag, vi har hentet ned fra luften.
Det er, fordi vi rent faktisk har været ude at snakke med nogle af de mennesker, der bor og arbejder i de udsatte områder, og det her er noget af det, de tror på hjælper.
Vi har faktisk også en række andre forslag for faktisk at hjælpe de mennesker, der bor i de udsatte områder, i stedet for bare at bulldoze deres boliger væk og så smide dem et andet sted hen at bo uden at løse deres problemer.
Det her er noget af det, der faktisk ville kunne hjælpe.
Det er et meget lille lavpraktisk forslag.
Lad mig spørge på en anden måde: Hvorfor synes Venstre, det er rimeligt, at nogle af de mest velstående og mest ressourcestærke borgere i det her land får over 100 mio. kr. om året til at betale deres advokat- og revisorregninger, når de har skattesager, mens man synes, at 5 mio. kr. til nogle af de mest udsatte borgere i det her land er alt for meget, det kan man slet ikke bruge?