runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2015-02-26:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Nikolaj Villumsen takker mig for mit indlæg.
Det er sjældent, og derfor vil jeg notere det som en særlig mærkedag.
Men bortset fra det tror jeg dog ikke, jeg har sagt noget om, at vi skal tillade tungmetaller i laks i højere omfang, end EU tillader det, eller omvendt.
Jeg har bare sagt, at sådan nogle problemstillinger jo er relevante at få belyst.
Hvis vi vil have skrappere krav, skal vi bare vide, at det vil vi.
Og så siger jeg jo netop, at det nogle gange er fornuftigt nok at gøre det, fordi det gavner sundheden eller det gavner miljøet eller det gavner forbrugersikkerheden eller noget andet.
Så kan det nogle gange være fornuftigt at gøre det, og så skal vi gøre det.
Vi skal bare vide, at her overimplementerer vi.
Det er den gennemsigtighed, som vi efterlyser.
Nu er det sådan med tungmetal i laks i øvrigt, at EU jo netop stiller krav om, at niveauet ikke må være så højt, at det skader sundheden.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-02-26:
Tak for det.
Jeg tror, at borgerne i Viborg, der nu får en milliardinvestering fra Apple, er glade for, at vi har haft gode krav til energien og har prioriteret en grøn omstilling i Danmark.
Men jeg vil bruge mit indlæg til at sige tak til hr. Lars Barfoed, for hr. Lars Barfoed påpeger jo noget af det, som den her diskussion reelt drejer sig om, ved at rejse problemstillingen om, hvorvidt vi skal prioritere forbrugersikkerhed over økonomiske interesser – altså i forhold til om vi skal fjerne tungmetaller i laks, eller om vi skal tage hensyn til de økonomiske interesser, der kan være for erhvervet, i at få fisk med tungmetaller serveret for forbrugerne herhjemme på tallerkenerne om aftenen.
Det er en relevant politisk diskussion, hvor jeg er helt sikker på at Enhedslisten er uenig med De Konservative.
Men det viser jo også, hvorfor det er så vigtigt at få åbenhed omkring det her, for vi er langt bedre tjent med at have en politisk debat i Danmark om, hvorvidt der må være tungmetaller i fisk eller ej, frem for en debat om overimplementering.
Lars Barfoed (KF), 2015-02-26:
Altså, der står, at det påvirker konkurrenceevnen, og det gør det jo.
Det kan det så gøre på forskellige måder, men generelt påvirker overimplementering vel konkurrenceevnen på forskellige måder og i forskellig grad.
Nogle gange er vi jo også i en situation, hvor vi siger: Det gør vi så.
Og konkurrenceevnen bliver lidt dårligere, men det har nogle andre gode effekter på miljøet eller sundheden, eller hvad ved jeg, og så gør vi det.
Men vi skal bare vide, at vi gør det.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-02-26:
Ja, og det kan man jo så læse forskelligt.
Det er fuldstændig rigtigt, at der ikke står ordet entydigt, men der står »den generelle konstatering af, at der vil være en belastning med overimplementering«, og det er bare det, jeg anfægter: Det vil jo ikke nødvendigvis altid være tilfældet.
Det er sådan set min eneste kommentar.
Lars Barfoed (KF), 2015-02-26:
Det er jo godt, at vi er enige.
Så skal vi bare blive enige om, hvad det er, vi er enige om, men det bliver vi måske under udvalgsarbejdet.
Jeg skal bare sige: Hr. Helge Vagn Jacobsen sagde altså, at vi skrev i bemærkningerne, at det var entydigt ringe og entydigt dårligt at overimplementere.
Det står der ikke bemærkningerne.
Det var bare det, jeg gjorde opmærksom på.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-02-26:
Tak, og tak til hr. Lars Barfoed for at have læst bemærkningerne for mig.
Jeg har nok misforstået dem så.
Det er jo en meget generel betragtning, som står i skærende kontrast til det, hr. Lars Barfoed selv siger, nemlig at vi skal vurdere det her i hvert enkelt tilfælde, hvilket jeg er meget enig i.
Det er jo lige præcis en vurdering, der foregår i hvert enkelt tilfælde.
Nogle gange vil der være tale om en belastning, nogle gange vil der ikke være tale om en belastning.
Derfor var det, som jeg anførte før, sådan set bare, at det er en generel betragtning, som måske støder mig en lille smule, fordi den netop er af så generel en karakter.
Så det er mere den diskussion, vi har, og hvis vi ligesom kan komme ud af den og også blive enige om det, som ordføreren siger her, nemlig at det er de enkelte sager, vi forholder os til i forhold til overimplementering, så tror jeg sådan set, vi er enige.
Lars Barfoed (KF), 2015-02-26:
Jeg kan ikke høre hr. Jacob Lund på anden måde, end at vi er enige om – og det synes jeg er et godt udgangspunkt – at vi skal vide, hvad vi gør, før vi gør det.
Jeg synes, det er et godt udgangspunkt, at vi er enige om det.
Så forstår jeg på hr. Jacob Lund, at hr. Jacob Lund ikke er helt enig i, at vi skal vide det, når vi overimplementerer, inden vi gør det.
Der siger jeg bare, at jeg synes, vi skal vide det, hvis vi overimplementerer, inden vi gør det.
Det er det, jeg forstår hr. Jacob Lund ikke sådan helt er enig i.
Det kan være, at jeg misforstår hr. Jacob Lund, men vi må jo så tage det under udvalgsarbejdet og se, om ikke vi kan finde en ordning på det.
Jacob Lund (S), 2015-02-26:
Jeg er jo netop enig, i hvert fald i det her med åbenhed og i, at vi skal vide, hvad det er, vi laver, inden vi gør det, så vi tager en politisk beslutning om, hvad vi så finder ud af, når vi kommer til at have den enighed.
Det er jo så noget andet, end hvordan vi implementerer.
Den kan ikke indgå i min præmis.
Men vi skal selvfølgelig have en åbenhed om, hvad det er, vi vedtager, inden vi vedtager det.
Det er jeg helt enig i.
Vi har jo masser af virksomheder, men vi kan sagtens holde os til laksen for den sags skyld.
Der er stadig væk masser af muligheder for at fiske laks, selv om man har nogle andre grænseværdier for dioxinindholdet i de bornholmske fødevareprodukter.
Jeg mener i hvert fald bare, at vi bør have en åbenhed, og det er vi jo helt enige om.
Åbenhed og viden om, hvad det er, det handler om, er det, der er det vigtigste.
Lars Barfoed (KF), 2015-02-26:
Vi er i hvert fald ikke enige om, at man skal skille det med overimplementering fra det med gennemsigtighed.
Så kan vi jo ikke skille det ad.
Så jeg ved ikke helt, hvor det er, hr. Jacob Lund vil hen med det.
Men lad mig give et eksempel på, hvad det er, vi taler om – et helt tilfældigt eksempel.
Der er nogle krav fra EU's side, hvad angår indholdet af tungmetaller i laks.
Så beslutter vi i Danmark, at vi vil stille strengere krav til, hvor meget tungmetal der må være i en laks, der er fanget af, lad os helt tilfældigt sige en bornholmsk fisker.
Ville det så ikke være sådan, at hr. Jacob Lund ville sige: Det er da en overimplementering, som godt kunne gå hen og blive lidt skadelig for nogle bornholmske fiskere, og det burde vi da i hvert fald lige vide i Folketinget, inden vi gør det?
Pernille Skipper (EL), 2015-02-26:
Jeg vil starte med at rose SF for at have taget problematikken op.
Vi har hørt alt, alt for mange historier om kvinder, der stadig bliver mødt med en bebrejdende indstilling, når de vil anmelde en voldtægt.
Vi har hørt alt for mange advarsler fra krisecentre om sådan en oldnordisk tankegang, når det kommer til behandlingen af ofre for voldtægt.
Opfattelsen af voldtægt i vores samfund i dag er stadig i alt for høj grad omgærdet af skyld og skam.
I alt for høj grad får kvinderne stadig indirekte skylden for at være blevet voldtaget, når de f.eks. bliver spurgt om, hvilket tøj de havde på den pågældende dag, og når de bliver spurgt om, om de ikke lige skal gå hjem og tænke lidt over det, inden de forsøger at anmelde det.
Det er uacceptabelt.
Også stor ros til SF for at tage en retspolitisk debat, der reelt fokuserer på ofrene og ikke på gerningspersonens straf, mens man lader, som om det er for ofrenes skyld, at man taler om strafniveau for gerningsmanden.
For en gangs skyld handler diskussionen reelt om offeret, og det er tiltrængt.
Der er bestemt behov for diskussion, og flere af de forslag, som er i SF's beslutningsforslag, burde sådan set have været indført for længst, eksempelvis det om en vagtordning for bistandsadvokater.
Vi har rigtig stor sympati for forslagene om bedre afhøringsforhold, efteruddannelse og rådgivning.
Vi er enige i, at der er behov for forbedrede statistikker, ligesom sagsbehandlingen trænger til et kritisk eftersyn.
Vi har også i Enhedslisten en drøm om at kunne få en særligt uddannet gruppe af polititjenestemænd til at tage sig af voldtægtssager og seksualforbrydelser, hvor ofrene er særlig sårbare.
Og ja, som nævnt har vi også et stort håb om at kunne få en vagtordning for bistandsadvokater, så man kan få hjælp, uanset på hvilken tid af døgnet der bliver indgivet en anmeldelse.
Når vi så alligevel ikke kan stemme for forslaget – trods den store begejstring – så er det på grund af punktet om uagtsom voldtægt.
Vi har diskuteret det i vores parti, i Enhedslisten, og der er mange forskellige holdninger til det.
Derfor er det, når vi afviser forslaget om uagtsom voldtægt, heller ikke et signal om, at vi synes, det er en fuldstændig tosset tanke at komme på.
Men det er en svær diskussion, og det tror jeg sådan set alle er enige om.
Og den indirekte påføring af skyld til offeret er vi meget lidt interesseret i.
Samtidig er der jo også sket en praksisændring efter en højesteretsdom, som betyder, at nogle af de her meget groteske sager, vi har set i tidens løb, hvor omstændighederne helt klart indikerer psykisk tvang og indirekte trusler, og hvor gerningspersonerne på trods af det alligevel er gået fri, ikke længere forekommer.
Vi ville utrolig gerne stemme for det, for vi synes faktisk, der er en samling af rigtig gode forslag her, men vi kan ikke støtte det i sin helhed.
Vi vil dog meget gerne indgå i en dialog om en beretning eksempelvis.
Carsten Hansen (S), 2015-02-26:
For det første er det jo altid godt at kunne læse op, hvad andre har skrevet – så er man fri for selv at tænke tankerne.
Når det er sagt, vil jeg godt have lov at sige, at jeg sagtens kan forsvare den her lovgivning.
Jeg synes, at det er godt, at vi kommer frem til nogle ordentlige, rimelige vilkår for afregningssystemet, og at vi – hvis vi vil have friplejeboliger, og det har vi sagt, vi gerne vil – sikrer nogle ordentlige vilkår også for dem, der udbyder friplejeboliger.
Som sagt har den frygt, som mit parti jo også havde tidligere, nemlig at der skulle være nogle, der ville trække kapital ud af det, vist sig ikke at være begrundet i den del af det, fordi det faktisk er sådan, at det er nonprofitorganisationer, der arbejder med det her.
I forhold til hvor mange ældreboliger vi har og hvor mange plejehjemspladser vi har, er det jo en lille bitte dråbe i havet, og derfor, vil jeg sige til hr. Lars Dohn, er det også vigtigt, at det er under den nuværende regering, vi vedtager det her, fordi det så ikke kan flyttes igen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-02-26:
Tak, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke SF for med dette beslutningsforslag at sætte fokus på forholdene for vores landdistrikter og øer.
Der er jo ingen tvivl om, at det er et emne, der ligger Socialdemokraterne og mig selv personligt meget på sinde.
Jeg mener, at vi her i Folketinget har en stor opgave med at sikre et Danmark, hvor der er fornuftige vilkår, vækst og muligheder for et godt liv i alle dele af landet.
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af at sikre et Danmark, der hænger sammen og er i balance.
Vores landdistrikter og øer er udfordret, særlig når det gælder bosætning og arbejdspladser, sådan som det også er blevet nævnt.
For at imødegå disse udfordringer har vi oprettet et ministerium på området, og det betyder, at regeringen dagligt har fokus på at skabe bedre forhold i vores landdistrikter og på vores øer.
Med dette beslutningsforslag lægger SF op til, at regeringen skal foretage obligatoriske analyser af lovforslagets konsekvenser for vores landdistrikter og øer.
Det lyder jo meget godt, men konsekvensanalyser er allerede en del af lovprocessen.
Som det også fremgik af ministerens tale, er der i dag mulighed for at foretage konsekvensanalyser af både lovforslag og administrative forslag, hvis det vurderes at være nødvendigt.
Derfor mener jeg og Socialdemokraterne, at SF's forslag blot vil betyde en unødig bureaukratisering af lovprocessen, og det vil i sidste ende ikke gavne vores landdistrikter og øer.
Derfor kan Socialdemokraterne ikke stemme for forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2015-02-26:
Normalt siger man, at tredje gang er lykkens gang – jeg håber nu bare, at det er anden gang.
Nå, jeg forsøger igen.
Da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg holde talen på vegne af Venstres landdistriktsordfører, og jeg skal indledningsvis sige, at jeg også taler på vegne af De Konservative. Vi behandler i dag B 46, som er et forslag om, at regeringen foretager konsekvensanalyse af lovforslags virkninger på udviklingen i landdistrikter, yderområder og på øer.
Jeg vil gerne lægge ud med at sige, at jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at SF, der som regeringsbærende parti har haft alle muligheder for at gennemføre initiativer, der ville løfte landdistrikterne, hidtil har undladt at gøre noget som helst i den henseende.
Men bedre sent end aldrig.
Og det er da alt andet lige glædeligt, at SF nu 3½ år inde i rød bloks regeringsperiode har fået øjnene op for landdistrikterne.
Desværre er det endnu et forslag, som ikke adresserer initiativer eller løsninger for at sikre en positiv udvikling i landdistrikterne.
Forslaget går ud på, at et embedsværk i København skal vurdere, hvilke konsekvenser et lovforslag har i landdistrikterne.
Det er vi i Venstre ikke enige i.
Konsekvenser for landdistrikterne er ikke økonomiske konsekvenser, hvor man kan sætte to streger under et facit udarbejdet af et embedsværk.
Det vil derudover være meget ressourcekrævende, hvis et embedsværk skal vurdere samtlige lovforslags konsekvenser for samtlige landdistrikter.
Det er en politisk opgave at vurdere konsekvenserne af et lovforslag; konsekvenser, som de politiske partier vurderer meget forskelligt.
F.eks. vurderer regeringen jævnfør finansministeren, at Togfonden DK er det initiativ, der er regeringens største sejr for landdistrikterne.
Vi mener, at konsekvensen af Togfonden DK er, at togene kommer til at køre igennem landdistrikterne og kun stopper i de største byer.
Da SF's daværende skatteminister, hr. Holger K. Nielsen, centraliserede skattecentrene for landdistrikterne, vurderede SF, at det ikke ville have særlige konsekvenser for landdistrikterne.
Det er vi heller ikke enige i.
Venstre vil tværtimod en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Det tror vi på er med til at skabe vækst og udvikling.
Dette er blot to eksempler på det umulige i SF's forslag.
Vi ønsker, at flere vil tage et politisk ansvar for landdistrikterne, og at flere partier vil komme med konkrete forslag til, hvad man kan gøre for landdistrikterne.
Venstre støtter ikke forslaget, og det gør De Konservative heller ikke.
Carsten Hansen (S), 2015-02-26:
Jeg vil sige, at vi er nået meget længere end beslutningsforslaget her.
Men når det er sagt, vil jeg godt sige, at vi altid er villige til at stille op til en debat om udviklingen af landdistrikterne.
Jeg tror, at Liberal Alliance og Socialdemokraterne ser vidt forskelligt på, hvordan vi udvikler vores samfund.
Vi er jo ikke helt enige i, at der skal spares så meget i den offentlige sektor, som hr. Leif Mikkelsen påstår.
Her er der nogle væsentlige forskelle, og det er jo derfor, man er i politik.
Vi er ikke enige i, at man skal ud og fyre stort set hver tiende offentligt ansatte for at spare så voldsomt i den offentlige sektor, som hr. Leif Mikkelsen har foreslået for at forbedre rammevilkårene for nogle få.
Det ville forøge uligheden ganske væsentligt, men det er en helt anden diskussion, som vi kan tage en anden dag.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-02-26:
Jo, og vi overimplementerer jo EU-regler og gødsker 37 pct. mindre end tyskerne osv., så vi er rigtig godt på vej til at hjælpe landdistrikter, hvor landbruget stadig væk betyder noget med følgeerhverv osv.
Men altså, det skyldes rammevilkårene for vores erhvervsliv.
Arbejdspladser er strøget ud af Danmark igennem et antal år, hvilket også skete før den nuværende ministers tid.
Og det, der er den egentlige årsag til, at vi ser den der skævvridning af Danmark – og vandringen fra land mod by i ekstrem grad, så kommuner skal sidde og budgettere med nedgang i befolkningstallet – er vores skattetryk i Danmark, det er vores afgiftstryk, det er en ubalance mellem den private og den offentlige sektor.
Så den dag, ministeren kommer med forslag, der retter op på det, kan ministeren regne med vores stemme.
Carsten Hansen (S), 2015-02-26:
Jeg vil sige til hr. Leif Mikkelsen, at der aldrig før har været en landdistriktsminister, så derfor kan jeg roligt sige, at der ikke har været nogen minister, der har gjort så meget for landdistrikterne.
Når det så er sagt, vil jeg godt sige, at det er klart, at vores landdistrikter er udfordret i de her år.
De er udfordret af en finanskrise med henblik på finansiering.
De er udfordret af, at der faktisk bliver færre og færre arbejdspladser i landbruget.
2,6 pct. lever af landbrug, gartneri og fiskeri.
Bare da vi var unge – det er alligevel et par år siden – var der 55-60.000 landmænd og en langt større følgeindustri med maskinstationer, smede, tømrere, elektrikere osv.
I dag er man blevet så effektive, og i de her år er der vel 12.000 landbrug, og om 5-8 år er der måske 5.000 tilbage.
Det betyder, at der er tilbagegang.
Det, vi har gjort, er, at vi har forbedret rammevilkårene.
Det, vi har forsøgt at gøre, er at skabe betingelser for vækst via de lokale ressourcer, via en fødevarehandlingsplan, via en energihandlingsplan med 40-50.000 arbejdspladser, ved at sætte fokus på turismen, understøtte det, som kan være derude.
Og i øvrigt vil jeg bare sige, at der jo ikke er nogen af os, der kan tvinge folk til at blive der.
Derfor skal vi gøre det attraktivt at være der, og det er det, vi arbejder på.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-02-26:
Tak for det.
Nu benyttede ministeren jo lige chancen til at slå sig lidt for brystet: Aldrig før har der været en regering eller en minister, der har gjort så meget for landdistrikterne, som den, vi har nu.
Jeg går ud fra, at ministeren er helt opmærksom på, at det, der får landdistrikter til at leve, sådan set er, at der er arbejdspladser, at man som familie kan etablere sig, tjene til dagen og vejen og brødføde sin familie.
Det er forudsætningen for, at man vil bo på landet.
Og vi har set og ser en afvikling af landdistrikter, fordi der ikke er jobs.
Vi ser et udpint landbrug, hvis følgevirksomheder, som slagterierne, lukker.
Så synes ministeren, der er grund til at slå sig selv for brystet og sige: Aldrig nogen sinde er der gjort så meget for landdistrikterne?
Jo, det er rigtigt, at hvis de skulle afvikles, så går det rigtig godt, minister.
Carsten Hansen (S), 2015-02-26:
Nu tror jeg, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt gør det, at hun undervurderer det arbejde, vi laver i regeringen, med faktisk at sikre, at landdistrikterne har nogle ordentlige vilkår.
Det har vi virkelig arbejdet med i de her år, selv om ministeriet ligger i København.
Men må jeg ikke sige, at det allerede i dag indgår, at både lovforslag og administrative forslag vurderes med henblik på at identificere væsentlige regionale konsekvenser, det vil sige, at SF vil lægge noget oven i noget, der allerede findes.
Der står allerede i lovgivningen i dag, at for alle lovforslag og administrative forslag med væsentlige regionale konsekvenser bør der gennemføres en vurdering af konsekvenserne.
Og hvis det her beslutningsforslag vedtages, vil det betyde en unødvendig bureaukratisering af lovprocessen, og det er derfor, vi ikke kan stemme for det.
Men det er bestemt ikke af manglende interesse for landdistrikterne, hvor vi jo virkelig brænder for at gøre en forskel.
Når man har vedtaget at lave ligestillingsvurderinger, er det, fordi et flertal i Folketinget mener det.
Det er sådan set begrundelse nok – det vil jeg gerne have lov at sige.
Det her vil blive en unødig bureaukratisering.
I dag er der faktisk en mulighed, hvis der er ting, der særligt påvirker landdistrikterne, og jeg synes ikke, at man skal pålægge regeringen at lave unødig bureaukratisering af alle lovforslag.
Der vil være en lang række lovforslag, som selvfølgelig vil påvirke mennesker i landdistrikterne, men ikke vil forandre vilkårene, og det vil man så skulle redegøre for hver eneste gang.
Vi skal kort sagt bruge rigtig, rigtig meget ekstra tid på baggrund af SF's forslag her.
Det, der lægges op til i dag, er jo, at hvis der er særlige initiativer, der har en særlig interesse eller påvirker landdistrikterne på en speciel måde, så kan man gøre det.
Derfor mener vi ikke, at vi skal vedtage det forslag, som SF her fremsætter.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Nu er det jo sådan, at der vedtages lovgivning, som i hvert fald påvirker øer og landdistrikter, i rigtig, rigtig mange ministerier.
Hver for sig kan de give rigtig god mening, men når man så lægger dem i en eller anden bunke oven på hinanden, har man lige pludselig skabt en meget, meget giftig cocktail, som påvirker vores landdistrikter på en rigtig skidt måde.
Sådan tror jeg, det har været med rigtig mange lovforslag.
Så kan ministeren begrunde, hvorfor det er vigtigt at lave automatisk ligestillingsvurderinger af lovforslag, mens der ikke er en automatik i, at vi også begynder at kigge på landdistrikterne, som jo er voldsomt udfordret i de her år?
Louise Schack Elholm (V), 2015-02-26:
Tak for det.
Da vores landdistriktsordfører, hr. Thomas Danielsen, ikke har mulighed for at være til stede, er det i stedet ...
Lars Dohn (EL), 2015-02-26:
Vi har tidligere i dag haft en tredje behandling af en fremragende model, som giver flere almene boliger i de store byer.
Jeg kunne godt tænke mig at citere fra Informations leder i dag: »Politik er at ville, og det har regeringen og dens parlamentariske flertal lykkeligvis haft mod til her« – altså i forbindelse med den lov, vi vedtog tidligere i dag.
Videre hedder det: »Det er vemodigt at tænke på, hvor megen ægte social reform regeringen kunne have fået igennem i denne valgperiode – hvis ikke den frygtsomt var veget tilbage for at bruge sit flertal.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Men der lægges jo ikke op til at bruge en masse tid på noget, der ikke er behov for at lave en vurdering af.
For hvis man vurderer, at det ikke påvirker landdistrikterne, så skal man jo ikke foretage sig yderligere.
Min pointe er bare, at landdistrikterne er udfordret i de her år, og jeg synes, det ville være rigtig godt at have en automatik i, at vi, hver eneste gang vi laver et lovforslag, har en forståelse af og en bevidsthed om, hvordan det her lovforslag påvirker yderområderne.
Og så er der igen den udfordring, at ministerierne ligger i København, de ligger ikke i yderområderne, så det er ikke sikkert, at man er så optaget af den her dagsorden, som de er ude rundtomkring i Danmark.
Noget af det, der jo blev brugt i argumentationen fra ministerens side, var det her med, at det allerede kan ske i dag.
Hvis nu det viser sig, når vi har undersøgt det på alle ministeriers ressortområder, at man ikke gør det, altså ikke bruger det, vil Socialdemokraterne så være med til at se på, om der skal være en automatik i det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-02-26:
Jeg har selvfølgelig tænkt over det her.
Jeg har i hvert fald, ligesom det måske har været tilfældet for SF's ordfører, tænkt: Nå, okay, det kan man faktisk godt, så hvorfor er der ikke nogen, der benytter sig af det, hvis der er behov for det rundtomkring?
Jeg synes faktisk, at vi som politikere skal gribe i egen barm, og at det så er os – nu kan jeg jo kigge på ordførerne fra Landdistriktsudvalget – der skal sikre, at man der, hvor vi synes det er hensigtsmæssigt, foretager en vurdering af konsekvenserne for landdistrikterne.