runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-03-15:
Jeg synes, det er fantastisk, at ministeren har tilegnet sig den holdning.
Den her lov har jo eksisteret i længere tid, så det undrer mig, at De Radikale ikke er kommet med det noget før.
Men det, jeg ledte efter svar på, og som jeg ikke fik svar på af ministeren, er: Hvor meget vil skilsmisseantallet stige?
Vi kan jo klart se i lovforslaget, at der står, at det forventes, at antallet af separationer vil falde med 10 pct.
Det vil med andre ord sige, at de vil blive lagt oven i, og dermed vil skilsmisseprocenten stige med 10 pct., men jeg tror, at det vil blive meget mere.
Hvad er en ministerens forventning til, hvor meget antallet af skilsmisser vil stige?
Margrethe Vestager (RV), 2013-03-15:
Det tror jeg afhænger helt af, hvad danske ægtepar gerne vil.
Jeg kunne høre på debatten i dag, at fru Mette Hjermind Dencker og jeg ser helt forskelligt på det her spørgsmål.
Jeg har meget stor respekt for, at mennesker, som gerne vil skilles, har tænkt sig om og truffet en beslutning om, at de gerne vil skilles, og jeg finder det helt uacceptabelt, at der skal være det pilleri i privatlivet, hvor man skal stille med særlige grunde, hvis man gerne vil skilles med det samme.
Det er ud fra et liberalt synspunkt og et respektfuldt synspunkt om, at folk, der i øvrigt træffer meget vidtgående beslutninger i deres liv om at blive gift, få børn og flytte, også kan træffe beslutningen om, hvorvidt de vil skilles eller ej.
Finn Sørensen (EL), 2013-03-15:
Det er selvfølgelig et svar på spørgsmålet.
Det skal jeg ikke bestride.
Jeg synes ikke, det er tilfredsstillende.
Når det alligevel, som det er i dag, er Ankestyrelsen, der afgør, om en sag er principiel, må det da være en styrkelse, at det med det samme afklares, hvilke sager der er principielle, så man ikke skal afvente, at det først har været igennem det sociale nævn og beskæftigelsesankenævnet.
Så jeg kan ikke forstå, at det skulle være en begrænsning, at man tidligere i processen, nemlig med det samme, får afklaret, om der er tale om en principiel sag eller om en rutinesag eller administrativ sag.
Det er jo den samme myndighed, der skal afgøre det, som det er i dag.
Karin Nødgaard (DF), 2013-03-15:
Her er så vores forskellige opfattelser af forslaget.
Jeg lægger vægt på, og jeg vil gerne gentage det, at jeg faktisk ser den samme bekymring hos flere af de høringsparter, der har indgivet høringssvar.
Det er altså bekymrende, at det står sådan i fremsættelsestalen til det her lovforslag.
Jeg synes også, at vi med hensyn til det, som hr. Finn Sørensen er inde på om de administrative afgørelser, kan diskutere – nu kan vi så ikke nå at gøre det her – hele forholdet omkring lægmandsfunktionen osv., som også bliver reduceret.
Finn Sørensen (EL), 2013-03-15:
Det er bestemt en stor fordel, som jeg tror at mange borgere vil sætte pris på.
Hvad angår lægmandssystemet, har jeg selvfølgelig også i min ordførertale givet den indrømmelse, for det er virkeligheden, og den skal man altid forholde sig til, at der sker en væsentlig reduktion i antallet af de sager, hvor lægmændene er med.
Til gengæld sker der en forøgelse af lægmændenes indflydelse på, om man så må sige, det strategiske, principielle og generelle plan i udvælgelsen af principielle sager og i Ankestyrelsens praksis.
Det er et klart fremskridt, og det er selvfølgelig et produkt af den ændrede struktur.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-03-15:
For vi har en lang stribe af forslag, hvor vi sænker skatter og afgifter, hvorimod hr. Jan E. Jørgensens parti har været med til energiafgifter osv., som pålægger almindelige borgere store udgifter; der har vi forslag, der går i præcis den anden retning.
Så den samlede politik for Liberal Alliance vil altid være at sænke skatter og afgifter.
For os er det her en lille tidsel i den her pakke, men vi har set på helheden i pakken, og derfor står vi inde for forslaget.
Benedikte Kiær (KF), 2013-03-15:
Det ser jeg som tegn på, at man må have fortrudt det her lovforslag, når man ikke engang aktivt virkelig vil gå ind at bakke op om det og forsvare det.
Det der med bare at henvise til, at man har forsvaret af det, har sagt det og ikke vil sige mere, synes jeg simpelt hen er for tyndt.
Ordføreren sagde i sin ordførertale, at man skulle give det chance.
Det, der kommer til at ske her, er en total omlægning af den måde, som klagesystemet er indrettet på i dag, og af den måde, man kan klage på.
Det, som nogle af høringssvarene peger på, er netop det her med lægmandsfunktionen.
Ordføreren kom selv ind på det i sin ordførertale ved at sige, at der sker en reduktion, men hvis man tager høringssvaret fra Danske Handicaporganisationer, kan man se, at de siger, at der vil ske en væsentlig reduktion, nemlig fra ca. 20 pct. af sagerne til omkring 3-4 pct. af sagerne.
Finn Sørensen (EL), 2013-03-15:
Jeg tror, at det er fremgået af den energi, som jeg argumenterer med, at der vist ikke er nogen fortrydelse at spore i stemmeføringen.
Det er der heller ikke.
Og jeg har sådan set svaret på det spørgsmål, som ordføreren stiller.
Det har jeg gjort både i min ordførertale og i mit svar til en tidligere spørger.
Så jeg har ikke noget at tilføje.
Benedikte Kiær (KF), 2013-03-15:
Jeg er helt overrasket over de ting, jeg hører fra Enhedslisten – altså ord som, at de her aktører, der er kommet med høringssvar til det her lovforslag, ikke forholder sig til virkeligheden, som den er i dag, at de foretager en fejlkobling.
Der må ifølge Enhedslistens ordfører virkelig være mange, som totalt har misforstået det her lovforslag.
Eller kunne det måske være, at Enhedslisten her har begået lidt af en brøler?
Jeg tror da helt klart, at de aktører, som har indsendt høringssvar, og som er kommet med deres bemærkninger til det her lovforslag, fuldstændig har fingeren på pulsen.
Der er faktisk nogle af dem, der sidder i f.eks. de sociale nævn og er med som lægmænd.
Lad os nu være helt ærlige og have hånden på hjertet og alt det der: Fortryder Enhedslisten ikke lidt, at de er med i den her aftale, især når Enhedslisten har set de mange kritiske høringssvar, eller mener Enhedslisten, at de slet ikke har forstået virkelighedens verden?
Finn Sørensen (EL), 2013-03-15:
Jamen borgerne har jo alle muligheder for at klage.
Det ændres der ikke på med det her forslag.
Det handler om klagestrukturen.
Der sker jo ingen begrænsning i borgernes muligheder for at klage over afgørelser, det gør der ikke.
Altså, man laver jo en kobling mellem nogle ting, som ikke hænger sammen.
Man kobler nemlig borgernes muligheder for at klage og sikkerheden for, at deres sag får en ordentlig behandling, sammen med et helt formalistisk princip om, hvor mange klageinstanser der skal være.
Jeg må desværre sige også til alle vores gode venner i de her organisationer, at de foretager den samme fejlkobling.
Jeg skal ikke sige, hvordan den er opstået, men den kan muligvis være opstået, fordi man måske ikke forholder sig helt konkret til, hvad virkeligheden er i dag.
Og det er jo det, man må gøre, når man kigger på et lovforslag.
Ændrer det virkeligheden og i hvilken retning?
Og når det drejer sig om antallet af klageinstanser, ændrer det faktisk ikke virkeligheden, fordi virkeligheden er sådan, at der kun er en.
Det er Ankestyrelsen, der tager stilling til, hvilke sager der er principielle.
Karin Nødgaard (DF), 2013-03-15:
Det er også fint nok, hvis ordføreren mener det.
Men hvis ordføreren så skal være helt ærlig, og det håber jeg at ordføreren er, er Enhedslisten så egentlig interesseret i, at der skulle være en klageinstans ekstra i forhold til det, der er i dag, hvis nu Enhedslisten har ret i, at der også i dag kun er en?
Jeg ved jo, at Enhedslisten gennem længere tid har været meget optaget af at det.
Vi har også haft en høring i udvalget på initiativ af hr. Finn Sørensen, han talte i hvert fald meget for det, og jeg ved, at der kommer et beslutningsforslag, og der kommer, så vidt jeg ved, også en forespørgsel på området.
Finn Sørensen (EL), 2013-03-15:
Men jeg må jo bare sige, hvilket også fremgår, at jeg simpelt hen ikke er enig i den kritik, for virkelighedens verden er sådan, at der kun er en klageinstans i dag.
Derfor kan man jo ikke komme og sige, at det så er en forringelse, der sker her.
Tværtimod – og det har jeg også fremhævet i min ordførertale – er der altså nogle forbedringer i systemet, som de organisationer så ikke lader sig overbevise om.
Det er der ikke så meget at gøre ved.
Men jeg har svaret på den kritik i mit indlæg.
Karin Nødgaard (DF), 2013-03-15:
Der er jo meget debat om hundene, og der findes mange forskellige typer af hunde.
Jeg vil egentlig godt høre: Er det ikke en voldsom kritik af det her forslag, når nogle organisationer, som jeg ved at ordføreren normalt lytter temmelig meget til, f.eks. Rådet for Socialt Udsatte, siger, at det giver rådet anledning til bekymring for borgernes retssikkerhed, når et klagesystem får en klageinstans mindre, og at det svækker retssikkerheden for den enkelte borger?
Danske handicaporganisationer siger, at de foreslåede ændringer i klagesystemet på beskæftigelsesområdet og det sociale område betyder, at der fremover kun vil være en klageinstans for borgerne, der har brug for at klage over kommunale afgørelser.
Det sidste, som jeg har valgt at tage med, er fra Ældre Sagen, som også siger, at der fremover kun vil være en myndighed, der ser den enkelte klagesag, hvilket vil betyde en forringet retssikkerhed for borgeren.
Giver det ikke stof til eftertanke hos hr. Finn Sørensen?
Anne Baastrup (SF), 2013-03-15:
I sidste årtusinde kom der fra et tidligere institut, SFI, en rapport, der hed »En lov – 14 nævn«, og den påviste, at vi havde meget, meget forskellig praksis landet over.
Siden da tror jeg at de skiftende regeringers socialministre og velfærdsministre, og hvad de nu har heddet, har forsøgt at prøve at samle praksis på en sådan måde, at vi i det her relativt lille land kan have en bestemt fortolkning af dansk socialret.
Derfor tror jeg, at de forskellige ordførere, der nu er lidt i tvivl, formentlig senere vil blive ganske tilfredse.
Noget andet, som jeg også oplever meget, når jeg sidder som socialordfører, især som handicapordfører, er, at mennesker oplever, at kommunerne anker afgørelser fra de sociale nævn med den konsekvens, at den afgørelse, som Ankestyrelsen så efterfølgende lander på, trækker tidspunktet for den ydelse, som den pågældende borger skulle have, ud.
Det virker for den enkelte borger ikke specielt retssikkerhedsmæssigt forsvarligt, at kommunerne kan anke en afgørelse fra det sociale nævn.
Derfor tror jeg, at vi i løbet af relativt kort tid vil kunne se, at den enkelte borger får en afgørelse relativt hurtigt, og at den afgørelse er endelig.
Det tror jeg vil give den enkelte borger oplevelsen af en betydelig retssikkerhed.
Så jeg tror, at de ordførere, som på nuværende tidspunkt er lidt usikre på, om det her er vejen frem, om 1-2 år vil kunne se, at det her er vejen.
Vi får nogle velkvalificerede sagsbehandlere i Ankestyrelsen, der får det der brede overblik.
Vi får via lægmandsinstitutionen mulighed for, at lægmændene får indblik i, hvilke forskellige typer sager der er, hvordan praksis ser ud, og i ny lovgivning.
De får mulighed for at anlægge nogle linjer.
Så samlet set er det en forenkling, som giver borgerne retssikkerhed, og som giver lægmandsinstitutionen i Ankestyrelsen en høj grad af indsigt i, hvad der skal til, for at vi træffer de rigtige afgørelser.
Så der er fuld opbakning fra SF's side.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-03-15:
Det her lovforslag har til formål at udmønte den aftale fra den 9. november om en ny struktur for statsforvaltningerne, som regeringen, Enhedslisten og Liberal Alliance har indgået for at skabe en samlet og holdbar løsning for statsforvaltningerne.
Der er redegjort for lovforslagets indhold af den socialdemokratiske ordfører og sådan set også af de to andre ordførere, men for Radikale Venstre er det essentielt at understrege, at den reducering, der sker i det sociale klagesystem, sker på en måde, der ikke forringer klageadgangen.
Sådan er det, fordi der fortsat vil være en opdeling mellem administrative sager og principielle sager, blot begge i første instans.
Der vil samtidig være mulighed for at revisitere administrative sager til en principiel behandling, og det foreslås desuden, at der også skal være medvirken af beskikkede medlemmer ved behandlingen i Ankestyrelsen i et antal sager, som netop ikke er principielle.
Det er ligeledes vigtigt for Radikale Venstre, at det sker på en måde, der sikrer en mere ensartet og bedre sagsbehandling landet over, ved at klagebehandlingen samles et sted frem for i hver af de fem statsforvaltninger.
Netop det er jo også en del af den samlede aftale om statsforvaltningerne, som netop baserer sig på det element generelt set.
Derfor kan Radikale Venstre støtte begge de to ting og dermed bakke op om det samlede lovforslag.
Tak for ordet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-03-15:
Jeg vil gerne høre ministeren helt konkret: Hvor meget regner ministeren med at antallet af skilsmisser vil stige?
Karin Nødgaard (DF), 2013-03-15:
Jeg forventede næsten, at hr. Finn Sørensen ville stille spørgsmålet, og derfor valgte jeg faktisk også at tage forslaget med op.
Herved reduceres klagesystemet med en instans«.
Det synes jeg jo egentlig bekræfter, hvad jeg har sagt i min ordførertale, og det må også være svaret på spørgsmålet.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-03-15:
Nu er en brugerbetaling jo præcis en brugerbetaling, når man bruger den offentlige myndighed.
Derfor er det jo ikke nogen udgift for dem, der ikke bruger det.
Det går jeg ud fra vi er helt enige om, og det vil sige, at når man søger den her ydelse, betaler man for det.
Hvis det er en politik, som Venstre ikke kan forlige sig med, så synes jeg, det er fantastisk.
Så er det i hvert fald noget nyt.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-03-15:
Så svaret er, at man går ind for en brugerbetaling uden samtidig at have sikret sig, at man får en nedsættelse et andet sted.
Det vil sige, at man har leveret en brugerbetaling – en øget udgift for borgerne – uden at få en kompensation.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-03-15:
Det er ikke lykkedes at få med i det her lovforslag.
Her er alene tale om brugerbetaling.
Jeg peger bare på, at i den stribe af forslag, som Liberal Alliance peger på, vil der være fin kompensation for det.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-03-15:
For jeg hørte før, at ordføreren sagde: Vi går ind for brugerbetaling, hvis der samtidig finder en kompensation sted på et andet område, sådan så den samlede udgift ikke stiger.
Så vil jeg bare høre: Hvor er det, kompensationen er for den her brugerbetaling, som Liberal Alliance jo er med til at indføre?
Altså helt konkret: Hvor er der sparet?
Hvor er forliget med regeringen om det?
Morten Marinus (DF), 2013-03-15:
Jeg kan forstå på ordføreren, at Liberal Alliance går ind for øget brugerbetaling på forskellige områder her i Danmark.
Så er det jo måske – når vi har den her debat om brugerbetaling for skilsmisse – en god anledning til at spørge, om LA også går ind for brugerbetaling, når man indgår ægteskab.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-03-15:
Jeg synes, det er værd at understrege, at der overhovedet ikke er tale om nogen skatte- og afgiftsstigning i det her forslag.
Der er tale om brugerbetaling på en ydelse, sådan at man, når man søger den hjælp, den ydelse hos en offentlig myndighed, så betaler for den.
Og vi har faktisk jævnligt peget på, at det er helt rimeligt at betale for den belastning, man påfører det offentlige i sådan en sag.
Så det er jo en helt anden sag at diskutere.
Derfor er det fejlagtigt, når den konservative ordfører benævner det som en skatte- og afgiftsstigning.
Det er en brugerbetaling på en ydelse, som kun dem, der bruger den ydelse, kommer til at betale, og det er noget ganske andet.
Vi har faktisk peget på, at der sagtens kunne være masser af områder her i Danmark, hvor det kunne indføres, og at det ville være en god måde at administrere den offentlige sektor på, som vi forhåbentlig kan blive enige om er blevet meget stor og meget voldsom, og som bliver større og større, desto flere gratisydelser vi har.
Det har vi understreget gang på gang, og det er vi klar til at gøre noget ved.
Mike Legarth (KF), 2013-03-15:
Ja, altså, Liberal Alliance har jo kopieret det, Det Konservative Folkeparti har sagt i meget lang tid, i mange år, nemlig at det vil være en god idé at indføre brugerbetaling, men vi har altid sagt, at det samlet set skal gøres, ved at der så er andre ting, der bliver billigere, altså at rådighedsbeløbet bliver større, sådan at borgerne ikke skal opleve, at rådighedsbeløbet bliver mindre.
Men lige nøjagtig den der helt afgørende del af det har Liberal Alliance jo svigtet her, den er ikke med.
Der bliver ikke givet nogen andre steder, der bliver ikke lempet, der bliver ikke minimeret andre udgifter, så man har kvit og frit accepteret en skattestigning.
Så har vi jo også hørt Liberal Alliance sige, at man vil finde pengene ved at gøre dit og dat, skaffe pengene, når man skulle finde finansiering, eksempelvis i den offentlige sektor, hvilket vi jo sådan overordnet set er enige om.
Er det her idealbilledet af, hvordan man vil skabe et provenu, nemlig ved at nedlægge en statslig forvaltning, i det her tilfælde i Ribe; altså, er det et glansbillede, et idealbillede for Liberal Alliance og hr. Leif Mikkelsen, at her gør man det, når der ingen gevinst er at hente på økonomien og ingen faglig gevinst?
Nu kan jeg forstå, at hr. Leif Mikkelsen synes, det er sognerådspolitik, og det må da godt nok siges at være en underlig betragtning, for her ser vi, at folk mister deres arbejde et sted i landet, og det skal vi da tage alvorligt herinde.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-03-15:
Nu skal vi jo lige holde styr på begreberne.
Det her er ikke en skatteog afgiftsstigning, det er brugerbetaling.
Hvis man får den ydelse fra den offentlige sektor, betaler man for den.
Vi peger faktisk jævnligt på det hensigtsmæssige i i øget grad at få indført brugerbetaling på en række ydelser, som ville påvirke adfærden og forbruget af dem.
Og derfor er vi sådan set parat til i en række sammenhænge at arbejde mere med brugerbetaling, under forudsætning af at man så får sænket skatter og afgifter.
Mike Legarth (KF), 2013-03-15:
Det er jo interessant at høre Liberal Alliance nu sige, at det kunne man ikke selv have fundet på, at det ikke er en blomst fra Liberal Alliances have, men at det er nogle andre, der har fundet på det.
Og nu tager man så ansvaret for det, nu er man en del af det at gøre det dyrere at være dansker ved at hæve afgifter og gebyrer.
Det er værd lige at hæfte sig ved, for hver gang vi andre har deltaget i noget, hvor vi har kigget på de her forhold, så har vi jo set Liberal Alliance gå på talerstolen og fortælle, hvor forkasteligt og fuldstændig forkert det er, når det er sket tidligere. Så det er en ny politisk linje, som Liberal Alliance her lægger for dagen, nemlig at øge skattetrykket, om man så må sige – måske ikke teknisk set, men omkostningsmæssigt i hvert fald, ikke?
Nu nævnte hr. Leif Mikkelsen jo selv energiforliget, hvor Liberal Alliance har været ude at sige, at nu ser man, at Det Konservative Folkeparti medvirker til at lægge afgifter på sankebrænde, altså brænde ude fra skovbunden.
Nej, det har vi aldrig gjort.
Det er spin, misinformation, løgn og latin.
Det er derfor, når vi er her, at vi lige tillader os at forholde os til det, der nu bliver sagt: Det er en ændring af det, vi har set fra Liberal Alliances side.
Det her er at gå imod den linje, som vi tidligere har set hos Liberal Alliance.
Vi er ærgerlige over, at vi i den her sammenhæng ikke kunne holde sammen om det problem, nemlig at sænke og fastholde udgifterne i den størrelsesorden, de har, samlet set.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-03-15:
Jeg kan konstatere, at vi skal være med til mange af den her slags forslag, inden vi overhaler Venstre med hensyn til at gøre det dyrere at være dansker – i den række af forlig, der er indgået her i den senere tid, om en stribe af afgiftsstigninger for borgere.
Så der er lang vej endnu, inden vi overhaler Venstre.
Jeg har understreget, at vi har vurderet det her forslag i sin helhed og faktisk føler, at det på en række følsomme, menneskelige områder er vigtigt at få den her struktur gennemført for at yde den optimale service for borgere.
Og så er der den her lille sideulempe – det erkender vi fuldstændig blankt er en ulempe, som vi ikke ville have fundet på af os selv, men som er en del af pakken.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-03-15:
Nu handler politik jo ikke om, hvad man foreslår, fremsætter af beslutningsforslag og skriver af debatindlæg.
Det handler om, hvad man får gennemført, og hvad man vedtager af politik her i salen.
Og jeg kan konstatere, at Liberal Alliance nu er med til at vedtage et forslag – lægger de nødvendige stemmer til – at det bliver dyrere at være dansker.
Og man har ikke stillet som betingelse for at stemme ja, at der så samtidig blev sænket nogle andre afgifter, sådan at det ikke blev dyrere at være dansker.
Altså, Liberal Alliance medvirker her til, at det bliver dyrere at være dansker.
Så resultatet er altså, at det bliver dyrere at være dansker.
Og det ved ordføreren jo desværre godt.
Finn Sørensen (EL), 2013-03-15:
Tak, og tak til ordføreren, og også tak for, synes jeg, en nuanceret tilgang til det, hvor ordføreren godt kan se, at der også er nogle fordele i forslaget.
Sådan har vi det jo også på den anden side.
Vi kan da godt se, at det ikke er alle dele af det her forslag, der er lige gode.
Sådan er det jo, når man laver en administrativ løsning, så vil det jo næsten være umuligt at komme i en situation, hvor alle klapper i deres små hænder hele vejen rundt.
Jeg synes, at jeg hørte, at ordføreren, da ordføreren stillede et spørgsmål tidligere i behandlingen her, faktisk var tilhænger af en enhedsforvaltning.
Det kan være, at jeg har misforstået det, men hvis ordføreren er tilhænger af det, hvordan skulle man så lave en enhedsforvaltning uden at gøre det efter de principper, som ligger i det her forslag, for i en enhedsforvaltning ligger jo, at der er en myndighed, der forvalter det hele, og så har den en række underafdelinger og centre, hvor man så forsøger at udnytte ressourcerne mere optimalt, end man kan i det nuværende system.
Så hvordan skulle man gøre det, hvis man ikke gjorde det som foreslået her?
Mike Legarth (KF), 2013-03-15:
Med hensyn til debatten om Ribe vil jeg gerne spørge ministeren om noget.
Jeg skal måske starte med at sige, at jeg er helt udmærket klar over, hvad ministerens og hvad embedsværkets beregning viser, altså at der er den her besparelse på mellem 1,5 og 2 mio. kr.
Den er helt accepteret i forhold til det.
Jeg siger så bare, at erfaringen og historikken viser, at det ikke er sikkert, at den besparelse vil slå igennem.
Vi har jo set mange gange, at når vi er nede i så relativt små beløb, er det ikke sikkert, at den besparelse kan realiseres.
Og der er det, jeg siger: Det synes jeg ikke er værd at tage med.
Men jeg forstår ikke rigtig ministerens holdning til det.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvis nu der ikke havde været en besparelse, altså hvis det i excelarket havde vist sig, at det havde kostet 500.000 kr. at lave den her omstrukturering, skulle man så have gjort det alligevel?