runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Jamen det er jo pudsigt, at når det handler om folkeafstemninger om EU, skal folkeafstemninger altid handle om, hvorvidt vi vil have mere EU.
Vi har f.eks. fra Dansk Folkepartis side foreslået, at man kunne sende Schengensamarbejdet til folkeafstemning, men det vil man sandelig ikke sende til folkeafstemning.
Det, det lyder som om for mig, er, at når danskerne skal til folkeafstemning om EU, skal de hver gang spørges, om de vil have mere EU.
Jeg mener ikke, danskerne skal blive ved med at blive spurgt om det her.
Danskerne blev spurgt om de her ting i 1992 og i 1993, og da svarede danskerne så, som danskerne gjorde, og jeg mener ikke, der er noget behov for at spørge igen.
Man skal huske på, at hvis man vedtog det her, hvis det rent faktisk blev virkelighed, så ville Danmark få endnu flere asylansøgere til landet.
Det ville koste rigtig mange flere penge.
Og jeg er klar over, at hr. Uffe Elbæk i dag bærer en trøje, som der står generøsitet på, og jeg må bare sige, at det vil der også blive behov for, hvis det er sådan, at man vedtager det forslag her.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Siger ordføreren hermed, at verdenssituationen og den politiske situation ikke kan have ændret sig siden 1992?
Altså, tingene forandrer sig, verden forandrer sig, og det gør situationen omkring flygtninge- og asylspørgsmålet også.
Og ja, i den situation, vi står i i dag, mener Alternativet at vi skal løse det fælles, fordi det er et fælles problem.
Men mener ordføreren virkelig, at man aldrig nogen sinde igen kan spørge om nogle ting, som der er blevet spurgt om for så mange år siden?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Jeg mener, at man skal være meget tilbageholdende med at stille de samme spørgsmål, indtil man får det svar, man gerne vil have, for det undergraver jo befolkningens tillid til politikerne, hvis politikerne bare bliver ved sådan af ren plagsomhed at spørge og spørge, indtil de får det svar, de gerne vil have befolkningen skal give dem.
Så jeg mener, man skal være meget varsom med at stille de samme spørgsmål igen og igen.
Nu er det her jo ikke den eneste folkeafstemning, vi har haft i Danmark siden 1993.
Der har været andre, og det, der har været karakteristisk for de afstemninger, har jo været, at der har været nogle, hvor danskerne har sagt ja, men der har også været nogle, hvor danskerne har sagt nej, og der må man bare sige, at i forhold til det, vi diskuterede tidligere, nemlig retsforbeholdet, er det da klart, at vi ikke ser noget grundlag for at holde en folkeafstemning, for vi ønsker en parallelaftale i forhold til Europol, og det er det, vi ganske enkelt ønsker.
Så vi ser ikke behovet for at holde en folkeafstemning om det spørgsmål.
Men jeg vil da glæde mig til, hvis hr. Morten Løkkegaard kan overtale sin folketingsgruppe i Venstre til at gennemføre en folkeafstemning om f.eks. Schengen.
Det er danskerne jo aldrig blevet spurgt om.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
[Lydudfald]
... Dansk Folkeparti vil altså gerne have en folkeafstemning, når det gælder Schengen.
Så det der synspunkt om, at man ikke må spørge til de samme områder, holder jo så ikke.
Vi ønsker ikke en folkeafstemning om Schengen, men det er jo et validt politisk synspunkt.
Er det Dansk Folkepartis principielle holdning, at man ikke kan spørge, hvis befolkningen har svaret en gang?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Nu er danskerne jo aldrig blevet spurgt om Schengen, så derfor ville det måske være på sin plads at spørge danskerne en enkelt gang om det, men jeg kunne jo også omvendt spørge hr. Morten Løkkegaard: Hvor mange gange skal danskerne sige nej til euroen, før Venstre holder op med at ville spørge danskerne om det?
Nu kan jeg forstå, at finansministeren har sagt, at kommer der et ja ved den her afstemning den 3. december, skal vi regne med at skulle stemme om euroen.
Danskerne har jo sådan set en del gange svaret på, hvad danskerne mener om det, men det ser ikke ud til at gøre, at Venstre vil afholde sig fra at spørge danskerne igen.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Ja, dagen er jo fremskreden, så jeg skal prøve at fatte mig i korthed – ikke mindst fordi udenrigsministeren jo også har været oppe at tilkendegive, hvad holdningen er fra regeringens side, og ikke overraskende er vi jo i Venstre fuldstændig enige i den.
Men i modsætning til den tidligere ordfører vil vi godt i Venstre anerkende og er vi enige med Alternativet i, at flygtningeproblematikken er en historisk stor opgave, som man er nødt til at adressere med en vis seriøsitet.
Og det skal Alternativet i hvert fald have: at man prøver at tænke det seriøst.
Vi er så ikke enige i, at det kun kan ske ved dansk deltagelse i en fælles europæisk asyl- og indvandringspolitik.
Det ville jo være at underkende den indsats, som vi har ydet, yder og vil yde i fremtiden.
Ministeren har jo allerede været en del inde på indsatserne, men lad mig bare genopfriske et par stykker.
Altså, regeringen har jo besluttet at sætte 750 mio. kr. af til fælles europæiske løsninger, herunder en øremærkning til en stærkere indsats i Syrien og nabolandene.
Så der bliver jo taget en række initiativer i de her dage.
Vi var i 2014 det femtestørste modtagerland med hensyn til antallet af asylansøgere pr. indbygger, og det håber jeg også at Alternativet vil anerkende.
Vi er med andre ord som land med helt fremme, når det gælder om at tage både internationalt og europæisk ansvar.
Vi viser flaget, og det synes jeg godt vi kan være stolte over.
Det danske bidrag viser, at vi tager de fælles europæiske udfordringer alvorligt.
Det kan vi gøre – mener vi i Venstre – samtidig med at vi klart og tydeligt står fast på, at dansk udlændingepolitik skal fastlægges i Danmark.
Så derfor er vi imod at stemme for det her beslutningsforslag.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Nej, vi ønsker, at asyl- og udlændingepolitik fastlægges og bestemmes i Danmark.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
[Lydudfald]
... at man begynder at se på, hvornår vi eventuelt skulle deltage i et solidarisk og ansvarligt samarbejde om det her, som netop vedrører udfordringer, som hvert enkelt land ikke kan klare alene.
Måske skulle vi netop sammen med vores partnere se på: Hvornår er det ligesom, at vi skal begynde at indgå i det her samarbejde?
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Tak til ministeren.
Ministeren havde den pointe, at EU-Domstolen også fortolker parallelaftaler.
Ja, men det er jo Danmarks stilling i forhold til parallelaftaler kontra at have tilvalgt en retsakt, der er fundamentalt forskellig.
Det er jo det, der er det interessante.
En parallelaftale kan vi jo opsige; det kan vi ikke med en retsakt, som vi er en del af.
Der er vi til al evig tid underlagt den fortolkning, som Domstolen laver.
Og hvad det betyder, har vi jo set i det der charter om grundlæggende rettigheder, hvor noget, der var en paragraf om strejkeret, blev gjort til et forbud mod strejker.
Det var der nok ikke mange der havde kunnet læse ud af det.
Men det er relativt dramatiske ting, en domstol kan gøre.
Der er nok en pointe i, at den her diskussion handler meget om tillid.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Nu var der heldigvis ikke noget spørgsmål.
Så jeg tager det bare som en kommentar og udveksling af synspunkter, hvilket giver mig anledning til at sige et par ting.
Først og fremmest vil jeg sige, at det jo er sådan lidt ærgerligt for den kvalitative debat, at i stedet for at debattere noget, som vi rent faktisk skal stemme om, vælger hr. Søren Søndergaard at debattere strejkeretten, som vi ikke skal stemme om.
Altså, ærlig talt, når vi snakker om tillid og den politiske anseelse, kunne vi så ikke prøve at snakke om noget af det, vi skal stemme om, hr. Søren Søndergaard, i stedet for at snakke om noget af det, vi ikke skal stemme om?
For strejkeretten er ikke en del af det, der er på afstemningsbordet, det er det hverken i forhold til Europol eller nogen af de 22 retsakter, og det er det heller ikke, så vidt jeg husker i hovedet, i forhold til nogen af de 10 retsakter, vi fravælger; det er en helt anden del af EU-samarbejdet, som hr. Søren Søndergaard refererer til.
Så det ville faktisk være godt for den politiske agtelse, hvis vi kunne hjælpes ad og diskutere det, vi skal stemme om, i stedet for at diskutere det, vi ikke stemmer om.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Nu synes jeg faktisk, at vi fra Enhedslistens side har forsøgt at diskutere nogle af de konkrete retsakter, hvor vi nogle steder har påvist nogle fejl, vi så, og ovenikøbet har man fået mig til helt frivilligt fra Folketingets talerstol at sige, at der var nogle elementer, jeg synes var positive, jeg ville bare have, man skulle have en anden måde at indfri de elementer på.
Så altså, den kritik må være rettet mod nogle andre.
Men det nytter jo ikke noget, at man vil overgive retten til at træffe beslutninger om EU-samarbejdet til sig selv, væk fra befolkningen og give den til sig selv, og så sige, at vi ikke må diskutere, hvad der kan komme engang i fremtiden.
Det, der jo interesserer befolkningen, er, hvad man kan risikere, at den magt, som et politisk flertal får herinde, bliver brugt til.
Hvad kan man risikere, at den vil blive brugt til?
Og det er der, jeg siger: Det er nok et spørgsmål om tillid.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Det kan jeg godt forstå.
For det, vi skal deltage i, hvis vi siger ja, er jo en mere effektiv bekæmpelse af børnemishandling, af kvindehandel, af cybercrime, og det er et spørgsmål om, at vi gør det nemmere at håndhæve familieretslige afgørelser, så vi sikrer folk bedre, der er kommet i klemme enten i arvesager eller i familiemæssige sager som skilsmissesager, børnesager og tilsvarende sager.
Jeg kan så bare ikke forstå, at det, hr. Søren Søndergaard brugte som eksempel på det, var strejkeretten, som jo ikke er til diskussion her. Derfor har jeg bare den opfordring til alle: Lad os nu diskutere det, vi skal stemme om, så kan vi en anden dag diskutere det, vi ikke skal stemme om.
Christina Egelund (LA), 2015-10-20:
Tak for det.
Ministeren siger i sin tale, at han er uforstående over for vores bekymring ved at overlade det til Folketinget, eller Europaudvalget, at afgive suverænitet på Danmarks vegne og ser det som sådan et udtryk for manglende tillid til det kollegium, som Folketinget er.
Ministeren argumenterer så videre, at det da er bedre, at Folketinget tager stilling til, hvilke dele af det retslige samarbejde Danmark skal deltage i, end at EU's instanser gør det.
Men ministeren glemmer jo fuldstændig, at der findes andre beslutningsinstanser end Folketinget og EU, nemlig befolkningen.
Og derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Er ministeren slet ikke optaget af, at noget så essentielt som at afgive suverænitet bør være et spørgsmål, der kommer forbi borgerne?
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Og netop derfor er det jo, at vi skal have en folkeafstemning den 3. december.
Men jeg kunne godt tænke mig at vende spørgsmålet om, for hvis fru Christina Egelund og Liberal Alliance rigtig gerne ville sikre, at der på flere områder skulle være en folkeafstemning, ville det så ikke være en idé for Liberal Alliance at blive en del af aftalekredsen og vælge at fortolke den vetoret, der måtte være, på samme restriktive måde, som Venstre, Socialdemokratiet og Det Konservative Folkeparti har sagt at vi vil gøre det, hvis spørgsmålet om asyl- og indvandringspolitikken nogen sinde skulle blive aktuelt?
Så kunne fru Christina Egelund og Liberal Alliance egentlig ikke bare tage fat i det her på en helt anden måde og sige: Godt, så går vi ind og bliver en del af det, for så har vi en tilsvarende vetoret og kan forvalte den på samme måde som andre partier?
Christina Egelund (LA), 2015-10-20:
Jamen det er dejligt.
Er der nogle af de retsakter, som vi er uenige i at Danmark skal tiltræde?
Nej, det er der ikke, og det sagde jeg også i min ordførertale tidligere.
Og tak for invitationen til at indgå i aftalen.
Men når vi har valgt at stå uden for den aftale, er det, fordi vi ikke er enige i den procedure, der lægges op til at man skal anvende ved tiltrædelse af andre retsakter end dem, som er en del af aftalen.
Og det er jo sådan set den del af det, vi vender os imod.
For vi synes ikke, at det her med demokrati og folkeafstemninger er sådan en teoretisk ligegyldighed.
Vi synes faktisk, det er ret vigtigt.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Jamen jeg skal meddele, at vi Socialdemokrater ikke kan støtte forslaget.
Det er såmænd ikke, fordi vi ikke gerne diskuterer asyl- og indvandringspolitik, men det er ikke en del af den kommende EU-afstemning den 3. december, og det ønsker vi heller ikke at det bliver.
Desuden bakker vi op om statsministerens udmeldinger på området om en afstemning om deltagelse i den fælles asyl- og indvandringspolitik.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Jamen tak til ordføreren for den korte bemærkning.
Jeg kan så forstå, at man ønsker en afstemning om asyl- og flygtningepolitik på et tidspunkt.
Er der nogen snak om, hvornår det skulle være?
Jeg synes, at ordføreren sagde, at man ønsker en afstemning senere.
Trine Bramsen (S), 2015-10-20:
Nej, det er ikke noget, vi har planer om at danskerne skal stemme om.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Jamen så kan det være, at Alternativet skulle invitere DF på et glas hvidvin på et tidspunkt.
Her foreslår vi så den første.
Det, jeg gerne lige vil høre ordføreren om, er i forhold til det her med, at man jo nu i den her gruppe af partier har besluttet at sige, at det her holder vi uden for; det er ikke en del af folkeafstemningen nu, for det holder vi ude.
Men mener ordføreren ikke, at det måske kunne være en idé at spørge, om ikke det skal med til afstemning?
Så kan danskerne også tage beslutning om det den 3. december.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Man har jo forsøgt med frivillige aftaler.
Det har man forsøgt med.
Og det viste sig jo, at der var en række lande, der ikke ville være med til det.
Og den argumentation, som jeg hørte vedrørende protesterne, er som taget ud af munden på Dansk Folkeparti.
Jeg synes da ikke, det kan være noget argument.
Jeg synes da netop, at vi er nødt til at få overbevist befolkningerne om, at europæiske løsninger er nødvendige – også at der skal være et forpligtende samarbejde på området.
Det er jo det, det handler om.
Det handler om, om du kan få et forpligtende samarbejde på det her område.
Dertil kommer så hele problemstillingen omkring Dublinforordningen, som jeg egentlig godt vil høre om Enhedslisten er tilhænger af.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Det kom jeg så lidt i tvivl om, da ordføreren sagde, at jeg er enig med Dansk Folkeparti.
Det er jeg bestemt ikke.
Jeg mener bare, at når vi vælger nogle løsninger, skal vi da prøve i en så aktiv dialog med befolkningen som muligt at få dem med på at tage de flygtninge, det nu er nødvendigt at tage, i stedet for at give problemet til et overstatsligt organ, der tvinger en løsning igennem, som nogle så kan protestere imod.
Det er der, jeg ser dilemmaet, for hvis ikke vi har den dialog, hvis ikke vi overbeviser vores borgere om, at vi har et ansvar, så får vi nogle forfærdelige løsninger, som lukker helt af.
Det er jo en farlig udvikling.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Hør her, det er jo noget værre sludder, der kommer her.
Undskyld jeg siger det.
»Tvinger igennem«?
Jamen her i Folketinget vedtager man jo hele tiden love med et flertal.
Det mindretal, som der er, er da nødt til at acceptere det flertal, der er, er nødt til at acceptere de demokratiske spilleregler, der er, men betyder det, at man tvinger noget igennem over for dem, som stemmer imod?
Ja, det kan man da godt sige, men sådan er demokratiets spilleregler.
Der er ikke tale om, at der bliver tvunget noget igennem.
Der er jo tale om en diskussion og nogle afstemninger.
Der synes jeg da i og for sig det kan være rimeligt nok, at man har nogle afstemningsregler, som gør, at de mest usolidariske lande også bliver, om jeg så må sige, stemt ned og bliver forpligtet til at tage deres del af ansvaret i det her.
Men det kan jeg forstå Enhedslisten ikke mener.
Man vil simpelt hen overhovedet ikke være med til solidariske løsninger, ethvert land kan have lov til bare at gøre, som man vil.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Hvor solidarisk man er, handler jo ikke om, hvilke taler man holder om, hvad andre skal gøre.
Det handler jo om, hvad man gør i sit eget land og foreslår i sit eget land.
Så det skulle hr. Holger K. Nielsen måske lige overveje, når man ser på den tidligere regerings politik på det her område i forhold til at holde familier til flygtninge i Danmark ude.
Jeg tror måske lige, man skulle styre retorikken en smule.
Det indebærer, at aftalepartierne ikke vil støtte tilvalg af retsakter vedrørende asyl og indvandring, som Danmark i dag står uden for.
Vi vil sikre status quo i Danmarks forhold til EU's asyl- og indvandringspolitik.
Forstod jeg det, hr. Holger K. Nielsen sagde, som at han ikke er enig i den her formulering?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Alle kender vores holdning til det her.
Vi står fuldstændig bag den aftale, der er lavet.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Det vil altså sige, at SF har skrevet under på en formulering, som SF tilsyneladende er – eller i hvert fald påstår de er – lodret imod.
Man kunne have formuleret sig ud af det.
Man kunne have skrevet et eller andet om »på det foreliggende grundlag«, eller »vi er enige om indtil videre«, men det er ikke det, man skriver.
Man skriver: Vi vil sikre status quo.
Vi vil ikke støtte tilvalg.
Udlændingepolitikken skal fortsat fastlægges i Danmark.
Er det SF's politik, eller er det ikke SF's politik?
Den her aftale bærer SF's stempel.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Men det, vi siger, er, at der skal noget europæisk samarbejde til.
Og hvis det skal være effektivt, er man jo nødt til at have nogle forpligtende aftaler om det.
Det er jo det, EU handler om, og det ved hr. Søren Søndergaard også udmærket godt.
Betyder det så, at vi bliver påtvunget et eller andet, at der ligesom kommer en eller en diktatorisk myndighed udefra og siger, at nu skal vi gøre sådan og sådan?
Nej, det er jo ikke sådan, det er.
Det er jo et demokratisk samarbejde, der er udviklet, hvor vi også har indflydelse, og hvor der er en procedure her i Folketinget i Europaudvalget, hvor hr. Søren Søndergaard selv sidder og himler op uge efter uge på glimrende vis.
Hr. Søren Søndergaard er jo klog, kompetent, men det er jo ikke sådan, at der ikke er nogen demokratisk proces i det her.
Det er der da.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-20:
Tak for at have fremsat det her forslag, som giver mig lejlighed til at sige, at det er vi lodret imod.
Vi ønsker på ingen måde, at udlændingeog asylpolitik skal være et EU-anliggende.
Det skal være noget, som er et dansk anliggende, som bliver besluttet i Folketinget, og Det Konservative Folkeparti står som garant for, at det bliver ved med at være sådan, og står også som garant for en fast og stram udlændingepolitik.
Så vi stemmer meget, meget klart nej til forslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Som jeg for kort tid siden forklarede, da vi behandlede L 29, anbefaler Alternativet et ja til det, men selv om vi anbefaler et ja til den tilvalgsordning, er vi jo stadig væk dybt uenige med forligskredsen i, at retsakten omkring fælles asyl- og flygtningepolitik ikke er med i afstemningen.
Og hvorfor er vi så det?
Det er vi, fordi vi mener, at Danmark bidrager bedst til at være med til at løse den globale flygtningekrise gennem en solidarisk og ansvarlig og fælles koordineret indsats i EU.
Vi står midt i den værste humanitære krise siden anden verdenskrig.
Syrien står i flammer.
Nærområderne er ved at knække over, og flygtningekrisen eller -udfordringen har nu bredt sig til Europa.
Det kan vi selvfølgelig ikke lukke øjnene for i Danmark.
Vi kan selvfølgelig godt vælge at lukke øjnene og lukke os om os selv; lukke grænserne for flygtninge, der kommer for at søge beskyttelse.
Det synes vi bare ikke er hverken en god eller empatisk løsning.
Gør vi det, kommer der bl.a. til at være det her kvotesystem, som flere er så bange for.
Meget tyder også på, at befolkningen faktisk gerne vil være med her.
Flere meningsmålinger fra Gallup og Voxmeter har vist, at et stort flertal af danskerne faktisk gerne vil være med i en fælles flygtningeog asylpolitik.
Det blev vi meget glade for, og vi vil gerne være med.
Vi synes, det harmonerer meget fint med den bevægelse, der er sket iblandt de europæiske borgere de sidste måneder, i retning af at tage mere ansvar og være med til at prøve at løse problemerne.
Uanset om man egentlig går ind for en fælles europæisk løsning eller ikke går ind for den, er det i hvert fald et spørgsmål, som optager både mange herinde – også i den grad, at de er meget ophidsede – men jo selvfølgelig også mange borgere.
De er meget optaget af det her.
Det er jo derfor, vi foreslår det her, altså at vi tager det med, når vi alligevel skal stemme den 3. december, nemlig at man lige laver en ekstra boks, hvor man så kan sige: Vil vi også være med i det her?
Eller man kan lave en ekstra stemmeseddel til det.
Det synes vi egentlig er en meget fair måde at gøre det på for at spørge danskerne, om det her også skal med med det samme.
Ja, juridisk ved jeg godt, at der er nogle andre ting, der skal til, for juridisk afskriver man det med den tilvalgsordning, men vi kan lave en vejledende folkeafstemning netop om det her spørgsmål, så vi hører borgerne: Vil I gerne være med til at tage del i en fælles asyl- og indvandringspolitik?
Det mener vi er fornuftigt.
Vi kan jo desværre i dag se, at det står vi så rimelig alene med her i Folketingssalen.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Det var bare, fordi jeg ikke synes, at ordføreren helt svarede på mit spørgsmål, altså det spørgsmål, der går på, om det ikke er lidt underligt for Alternativet på den ene side at stå og ville have en vejledende folkeafstemning om, om flygtninge- og asylspørgsmålet skal være en del af EU-pakken – vi synes, det sådan set er fuldstændig legitimt, at Alternativet ønsker den afstemning – og på den anden side så sige ja til en tilvalgsordning, som betyder, at vi aldrig nogen sinde mere kommer til at få en folkeafstemning om områder, der vedrører EU's retspolitik.
Altså, er det ikke lidt underligt, og har det ene overhovedet ikke nogen konsekvenser for det andet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Undskyld, at jeg ikke fik svaret på det.
Det er også derfor, vi beder om en vejledende folkeafstemning nu om det, men at vi trods alt mener, at den 3. december, hvor vi stemmer om tilvalgsordningen, går vi et skridt i den rigtige retning, fordi vi kommer til at samarbejde om de her 22 retsakter.
Det mener vi er fornuftigt, og derfor kan vi godt sige ja.
Men det gør ikke, at vi stopper med at presse på med alle mulige andre ting, vi gerne vil.
Nu har vi desværre kun 9 mandater på nuværende tidspunkt, og dem vil vi gerne prøve på at få til at få indflydelse, og det gør vi skridt for skridt.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Tak for svarene, men jeg vil da godt opfordre ordføreren og partiet til måske lige at give det en ekstra overvejelse.
Vi har jo hørt annonceret her i dag, at regeringen vil komme med et ændringsforslag, angiveligt afstemt med de øvrige partier, som handler om, at man ligesom får skrevet ind i selve loven, at man ikke kan bruge tilvalgsordningen i forhold til flygtninge- og asylpolitikken.
Ja, det kan jo så laves som i den situation, hvor der er et flertal uden om de partier til at gøre det, eller så længe ikke et eneste mandat fra de partier er afgørende for at få et flertal i Folketinget.
Og det er vel kun i en situation, hvor Alternativet har 50 pct. af stemmerne i Folketinget.
Så er det ikke det, man i virkeligheden gør, hvis man siger ja, nemlig laver et forbehold mod flygtninge?
Er det i virkeligheden ikke det, man stemmer ja til?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Jeg kan i hvert fald love, at hvis vi får 50 pct. af mandaterne, så bliver der serveret hvidvin herinde.
Det, som jeg hørte udenrigsministeren sige, og som jeg har hørt statsministeren sige tidligere, er jo netop, at man vil lave en folkeafstemning om det, hvis man ønsker at tiltræde det.
Vi foreslår dem så faktisk bare, at de gør det nu med det samme.
Så jo, man siger, at det skal til folkeafstemning, og vi synes bare, det er en god idé at gøre det med det samme.