runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2014-04-04:
Tak for det.
Kultur er oplevelse, oplysning, indsigt, udsyn og kreativitet, og et rigt kunst-, kultur- og idrætsliv er en væsentlig forudsætning for den menneskelige og samfundsmæssige udvikling i Danmark.
Derfor skal vi generelt have gode rammer for idræt samt kulturel og kunstnerisk udvikling i hele landet.
I forhold til beslutningsforslaget her skal vi værne om den danske kulturarv, og herregårdene er bestemt en vigtig del af vores historie.
Herregårdsmuseet Gammel Estrup er sammen med en række andre museer vigtige institutioner, som gør et dygtigt stykke arbejde.
Derfor har vi også en museumslov, der sikrer, at museer kan søge om støtte fra staten til driften, men vi kan fra politisk side ikke lovgive om størrelsen på hver enkelt museums statstilskud.
Armslængdeprincippet må og skal respekteres, når vi tildeler midler til kulturen.
Vi skal sikre, at der ikke sker en politisk styring af kunsten, særlig med hensyn til detailstyring, som det er tilfældet med dette beslutningsforslag.
De danske børn og unge skal have mulighed for at møde kulturelle tilbud af høj kvalitet, både som aktive deltagere og som kritiske kulturforbrugere.
Derfor har vi med den nye museumslov og folkeskolereformen øget indsatsen til særlig samspillet mellem folkeskolen og kulturinstitutionerne. Denne indsats skal Gammel Estrup naturligvis bidrage til, men hvis budgettet ikke er til at oprette en skoletjeneste, er der rig mulighed for at søge Kulturarvsstyrelsens museumspulje til udviklingen af museernes samarbejde med uddannelsessektoren.
Derudover har vi i folkeskolereformen etableret et skoletjenestenetværk, der skal bidrage til samspillet mellem folkeskolen og kulturinstitutionerne.
Socialdemokraterne kan ikke støtte forslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-04-04:
Jo, absolut; jeg mener, at kommunerne har et stort ansvar i driften af museer.
Det gode i forhold til det konkrete eksempel er, at Norddjurs Kommune faktisk har opgraderet deres tilskud til Gammel Estrup; det er måske stadig væk ikke så højt, som man kunne ønske, det er jeg enig i – og der går jeg ud fra at regeringen har bedre kontakter til den socialdemokratiske borgmester i Norddjurs Kommune, end jeg har.
Men ellers kan jeg i hvert fald kun glæde mig over, at de har sat tilskuddet op.
For selv om det er et museum, der har national betydning, som Gammel Estrup har, så er det selvfølgelig også vigtigt, at kommunerne er opmærksomme på deres del af ansvaret.
Så jo, jeg er enig i det – og det bliver jo sådan helt til fredagsenigheder hele vejen rundt – men jeg tror også, vi kan være enige om, at vi bliver nødt til at gøre noget i forhold til de specialmuseer.
For ellers tror jeg vi mister dem, og det tror jeg vi alle sammen ville være kede af.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Det vil så sige, at der er historiske årsager til det.
Ville det så ikke være en god idé, at vi lige kiggede på hele museumsområdet en gang til for at se, om vi ikke kunne rydde op i de her historiske forskelle?
For det virker jo besynderligt for sådan en som mig, at der er så stor forskel.
Så vil ministeren igangsætte en form for analyse, så vi kan få mere rimelighed i udbetalingen af statstilskuddet, især fordi Gammel Estrup – Herregårdsmuseet jo gør det så fremragende, sådan som Kulturstyrelsen har skrevet i 2012, og som ministeren selv har sagt?
Marianne Jelved (RV), 2014-04-04:
Der er rigtig mange af de forskellige måder at give tilskud på, som har deres egen historie.
F.eks. er det sådan, at amterne på et tidspunkt også gav tilskud til museer, som ellers fik tilskud fra kommunerne og fra staten.
Derfor er der stor forskel, fordi amterne havde meget forskellige måder at give tilskud på eller forskellige niveauer at give tilskud på, så det er forklaringen – i hvert fald en af de mest centrale forklaringer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Tak til ministeren for den korte, men præcise ...
Det er aldrig sjovt at blive vendt ryggen.
Det er vi så også blevet på dette beslutningsforslag, men tak til ministeren under alle omstændigheder.
Hvis vi kigger lidt på tallene, kan vi se, at det jo er sådan, at man sagtens kan sammenligne Gammel Estrup – Herregårdsmuseet med andre museer, og ser vi lidt på andre, kan vi se, at de får langt mere statstilskud i forhold til besøgstallene.
Gammel Estrup får 2,3 mio. kr. i statstilskud og har 100.000 besøgende om året, mens f.eks. Moesgaard får 16 mio. kr. og har 102.000 besøgende om året.
Marianne Jelved (RV), 2014-04-04:
Dansk Folkepartis beslutningsforslag om at forhøje Gammel Estrup – Herregårdsmuseets statslige driftstilskud med 2,7 mio. kr. fra 2015 med henblik på oprettelse af en skoletjeneste er et nobelt forslag.
Jeg har stor respekt for museets ambitioner om at følge op på folkeskolereformens intentioner.
Museet varetager, som det fremgår af beslutningsforslaget, et meget relevant afsnit af den danske historie.
Der er tale om et godt og velfungerende museum.
Det kan man se af Kulturarvsstyrelsens kvalitetsvurdering fra 2012, og jeg har selv haft den store fornøjelse at besøge museet.
Det er ikke ret længe siden, at den nye museumslov fra 2012 blev stemt igennem med støtte fra alle Folketingets partier.
Alle partier er nu enige om rammerne for museumsområdet.
Hensigten med disse ændringer i museumsloven var at sikre økonomisk bæredygtighed for museerne, og det var også en af årsagerne til, at museerne blev sikret et økonomisk minimumsniveau.
Til gengæld valgte man efter en grundig debat at fastholde museernes eksisterende tilskudsniveau.
Det fremgår af den stemmeaftale, som blev indgået mellem partierne i forbindelse med behandlingen af museumsloven, som også Dansk Folkeparti stemte for.
Baggrunden for denne beslutning var, at en eventuel omlægning af tilskuddene skulle ske inden for de eksisterende økonomiske rammer.
Det ville derfor ikke være muligt at forhøje nogle museers tilskud uden samtidig at stille andre museer ringere, end de var.
I forbindelse med den nye museumslov valgte man også at etablere en pulje for at understøtte den strategiske udvikling af museumsområdet.
Det vil sige, at i 2014 er der afsat 11 mio. kr. fra denne pulje til at styrke samarbejdet mellem undervisningssektoren og museerne.
I samarbejde med Undervisningsministeriet har Kulturministeriet desuden ansat tre koordinatorer, som skal styrke skoletjenesternes netværk og dermed styrke samarbejdet mellem museerne og skolerne og medvirke til at kvalificere og udvikle museernes undervisning.
Der er altså flere nationale tiltag, som kan understøtte Gammel Estrups tilbud til skolerne, og som jeg håber at museet vil benytte sig af.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget om forhøjelse af Gammel Estrup – Herregårdsmuseets statslige driftstilskud.
Magnus Heunicke (S), 2014-04-04:
Nu bliver der nævnt et konkret eksempel: ved jobskifte.
Det er en af de ting, som vil betyde, at den familie, der bor i sådan et hus – hvis der er en, der får et job et andet sted i Danmark og skal flytte – så står i en svær situation, fordi det hus, man bor i, ikke kan sælges.
Og det er jo præcis en af tingene, det behøver ikke være en tragedie eller en sygdom, det kan også være noget, som er en god begivenhed, nemlig at man får et job et eller andet sted, men så står med et problem, fordi huset ikke kan sælges, fordi der er planer om det her projekt.
Og det er også omfattet af, at man vil kunne komme ind under den her bestemmelse om på forhånd at blive eksproprieret. Hvis vi kan gøre det mere konkret i udvalgsarbejdet, så lad os prøve at gøre det.
Som sagt kender vi jo også problemet fra vejområdet, og hvis man kan gøre det hele mere konkret for både vej- og baneområdet, synes jeg, det vil være rigtig fint.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-04:
Det er lidt det samme.
Jeg respekterer selvfølgelig, at ministeren vil deltage i udvalgsbehandlingen og vil afvente de spørgsmål, der kommer, men nu kan jeg ligesom forstå, at de der specielle årsager, der er til at kunne gennemføre forlodsekspropriation, meget går på at være personlige årsager.
Der henvises til sygdom og skilsmisse og død og andre begrædeligheder.
Men vil selve det, at huset bliver usælgeligt, være en årsag, forstået på den måde, at man jo godt kan have brug for at skulle flytte, fordi man får arbejde i en anden del af landet, eller man bare ikke er tilfreds med at bo der?
Der er jo nogle, der gerne vil rykke rundt og bosætte sig andre steder i landet.
Man står altså med et usælgeligt hus.
Vil det ikke i sig selv være årsag nok til at sige: Jamen så forlodseksproprierer vi?
Jeg er helt klar over, at staten på den måde kan komme til at stå med en række ejendomme, som alligevel ikke bliver berørt, når man så lægger sig fast på den endelige linjeføring, men så kan man også sælge dem til markedsværdi – må vi jo da gå ud fra.
Magnus Heunicke (S), 2014-04-04:
Man skal jo altid passe på med at være imødekommende, men jeg vil nu gøre forsøget og fortsætte.
Når man spørger, hvad det f.eks. kunne være, vil jeg sige, at det f.eks. kan være skilsmisse.
Når vurderingen foretages, siger man, at her er en borger, og borgeren har nogle objektive grunde, som betyder, at borgeren har al mulig grund til at ville væk fra det hus hurtigst muligt; det kan være skilsmisse, sygdom eller andet.
I den situation kan huset ikke sælges, fordi man ved, det skal eksproprieres om kort tid, og så skal man ikke være stavnsbundet.
Det er den bestemmelse, man har på vejområdet, og det er den bestemmelse, vi vil lade os inspirere af på jernbaneområdet.
Det synes jeg giver god mening.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-04-04:
Jeg tror ikke kun, det er Venstre, der er interesseret i, at beboerne skal stilles så godt som muligt, for det hørte jeg også regeringspartierne og endda også ministeren sige, men hvis ministeren gerne vil, om man så må sige, lade Venstre forfægte de retssikkerhedsmæssige konsekvenser for borgere, så tror jeg da ikke, der er et problem i det.
Det, som jeg så gerne vil spørge om – der er selvfølgelig også rig lejlighed til at følge op på det skriftligt –
Sygdom giver lidt sig selv, men skal man have en bestemt alder for at komme ind i den her kategori, eller skal man have x antal børn for at komme ind i den her kategori, eller hvad er det for andre sociale årsager?
Det er jo noget svært at forstå, også for de mange mennesker, der bliver berørt af det.
Jeg ved jo, at transportministeren i mange år har forfægtet det her område som gammel transportordfører, så jeg tror godt, han ved, hvad det betyder for nogle af de her mennesker, der bliver stavnsbundet i mange, mange år.
Magnus Heunicke (S), 2014-04-04:
En VVM-proces på sådan et stort projekt her tager jo sin tid.
En VVM tager altid mindst 1 år, det siger min egen erfaring, for man skal gå et helt år og tjekke op på, hvad der naturligt sker i et helt års cyklus.
Og for så kæmpe stort et projekt tror jeg det realistiske er, at vi skal over 2 år, før en VVM er færdig.
Det, jeg svarede hr. Martin Geertsen før, var min vurdering.
Det her er jo for at fremrykke det så hurtigt som overhovedet muligt, men vi er jo nødt til at vide først – det var det, jeg også sagde i min tale – om der er en politisk aftale her, om der er noget økonomi med, og det er der jo.
Undervejs lægger man sig tættere og tættere på, hvad det så er for en linjeføring, vi ender med at stå med.
Man skal jo være temmelig nøjagtig, før man begynder et ekspropriere huse, altså hvad det er for noget, der skal bygges her, men det her er jo altså en fremrykning, og hvis Venstre ønsker at få det mere præciseret i udvalgsarbejdet, hvornår linjen ligger fast, er jeg åben over for – hvis det kan lade sig gøre – at gøre det mere præcis.
Og der siger jeg, at man måske kan lade sig inspirere af, hvordan man gør på vejområdet, som også har udfordringer, men det er den model, vi har prøvet at overføre.
Marianne Jelved (RV), 2014-04-04:
Jamen vi sad jo i en kreds i december 2012 og forhandlede museumsloven, og vi lavede en stemmeaftale.
I den forhandling og i den aftale drøftede vi lige netop de spørgsmål, som hr. Alex Ahrendtsen fremhæver her.
Vi diskuterede, om vi skulle lave en ny måde at give tilskud på, og det vil sige en måde, hvor vi samlede alle pengene i en pulje – billedligt talt – og delte dem ud efter nogle kriterier, som så var mere retfærdige, end vi kan se, de er i dag.
Det var der bare ikke stemning for.
Derfor blev aftalen, at vi sikrede et økonomisk minimumsniveau til de museer, der er i dag, og at vi accepterede, at der var den forskel, som der er i dag.
For der var ikke stemning for, at vi tog fra de museer, der får relativt flere penge, for at give nogle til dem, der får relativt få penge.
Derfor er det jo et spørgsmål om, om aftalekredsen kan blive enige om at gøre det, hr. Alex Ahrendtsen beder om.
Jeg kan forhøre mig hos ordførerne, om de er indstillet på, at man tager sådan en drøftelse, men det er jo ikke nogen nem situation at være i.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-04-04:
Det beslutningsforslag, som vi skal behandle her i dag, handler om at øge det statslige tilskud til Gammel Estrup – Herregårdsmuseet fra de nuværende 2,3 mio. kr. årligt til 5 mio. kr. årligt fra den 1. januar 2015.
Gammel Estrup er jo et statsanerkendt specialmuseum for herregårdshistorie og herregårdskultur og har faktisk også været initiativtager til stiftelsen af Dansk Center for Herregårdsforskning, som hører hjemme på museet.
Forskningen foregår i dag som et samarbejde mellem Aarhus Universitet, Nationalmuseet og Arkitektskolen Aarhus.
Siden stiftelsen i 2004 har det udgjort det nationale samlingspunkt for herregårdsforskning i Danmark.
Så alt i alt mener vi i Venstre, at Gammel Estrup gør et absolut vigtigt stykke arbejde for bevarelsen af den danske kulturarv.
Historisk set
har Gammel Estrup imidlertid fået en lav bevilling i forhold til museets betydning sammenlignet med eksempelvis Danmarks Tekniske Museum, Jagt- og Skovbrugsmuseet, Designmuseum Danmark og Søfartsmuseet.
Disse museer modtager typisk et tilskud på mellem 5 og 10 mio. kr. årligt fra staten, og i den sammenhæng er de 2,3 mio. kr., som Gammel Estrup modtager, et relativt beskedent beløb.
Derfor har museet igennem længere tid været helt og aldeles afhængig af støtte fra fonde.
Vi mener fra Venstres side, at det skal sikres, at også de kommende generationer kan få viden om den meget væsentlige del af vores fælles kulturarv, og heri indgår vores herregårde som et absolut naturligt element.
Spredt ud over landet ligger der faktisk 734 af slagsen, og går vi bare et par generationer tilbage, har rigtig mange danskere haft en tilknytning til en herregård.
En stor andel af befolkningen var beskæftiget i landbruget, mens andre var tilknyttet driften af godset eller som leverandør af varer og ydelser til herregårde.
Men i dag oplever vi en geografisk skævvridning i fordelingen af kulturstøtten.
Samtidig mangler der i visse tilfælde en rimelig balance mellem tilskuddenes størrelse og det årlige antal besøgende.
Gammel Estrup er således langtfra det eneste museum, hvor statstilskuddet kunne trænge til en opgradering.
Man kunne nævne Fiskeri- og Søfartsmuseet i Esbjerg, Odense Bys Museer og Fregatten Jylland, som ligeledes alle sammen frister en tilværelse i den lave ende.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-04-04:
En af modellerne kunne jo også være at se på det statslige tilskud i forhold til det kommunale tilskud, og det kommunale område er jo også et område, som hr. Michael Aastrup Jensen kender lidt til.
Og lige præcis i forhold til det museum, vi diskuterer i dag, er der jo faktisk en meget, meget stor forskel på statstilskuddets størrelse og det kommunale tilskuds størrelse.
Mener hr. Michael Aastrup Jensen ikke, at også kommunerne har et ansvar i forhold til at drive museer?
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-04-04:
Jamen allerførst håber jeg da ikke, det kun er nu, jeg siger noget interessant fra talerstolen; jeg ville da være ked af det, hvis jeg alle de andre gange, jeg har været her, ikke havde sagt noget interessant.
Jeg vil sige det sådan, at jeg klart anerkender, at det her er en følsom debat.
Og jeg anerkender også, at vi har en museumslovsaftale, som vi selvfølgelig respekterer hundrede procent – ingen tvivl om det – men jeg vil samtidig også sige, at jeg også respekterer de museer, som nu kommer til os og siger, at de altså har nogle økonomiske problemer, som er uoverskuelige i forhold til deres fremtidige drift.
Og det kan man gribe an på to måder.
Den anden måde, som er den, jeg støtter, er at sige: Okay, vi synes, vi er nødsaget til at tage den her følsomme debat.
Og så kigger vi på, om det skal være ren historik, altså på grund af bl.a. amternes nedlæggelse osv., der skal afgøre, hvordan tilskuddenes størrelse er, eller om det skal være en anden model.
Og der har jeg jo åbnet op for, hvilken model jeg synes det skal være, men der kan være mange forskellige modeller på bordet, og vi er i hvert fald klar til at forhandle.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-04-04:
Jeg synes bare, at det, som Venstres ordfører står og siger fra talerstolen, er voldsomt interessant, for det er kun godt og vel et års tid siden, vi sad og forhandlede det her, og da oplevede jeg bare ikke den samme velvillighed fra Venstres side i forhold til at få kigget på det, som ministeren også tilkendegiver, altså at vi så at sige kaster alle pengene op i luften og så ser, om vi kunne finde nogle objektive kriterier, som vi kunne fordele ud fra på ny.
Jeg må bare sige, at man, når man ser på de bevillinger, museerne får, så kan se, at Gammel Estrup Herregård faktisk her ligger i den gode ende, den bedste tredjedel.
Et museum som ARoS – hr. Michael Aastrup Jensen kender det særdeles godt – som alt andet lige har nogle flere besøgende, end Gammel Estrup har, ville jo så nok være et af de museer, hvor det skulle sættes betydeligt op, hvis det f.eks. var besøgstallet, der var det objektive kriterie.
Så hvad er der sket? vil jeg spørge hr. Michael Aastrup Jensen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-04-04:
Jeg er enig i, at det nemmeste ville være, at man bare fortsatte med status quo; det ville i hvert fald skabe mindst uro, hvis det var det, der var målet.
Problemet er bare, at jeg har et andet mål.
Jeg synes, der er en lang række af især specialmuseer, som har det rigtig hårdt, fordi der af primært historiske grunde ikke er balance i forhold til andre, og derfor synes jeg, det er nødvendigt, at vi tager diskussionen, og det synes jeg vi skal gøre alle sammen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-04-04:
Jeg synes for det første, det er farligt med en belønning til nogle.
For det andet var hr. Michael Aastrup Jensen jo med til at diskutere museumsloven, og jeg tror godt, han kan huske, hvilke problemer der var på museerne – der var nogle problemer det ene sted og andre problemer det andet sted – så hvis vi åbner op for det, hvem skal så bestemme det?
Skal det være et flertal, eller skal vi alle sammen være enige om, at alle museer får det?
For vi var jo som udgangspunkt enige sidste gang, og det tror jeg vi skal holde fast i, for ellers tror jeg det går helt galt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-04-04:
Jamen det er jo lige præcis spørgsmålet.
For jeg har jo også sagt mange gange, og det vil jeg også bekræfte herfra, at jeg ikke synes, at der skal tages flere penge til det her område fra statskassen, så det vil sige, at den prioritering, som Dansk Folkeparti jo også lægger op til der skal foretages, jo skal foretages blandt de nuværende bidragsmodtagere.
Og det er jo selvfølgelig op til en forhandling.
Jeg åbnede jo i min tale, hvis hr. Jørgen Arbo-Bæhr hørte det, lidt op for, at antallet af besøgende skulle spille en større rolle.
Jeg synes, at man skal lave et miks, sådan at hvis der er nogle museer, som virkelig gør noget godt, og som derfor også kan tiltrække flere folk, så skal de også have en større belønning for det i forhold til det statstilskud, de får.
Selvfølgelig er der nogle geografiske skævvridninger, man skal tage højde for, sådan at Udkantsdanmark ikke bliver sorteper i det her spil, men det kan vi sagtens finde ud af.
Men ellers synes jeg man skal belønnes, hvis man gør noget, som tiltrækker så mange folk som overhovedet muligt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-04-04:
Jeg bor i Valby, og jeg tror ikke, jeg skal gøre noget for vores museum i nærheden, men jeg har et spørgsmål til hr. Michael Aastrup Jensen, for jeg hører det, som om der er nogle museer, han gerne vil give noget til.
Hvem skal betale det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Tak for ordførertalen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-04-04:
Tak for det.
Jeg er jo helt enig med Dansk Folkepartis ordfører, hr. Alex Ahrendtsen, i, at regeringen også må komme på banen og så prøve at få os alle sammen indkaldt, for der er jo virkelig, som jeg ser det, behov for, at vi får opgraderet en lang række museer.
Nu nævnte jeg også Odense Bys Museer, som jeg er sikker på at hr. Alex Ahrendtsen også har en stor lokal interesse i, men der er jo også så mange andre eksempler på forskellige museer rundtom i landet, som jeg synes trænger til at blive kigget på.
Så ud over at jeg bor tættere på Gammel Estrup, end jeg gør på Odense Bys Museer, så synes jeg i hvert fald, vi skal kigge generelt på alle de her museer, som er stillet så dårligt, som de er i dag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Det begynder jo egentlig meget godt; ministeren har sagt, at hun, hvis aftalekredsen vil kigge på det, så er rede til at tage imod en henvendelse, og Venstres ordfører har i sin ordførertale lige sagt, at man gerne vil kigge på det her.
Så jeg vil egentlig bare kvittere for Venstres melding; det er jo en åbning over for Gammel Estrup og over for andre museer, som af historiske årsager ikke får så meget, som andre museer gør.
Og det vil jeg bare kvittere for, og jeg håber, at ministeren snart vil indkalde til et møde, for nu er der i hvert fald to partier, der er åbne over for det.
Jamen det, jeg sagde, var, at det var historisk betinget, og det er jo ministerens ord.
Det skyldes ganske enkelt bl.a. tilskud fra amtet, at staten i dag giver nogle specialmuseer mere offentligt tilskud end andre.
Jeg hører jo af og til Enhedslisten sige, at der skal være rimelighed i samfundet.
Længere er den egentlig ikke.
Troels Ravn (S), 2014-04-04:
Jeg tror, det i den her sammenhæng også er vigtigt at anerkende, at vi har kommunalt selvstyre, og at kommunerne med lokalplanerne har mulighed for at bevare bygningsmiljøer, altså at vi også på det her område har en ansvarsfordeling.
Der har jeg generelt tillid til at kommunerne har ansvarsbevidsthed over for de her vigtige opgaver.
Så jeg vil ikke gå ud i et smagsdommeri og sige, at én kommune gør det godt og en anden kommune ikke så godt.
Altså, jeg har generelt tillid til det kommunale selvstyre og også tillid til, at de lokale politikere vil blive holdt i ørerne af borgerne, og at de så vil kunne straffes ved et byrådsvalg.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-04-04:
Jeg må undre mig over, at hr. Alex Ahrendtsen har fremsat det her beslutningsforslag.
Det er præcis et forslag, som handler om flere penge til Gammel Estrup.
Det undrer mig, at forslaget kun går på ét museum, i stedet for at man sagde: Okay, skal vi ikke indkalde alle til at diskutere alle museerne, ikke mindst specialmuseerne?
Det synes jeg ville være bedre, end at vi i stedet for nu har et forslag, som i virkeligheden kun går på ét museum.
Jeg holder meget af det museum, men spørgsmålet er, om vi skal bevilge flere penge til det, og det synes jeg er et stort spørgsmål.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
Med hensyn til forslaget om en forsikringsfond tror jeg, at ordføreren har misforstået det lidt.
Altså, meningen er jo, at det bliver et ansvar for alle ejendomsbesiddere i Danmark, sådan at de indbetaler et lille beløb til en forsikringsfond, der så overtager ansvaret for forsikringen af fredede bygninger.
Når det er sagt og jeg har opklaret misforståelsen, er ordføreren så ikke positivt indstillet over for det forslag?