runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-16:
Ja, det er jo sådan en typisk venstrefløjsting, at hvis der er en virkelighed derude, som konflikter med ens ideologi, så påstår man bare, at den ikke er der.
Men virkeligheden er derude.
Det er mig bekendt kun sommerhuskommuner og Københavns Kommune, som har en grundskyldspromille på 34 i Danmark.
Og man kan jo ikke forestille sig andet, end at det hænger sammen med, at i sommerhuskommunerne drager man nytte af, at alle de mange sommerhusejere ikke kan stemme i kommunen, så de kan ikke protestere imod at skulle betale 34‰ i grundskyld.
For det er jo sjovt, at de omliggende kommuner til sommerhuskommunerne, som jo ligger i samme del af landet osv., ikke har en grundskyldspromille på 34.
Så det hænger sådan sammen.
Så vil jeg sige, at jeg ikke har foreslået, at man skulle tage grundskyldsopkrævningen fra sommerhuskommunerne specifikt.
Jeg har sagt, at problemet kunne løses, hvis man bredt over hele landet laver en omlægning af ejendomsbeskatningen, så den bliver enstrenget, i stedet for at den er opdelt på to, nemlig ejendomsværdiskat og grundskyld.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-16:
Tak, og tak for debatten.
Det er et lidt kendt fænomen, at vi, hver gang vi kommer ud og holder skåltaler og sidder i debatpaneler, taler rigtig meget om, hvad det er for nogle alvorlige udfordringer, der er for yderområderne i Danmark, og når det så kommer til politisk handling, finder mange på en masse undskyldninger for, at det ikke rigtig kan lade sig gøre at gøre noget ved det andet end med jævne mellemrum at skændes om udligningssystemet, som på mange måder jo er et sympatisk, godt og fint system.
Vi støtter de ændringer, der er lavet, og synes egentlig, at det er godt, at vi bliver ved med at kigge på udligningssystemet, men vi er nok også dér, hvor vi synes, at det er mangelfuldt og fantasiløst, at vi ikke i højere grad skrider til politisk handling over for de her hastigt voksende problemer.
Jeg kunne høre ministeren sige, og i øvrigt var også den radikale ordfører og den socialdemokratiske ordfører inde på det, at det i sig selv er et stort problem, hvis man på sin selvangivelse skal angive, i hvor lang tid og i hvilket omfang man har opholdt sig i sin helårsbolig, som ligger et andet sted end dér, hvor man har bopæl.
Som ministeren sagde, ville det jo påkræve, at myndighederne førte noget kontrol med, hvad det er, folk opgiver på deres selvangivelse.
Jeg håber jo, at myndighederne i forvejen har en vis kontrol med, hvad det er, folk angiver på deres selvangivelse, og det bureaukratiske argument kan man jo altid køre frem med, nemlig at det her er bøvlet og besværligt.
Nu er udligning i sig selv bøvlet og besværlig, og jeg vil gerne takke for den tilkendegivelse, jeg i hvert fald forstod kom fra De Konservative om, at man ville være med til at kigge på alle de forslag, der overhovedet kan kastes på bordet, og også tilkendegivelsen om, at Enhedslisten kommer med et forslag om statslig refusion på sociale udgifter.
Vi skal nemlig, når vi taler om problemerne for yderområderne i Danmark, turde kaste alle forslag på bordet, så det bliver muligt at få en så retfærdig udligning som overhovedet muligt i det her land.
Jeg synes også, at det var en interessant diskussion, vi fik i forhold til Liberal Alliances forslag om at fratage sommerhusejere forpligtelsen til at betale skat i kommuner, hvor de ikke har stemmeret, og jeg vil gerne sige, at helt principielt synes jeg, at det er en rigtig dårlig idé, hvis sommerhusejere ikke skulle betale grundskyld af deres sommerhusgrund i den kommune, hvor sommerhuset ligger.
Hele den der beskyldning om, at kommunerne sætter sommerhusgrundskylden ud fra noget bestemt, fordi sommerhusejere ikke har stemmeret, synes jeg er noget af en påstand, og jeg er ikke enig i Liberal Alliances synspunkt på det her område.
Men tak, fordi man hele vejen rundt anerkender, at vi har brug for en retfærdig udligning.
Mike Legarth (KF), 2015-04-16:
Beslutningsforslaget fra SF rejser jo en problemstilling, vi har hørt fra kommuner, som har mange sommerhuse i deres område.
I min landsdel, Syd– og Sønderjylland,
har vi også store sommerhusområder, hvor mange gerne vil have en indtægt fra, fordi man synes, det vil være berettiget.
Når man ser på, hvordan SF så vil løse det problem, kan vi ikke støtte den model, alene fordi det vil være umuligt at lave en retfærdig fordeling.
Det ville betyde, at vi skulle have et kontrolkorps, et overvågningssystem, som vi er lodret modstander af, for at kunne være sikker på, at tingene bliver gjort retfærdigt.
Derfor er vi imod, og derfor mener vi, at alternativet er, at man må finde en intelligent måde at sammensætte udligningssystemet på, sådan at man på den måde imødekommer den udfordring, der er.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-16:
Jamen det skal jo indregnes i udligningsordningen, at der er sket en ændring, som følge af at man har ændret forudsætningerne for opkrævning af grundskyld.
Altså, så er det jo rigtigt, at der er nogle kommuner, der får mindre, fordi de ikke kan beskatte de sommerhusejere, som ikke kan stemme i kommunen.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Pernille Vigsø Bagge, som jo får talerstolen her senere, om det virkelig er et rigtig glimrende princip, at sommerhuskommunerne kan hæve promillen på grundskyld til 34, fordi alle sommerhusejerne i kommunen ikke kan stemme.
Synes fru Pernille Vigsø Bagge virkelig, at det er helt fantastisk demokratisk?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-16:
Det var godt, for det er et meget fornuftigt system, som dog kunne skrues endnu mere fornuftigt sammen.
Men når det nu er sådan, at man alligevel er tilhænger af, at de fattigste kommuner skal have nogle penge fra de rigeste kommuner, og de fattigste kommuner sjovt nok meget ofte er sommerhuskommuner, hvordan skal de kommuner så kompenseres, hvis man fjerner sommerhusejernes pligt til at betale grundskyld, som åbenbart er det, der er Liberal Alliances indstilling?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-16:
Liberal Alliance er ikke imod, at der er en udligningsordning i Danmark.
Vi mener, at der skal være en udligning, som går på, at de kommuner, som har store omkostninger, men færre indtægter, skal have en hjælpende hånd af de kommuner, som har færre omkostninger, men større indtægter.
Vi kan sagtens foreslå reformer af udligningsordningen, der gør den mindre dum og mindre uretfærdig, men vi er ikke imod udligning som princip mellem kommuner.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-16:
Det er om det der med, at man også sender penge rundt mellem kommunerne i Danmark, så folk, der betaler skat i en kommune, som er rig, sender penge gennem udligningssystemet til skatteborgerne i en kommune, der er fattig.
Er det også noget, Liberal Alliance vil have gjort op med en gang for alle?
For det er jeg ikke rigtig klart over.
Nu giver jeg Liberal Alliance mulighed for at fortælle om deres syn på udligning, fordi jeg synes, det er så ærgerligt, hvis vi ikke får det frem her, at man er fuldstændig indifferent over for, at der er kommuner, hvis det forholder sig sådan, i landet, der har store økonomiske problemer på grund af den skævvridning, der bl.a. sker gennem vores skattesystem.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-16:
Der er jo to måder at løse det problem på, og jeg skitserede den ene.
Hvis du har beskatning uden stemmeret, kan det løses på to måder.
Den ene er at give stemmeret dér, hvor der er beskatning; den anden er at fjerne beskatningen dér, hvor der ikke er stemmeret.
Den løsning, jeg skitserede, var at fjerne beskatningen dér, hvor der ikke er stemmeret, idet man omdanner ejendomsbeskatningen i Danmark til at være enstrenget på ejendommens samlede værdi i stedet for være tostrenget, hvor man beskatter grunden dobbelt.
Så jeg gav svar på hr. Simon Kollerups spørgsmål.
Simon Kollerup (S), 2015-04-16:
Nu var man lige så rap i replikken, og visionerne var bordet, og folk skulle have lov at stemme der, hvor de blev beskattet osv.
Så sprang man op som en løve og faldt ned igen som et lam, da man så fik muligheden for at fortælle om visionerne i det her.
Så det synes jeg var lidt ærgerligt.
Jeg havde håbet, at vi kunne få en melding på, om folk skulle have stemmeret flere steder, nemlig dér, hvor de bliver beskattet, og om det er et princip, Liberal Alliance hylder, eller om det simpelt hen skal sikres, at den kommune, hvor der er sommerhuse, nu fratages den indtægt, der kommer fra sommerhusområderne.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-16:
Jeg påpeger bare et problem, og det problem kan løses, hvis man ønsker det.
Men der er jo ingen grund til at tale om løsningsforslag, når der er et helt Folketing her, som synes, at det problem, jeg fremhæver, er fuldstændig ligegyldigt.
Men i princippet kunne man jo forestille sig en enstrenget beskatning, som alene gik på ejendommens værdi, hvor der ikke var en grundskyld ved siden af, som er en dobbeltbeskatning af grundens værdi.
Så ville vi være ude over det problem.
Mike Legarth (KF), 2015-04-16:
Undskyld mig, men undlod vi ikke lige igen i debatten med hinanden her at respektere det, som vi hver især siger?
Sådan arbejder vi jo i den forligskreds; det er jo sådan, vi får nye penge, altså når der kommer tilbageløb fra projekter, der er igangsat.
Og er der penge tilovers, kommer de tilbage, og så bliver de disponeret.
Det er sådan, det er.
Og nu kan vi jo se i betænkningen, at der er enighed om, at vi faktisk skal finde penge til de her 600 ekstra meter, så vi undgår den der risikosituation.
Og så er vi jo enige om, at de første penge, vi finder, går til det.
Det er det, vi har sagt hele tiden, og det er en del af vores beslutningsforslag.
Karsten Nonbo (V), 2015-04-16:
Som det første er jeg glad for, at både ministeren og Enhedslisten siger, at det her kun kan gå for langsomt, altså hurtigst muligt.
Vi behøver ikke at vente på Femernforbindelsen, og det er jeg glad for.
Jeg stillede et enkelt spørgsmål i min ordførertale, og jeg håber, at svaret er et ja.
Der står jo mange steder, at der kan ske ændringer, at det er et stort projekt, og at der er nogle ting, man ikke ved, og som ikke er helt på plads endnu.
Så jeg håber, at ministeren vil lade forligskredsens ordførere følge arbejdet tæt, for der kan skulle træffes nogle beslutninger hen ad vejen, og også sørger for, at vi i hvert fald får de to kommuner med på råd.
Beboerne, kan man sige, har jo en klagemulighed via deres kommuner, forstået på den måde at kommunerne også skal varetage beboernes interesser.
Så jeg håber, at både kommunerne og ordførerne er med i det her spil.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-04-16:
Jeg synes ikke, der er grund til, at vi her i Folketingssalen taler nedsættende til hinanden på baggrund af, hvilken alder vi har, eller hvilket køn vi har, eller andre ting.
Jeg synes bare, vi skal tale til hinanden med respekt.
Det tror jeg i hvert fald gavner den politiske debat.
Jeg ser et beslutningsforslag fra Det Konservative Folkeparti, og jeg ser det også i lokale medier osv., hvor der bliver slået ud med armene og sagt: Se her, vi er nogle, der handler; vi vil gerne have det.
Og så kan man så ved lejlighed udpensle, hvem det er, der ikke stemmer for ens beslutningsforslag.
Men det, der jo mangler at komme frem, er, at der ikke er en krone finansieret i jeres beslutningsforslag, og det er da ikke en seriøs måde at drive politik på.
Nu ved jeg ikke, om hr. Mike Legarth kender særlig meget til de vestsjællandske forhold, men jeg kan sige, at prisen på vestsjællandsk vej er nogenlunde den samme som i resten af landet, og det vil sige, at man ikke kan få 600 m for 0 kr.
Det koster 49,1 mio. kr., og det ville da være meget rart, hvis vi kunne betale regningen, når den kommer.
Det er vi jo enige om at vi gerne vil, men vi er nødt til at have pengene.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-04-16:
Der er vi så meget enige, og det bringer mig over til udligningsordningens afskaffelse, som er det store problem i det her lovforslag.
Der vil jeg gerne spørge, om Dansk Folkeparti køber regeringens præmis om, at den nuværende udlånsordning er i strid med EU-reglerne.
Det er jo det, der ligger til grund for, at man har taget det med i det her lovforslag, specielt når vi jo har en regel om, at når der udlånes chauffører fra en vognmand til en anden, skal det ske på overenskomstmæssige lønforhold.
Derfor vil jeg spørge Dansk Folkeparti, om man køber den præmis fra regeringen, at det er på grund af, at det er i strid med EU-reglerne.
Kim Christiansen (DF), 2015-04-16:
Det er altid sværere at etablere sig for en lille aktør, end det er for en stor aktør, men det har jo primært noget med kapital at gøre, det har jo ikke noget med det her lovforslag at gøre.
Så jeg ser ikke, der er noget problem, i forhold til at det her skulle ramme små virksomheder.
Det, som vi er imod, er, at man som lille eller stor vognmandsforretning åbner en filial i udlandet, i Rumænien, i Litauen, og så bruger de chauffører, som er aflønnet på litauiske vilkår, til at køre lastbil i Danmark, altså udlåner dem til sin danske afdeling.
Der er vi enige i, at det lukker det her lovforslag for, og det synes vi er en rigtig god idé.
Vi er hverken ude på at lukke Kim Johansen eller andre kreative, dygtige erhvervsfolk, som etablerer sig i udlandet.
Det skal vi være rigtig glade for at der er nogle der gør.
Men når de kører i Danmark, så skal det bare være på ordentlige vilkår.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-04-16:
Jeg vil gerne kvittere for den skepsis, som jeg også hørte hr. Kim Christiansen udtrykke over for det her lovforslag.
Jeg vil lige starte med at spørge hr. Kim Christiansen, nu med adresse til hr. Henning Hyllesteds bemærkning om at komme Kim Johansen til livs – sådan var det vist, ordene faldt – om han er enig i, at en lille dansk vognmand jo har svært ved at flytte sin adresse uden for landets grænser, hvorimod en stor vognmandskoncern har let ved at flytte sin adresse og sine aktiviteter uden for landets grænser, hvis det er det, man vil.
Kim Christiansen (DF), 2015-04-16:
Det kunne næsten afføde et modspørgsmål.
Der er snart ikke så meget at opklare under udvalgsarbejdet, for hr. Henning Hyllested har jo forklaret, hvordan det hele hænger sammen.
Men lad os tage det eksempel med vognmandsfirma Jensen og vognmandsfirma Hansen:
Hansen har en chauffør ansat på overenskomstmæssige vilkår.
Jensen siger: Ved du hvad, jeg har en mand, der er syg, hvordan ser det ud ovre hos dig?
Jamen jeg har da en, du godt kan låne i 14 dage, og så får du en faktura på det.
Men ansættelsesforholdet ligger altså ovre hos Hansen, og så ser jeg ikke noget problem i, at der er en kollega, der kan låne en chauffør i 14 dage og få en faktura på det.
Og som jeg læser lovforslaget, stopper man også for den mulighed, og det synes jeg er ærgerligt.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-16:
Jo, men lovforslaget siger jo netop, at man for fremtiden skal være fastansat i den virksomhed, som man rent faktisk kører for, og hvis dansk indregistrerede lastbil man kører i
Det er jo netop for også at komme hele det her regime med, at man har alle mulige afløsere kørende, til livs.
Det behøver jo ikke bare, og det ved hr. Kim Christiansen lige så godt som mig, være udenlandske chauffører, der ligger og udfører social dumping.
Det ved vi udmærket godt.
Og når ansættelsesforholdene er uklare, er der også uklarhed om, hvad der køres efter, hvilken overenskomst der køres efter.
Det sker i et samspil mellem vognmænd og chauffører, og der mener jeg i hvert fald, at lovforslaget trods alt tager højde for en del af det der.
Kim Christiansen (DF), 2015-04-16:
Så må jeg prøve at se, om jeg kan udtrykke mig lidt mere klart.
Dansk Folkeparti vil gerne være med til at bekæmpe, at vi har lettiske, rumænske og bulgarske chauffører kørende rundt i Danmark i danske lastbiler til 40-50 kr. i timen.
Det gør det her forslag op med.
Der er vi enige i lovforslagets intentioner.
Men vi synes, det er et problem, at man også gør det mere problematisk for danske virksomheder, og det er det, vi gerne vil have belyst.
Det må være muligt at sige, at når det er virksomheder, der er indregistreret i Danmark og kører under den danske godskørselslov, så kan man godt låne chauffører af hinanden, for der har vi godskørselslovens § 6, og der kører man jo altså på danske løn- og arbejdsvilkår.
Så det kan jeg ikke se hvorfor vi skal forbyde.
Men i forhold til at vi har udlændinge, som bliver udlånt fra udenlandske selskaber til at ligge og køre i Danmark, er vi helt enige i lovforslagets intentioner.
Henning Hyllested (EL), 2015-04-16:
Det er sådan set lidt i forlængelse af det allersidste, som hr. Kim Christiansen sagde.
Det er selvfølgelig i orden, at man under udvalgsarbejdet prøver at spørge sig frem til det, men man plejer jo sådan nogenlunde at kunne lytte sig frem til ved en førstebehandling, hvordan folk er indstillet.
Jeg kan sagtens høre og forstå, at man kan være bekymret.
Det her lovforslag er jo et forsøg på at komme den såkaldte Kim Johansen-finte til livs, og alt andet lige er vi vel enige om – men det vil jeg da gerne høre om vi er – at det formål opfylder det her lovforslag.
Det må vel være det alt væsentlige.
Udlån mellem danske virksomheder, ja, men så er vi jo allerede ude der, hvor vi siger, at vi ikke har styr på det.
Hvem er det lige, der ligger og kører her og dér og alle vegne?
Og der er det jo netop store, store vognmandsfirmaer som bl.a. Kim Johansens, som har nogle helt andre muligheder der, som vi skal til livs.
Kim Christiansen (DF), 2015-04-16:
Det er ingen hemmelighed, at Dansk Folkeparti ønsker et opgør med social dumping.
Om det her lovforslag så hundrede procent lægger op til det, ved jeg ikke; det gør det muligvis i forhold til nogle kreative løsninger, som i hvert fald nogle store vognmandsfirmaer har udøvet.
Man har måske ikke lige en heltidsstilling i øjeblikket, fordi der også er sæsonudsving osv., og så er det jo altså godt, at man måske kan deles om en chauffør.
Så det vil vi selvfølgelig spørge lidt ind til i udvalgsbehandlingen.
Så ser jeg altså i forbindelse med udlån mellem danske virksomheder, som er omfattet af godskørselsloven, ikke noget problem i, at et par jyske vognmandsvirksomheder kan låne nogle chauffører af hinanden, alt efter om der er sæsonudsving og sådan noget.
Så vi vil selvfølgelig have belyst, om man kan lave nogle undtagelser for danske virksomheder og så også i forhold til busvirksomheder.
Ellers er vi meget enige i intentionerne i forslaget i forhold til at bekæmpe social dumping.
Rasmus Prehn (S), 2015-04-16:
Fra socialdemokratisk side er vi rigtig glade over det her forslag, som jo er en udmøntning af finanslovsaftalen, hvor vi var mange gode partier, der gik sammen om at sikre, at vi skal have ordentlige, overenskomstdækkede vilkår for vores chauffører, der kører gods.
Det er overordentlig positivt, at vi sætter ind med en vifte af forslag, som på forskellige områder kan sikre, at den form for systematisering og udnyttelse af reglerne, som der har været, bliver stoppet effektivt.
Vi er også fra socialdemokratisk side glade for at høre den tilbagemelding, vi har fået fra bl.a. fagbevægelsen, som er positiv over for de virkemidler, vi lægger frem her.
Det, der lægges an til, er jo, at det er de gældende danske overenskomstregler, der skal gælde på godsområdet, at der bliver bedre muligheder for at tjekke op på det her, at man, som der også blev nævnt tidligere, får stoppet det her udlån af vikarer, som kan være i strid med EU-regler, og endelig at der bliver bedre muligheder for at trække en godskørselstilladelse tilbage, hvis det er sådan, at de her spilleregler ikke bliver overholdt.
Så der bliver meget mere konsekvens på det her område, og det wild west, der har været et stort problem for hele godskørselsbranchen, bliver stoppet ret så effektivt med det her forslag.
Så som socialdemokratisk transportordfører er jeg glad for, at vi nu sikrer bedre muligheder for at overholde danske løn- og arbejdsvilkår på landevejene, når det er, der bliver kørt gods.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-04-16:
Ja, det princip er vi enige i.
For dansk indregistrerede lastbiler, der kører i Danmark, skal det være således, at chaufføren får en overenskomstmæssig løn, således at der er lige konkurrencevilkår.
Det her er bare et helt forkert virkemiddel.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-16:
Jeg er sådan set enig med Venstres ordfører i, at der er punkter i den danske virkelighed, hvor vi overimplementerer EU-regler.
Det er jeg enig i.
Jeg tror dog, at i denne sag er det, der bliver sagt fra ministeriets side, korrekt, så det er min konklusion på det aspekt.
Men jeg vil som mit andet spørgsmål spørge: Har jeg forstået ordføreren rigtigt, nemlig at Venstre, for så vidt angår målsætningen om, at i dansk indregistrerede lastvogne skal der sidde chauffører, som ved kørsel på dansk område også får løn efter de kollektive overenskomster, er enig i det princip?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-04-16:
Det argument anerkender vi ikke.
Der er jo en generel tendens til her i Danmark, at vi overimplementerer, når der er nogle regelsæt fra EU, og her er et eksempel på, at man anlægger en vurdering, for når man nærlæser lovforslagets bemærkninger, kan man se, at der nemlig bruges ordet vurdering.
Det er altså noget, man vurderer, nemlig at det her er man nødt til at indføre.
Men når man så ser på nogle af høringssvarene, hvor der argumenteres godt og grundigt for, at det her ikke er i strid med EU-reglerne, så vælger jeg altså at lægge det til grund for vores opfattelse her, og jeg vælger at lægge det til grund, at en afskaffelse af udlånsordningen i den grad vil ramme danske vognmænd, og det synes jeg slet ikke kan være vores opgave herinde på Christiansborg.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-16:
Nu er jeg ikke jurist, og jura er en meget indviklet ting, synes jeg, men det, som jeg har forstået på Transportministeriets jurister, er, at den eksisterende udlånsordning er i strid med EU's regler.
Og det, der f.eks. står i høringsnotatet, er, at chaufførudlånsordningen alene gælder for dansketablerede virksomheder, og så er der tale om en direkte diskrimination, som ikke er i overensstemmelse med EU's regler, altså at udenlandske vognmænd ikke har den samme mulighed i udlånsordningen som danske virksomheder.
Så jeg opfatter det sådan, at hvad angår det her aspekt, er vi egentlig et andet sted henne i forhold til det, som Venstres ordfører siger, og jeg vil derfor gerne spørge, om Venstres ordfører anerkender argumentet om, at udlånsordningen er i strid med EU's regler.