runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Hvad er det i forudsætningerne i svaret på spørgsmål 46, der er forkerte?
Det er ministerens egne forudsætninger.
Jeg er fuldstændig enig med Svendborgs borgmester, som i øvrigt er en god Venstremand, og det er der jo ikke noget galt i.
Han siger: Vi er blevet lovet fuld kompensation for, at vi overtager en opgave.
Hvorfor tørrer man regningen for en stigning i ledigheden af på velrenommerede kommuner?
Hvorfor sørger man ikke for at kompensere dem fuldt ud?
Man har brugt de ord: Vi kompenserer kommunerne.
Man gør det bare ikke fuldt ud, man gør det kun for kommunerne under et og i landsdele og i et sindrigt system og sådan noget.
Der er i øvrigt slet ingen forenkling i det.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-29:
Hr. Bjarne Laustsen er inde på, at a-kasserne mister opgaver.
Kunne hr. Bjarne Laustsen ikke fortælle os, hvad det er for nogle opgaver, a-kasserne mister?
For det, der fremgår af lovforslaget, er jo, at a-kasserne beholder de opgaver, de har i dag.
Der bliver ikke taget noget fra a-kasserne, de gør nøjagtig det samme fremover, som de gør i dag.
Hvad er det for nogen opgaver, som hr. Bjarne Laustsen mener a-kasserne minister?
Jens Vibjerg (V), 2009-05-29:
Altså, vi ved, at vi her har lavet en aftale med kommunerne, som er langt, langt mere robust for kommunerne end de aftaler, man normalt laver mellem KL og Finansministeriet.
Der opererer man jo ofte med udsving på indtil 0,2 skatteprocent.
Her har vi lavet en model, der er så robust, at vi er helt ude på den næste decimal; i stedet for 0,2 er vi altså ude på maksimalt 0,02.
At Socialdemokraterne ikke har forstået det, viser jo også det der spørgsmål, der er stillet.
Man vil simpelt hen have renset beregningerne for reguleringer og for forsikringsordninger, og så får man selvfølgelig nogle forkerte svar i forhold til realiteterne.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-29:
Jamen det er jo netop det, der ikke vil ske, men jeg kan høre, at hr. Bjarne Laustsen tror, at det vil komme til at ske.
Det vil sige, at alt, hvad hr. Bjarne Laustsen har stået og sagt fra talerstolen, er noget, som hr. Bjarne Laustsen tror, og ikke noget, som har hold i fakta.
Fakta er netop, at a-kasserne beholder nøjagtig de samme opgaver, som de har i dag.
Og så står hr. Bjarne Laustsen og siger: Jeg tror, det vil blive sådan, og når jeg tror, det vil blive sådan, så bliver det nok sådan.
Det er det rene gætteri, og når man har den tanke, at det er det rene gætteri fra hr. Bjarne Laustsens side, er alt det andet, hr. Bjarne Laustsen kommer med, nok også gætteri.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Nej, det er det ikke.
Jeg kan godt forstå, det gør ondt på hr. Bent Bøgsted, for hr. Bent Bøgsted er blevet snydt.
Hr. Bent Bøgsted blev i forbindelse med kommunalreformen lovet, at man ikke ville gøre mere ved det her område før 2010, før der lå en rapport og en evaluering af, om det var klogt, hvad erfaringerne havde været med de her pilotprojekter.
Det har hr. Bent Bøgsted ikke set.
Hr. Bent Bøgsted har slet ikke haft indflydelse på det.
Hr. Bent Bøgsted har deponeret en bemyndelse hos hr. Kristian Thulesen Dahl til at sige ja til den tidligere beskæftigelsesminister og nuværende finansminister Claus Hjort Frederiksen til at kommunalisere det her uden noget som helst grundlag.
Og jeg garanterer også for, at hverken Venstres eller Konservatives ordfører kender noget som helst til det her.
Det her er en finanslovaftale, som hr. Bent Bøgsted med armene på ryggen, på trods af at vi har kæmpet imod at få det her system, bliver nødt til at stemme ja til, hvis han vil være med til at være støtteparti for regeringen.
Men på længere sigt kommer det til at koste ude i samtlige a-kasser og fagforeninger, selv om hr. Bent Bøgsted siger det modsatte.
Vi kan allerede se tendensen i det andet lovforslag, L 185, som vi skal behandle her i dag, og som også drejer sig om ankenævn.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-29:
Med hensyn til det sidste, hr. Bjarne Laustsen siger, er det her jo et element, der har været indeholdt fra denne regerings start.
Der er ingen diskussion om det.
Der er to ting, som hr. Bjarne Laustsen hæfter sig meget ved, og det er en rapport, der skulle komme i 2010, og så er det de 160.000 ledige.
Hvis nu man havde været i 2010 og haft det niveau i beskæftigelsen, der var fra 2007-2008, ville hr. Bjarne Laustsen så have været med til at kommunalisere vore jobcentre?
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Da jeg fik svaret på spørgsmål nr. 46, skyndte jeg mig at kigge på den bageste side, for den omhandler den nordjyske region, og så kiggede jeg selvfølgelig på, hvordan det så ud derhjemme.
Så kom jeg også til at kigge på, hvordan det så ud i Vesthimmerland, og de vinder tilfældigvis 11 mio. kr. på det her.
Nu kunne jeg jo aldrig tro, at hr. Knud Kristensen ville tage udgangspunkt i, at man kan vinde noget ved at få en opgave og kommunalisere den.
Men jeg ved, at hr. Knud Kristensen har beskæftiget sig med det her i forbindelse med Dansk Arbejdsgiverforening osv., og de er lodret imod det her projekt.
Men jeg ved godt, at Venstre og Konservative i 2001, da de kom til, sagde, at de ville statsliggøre a-kasserne, de ville altså lave en statslig a-kasse, selv om der ikke er nogen begrundelse for, at de, der håndterer opgaven, er dårlige til det, eller for, at det ikke fungerer osv.
Vi fik det ned til 140.000 uden nogen som helst problemer.
Folk blev omskolet, opkvalificeret uden flaskehalse.
Det er det system, vi gerne vil være med til at beholde, for det ved vi fungerer.
Jeg kiggede i krystalkuglen og så, hvad det var for et projekt, og jeg kan huske, at hr. Bent Bøgsted og undertegnede kæmpede sammen mod det projekt, som beskæftigelsesministeren har liggende i skuffen, og som handler om, at man vil lave en statslig a-kasse og fjerne alle den slags opgaver i et hug fra fagforeningerne, altså tage a-kassen fra fagforeningerne.
Det her er mere raffineret.
Det, jeg taler om, er det, der på sigt vil komme fra bl.a. borgerligt hold, det er ikke sikkert, det kommer fra hr. Bent Bøgsted, men det vil komme fra regeringen og fra kommunerne, for kommer man som ledig og siger, at a-kassen har regnet ud for en, at man skal have så og så mange dagpenge, spørger kommunen om, hvem der siger det, og man må svare: Ja, det siger de på a-kassen, så vil folk sige: Jamen er det rimeligt, at vi skal betale for noget, vi ikke har indflydelse på?
Det er den der med, at den, der betaler for musikken, vil som regel også bestemme, hvad det er, der skal spilles.
Og derfor tror jeg, at der kommer til at ske en svækkelse af de a-kasser, der er knyttet til fagforeningerne.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-29:
Ja, det er jo en fantastisk tanke, at alle Danmarks arbejdsmarkedseksperter – LO og Dansk Arbejdsgiverforening og Dansk Industri og FTF og nu også Det Økonomiske Råd formandskab, vismændene – har rottet sig sammen imod regeringen.
Det kunne jo også være, at alle disse eksperter er dem, der har ret, og det rigtige ville være, at regeringen lyttede efter.
Jens Vibjerg (V), 2009-05-29:
Nu kan vi jo se i høringssvarene, at der er en lang række organisationer, inklusive KL, der synes, det er rigtig godt.
Man kan selvfølgelig finde organisationer, der er imod, og man kan finde en masse organisationer, der er for.
Sådan er det jo altså, hvis man af politiske grunde er imod det, og derfor argumenterer oppositionen her imod.
Det er, fordi man nu politisk har bestemt, at man vil være imod, og så argumenterer man ud fra det, og det er jo enhver oppositions ret.
Selvfølgelig er det det.
Jens Vibjerg (V), 2009-05-29:
Altså, som jeg sagde, roser KL selvfølgelig det her, og de har trods alt noget indsigt i det, fordi det er dem, der arbejder med det til hverdag.
Så en lang række af organisationer er jo enige med regeringen, og det er vel at mærke de organisationer, der har fingrene nede i det her, og som ved, hvad det handler om.
Line Barfod (EL), 2009-05-29:
Jeg kan så forstå, at hr. Jens Vibjerg mener, at arbejdsgivernes organisationer og fagforeningerne ikke ved, hvad det handler om, og ikke har fingrene nede i arbejdsmarkedet.
Det synes jeg jo er en lidt besynderlig holdning.
Som minimum har man jo prøvet at appellere til regeringen om at vente med at indføre det her.
Når man nu fra regeringens side politisk har bestemt, at man vil have kommunalisering, at man vil indskrænke arbejdsmarkederne til kun at gælde inden for kommunegrænserne i stedet for større områder, burde man som minimum vente, til vi har fået styr på den økonomiske krise og den hastigt voksende arbejdsløshed.
Det er jo allerede den 1. august, at regeringen politisk har bestemt at det her system skal træde i kraft, på trods af at vi nu har fået nye tal, der viser, at arbejdsløsheden er næsten fordoblet på 1 år, at vi nu har 92.000 arbejdsløse, og at alle de, der har forstand på området, siger, at det ikke kan lade sig gøre at få gjort en ordentlig indsats for at få dem i arbejde, samtidig med at man gennemfører en stor reform.
Det kunne være rart, hvis hr. Jens Vibjerg ville oplyse os om, hvem de andre organisationer er, der er så vældig begejstrede for det her forslag.
Jeg har ikke hørt om andre end KL, som jo gerne vil have så mange opgaver som muligt til kommunerne, men som jo ikke er tilfreds med den måde, man har skruet finansieringen sammen på, for den betyder, at kommunerne risikerer at få kæmpestore økonomiske problemer.
Så det ene er altså spørgsmålet: Hvem andre end KL har sagt, at de er begejstrede for det her?
Det andet er så, at hr. Jens Vibjerg siger, at det jo er politisk bestemt, man er imod.
Men det er jo lige så politisk bestemt, at man er for.
Det er jo regeringen, der af rent politiske grunde ønsker det her forslag, hvor man lægger arbejdsmarkedsindsatsen ud til kommunerne og rejser grænser rundt om arbejdsmarkedet, som et rent kommunalt anliggende i stedet for at have et større arbejdsmarked.
Det er jo ikke af hensyn til de arbejdsløse, det er ikke af hensyn til at få gjort noget ved den stigende arbejdsløshed.
Nej, det er rent politisk bestemt.
Jens Vibjerg (V), 2009-05-29:
Netop det, at vi i øjeblikket har en stigende arbejdsløshed, understreger behovet for, at vi får det her på plads nu, at der er sikkerhed ude i jobcentrene for, hvordan fremtiden er, at medarbejderne kan være trygge ved deres arbejdsplads.
Der er jo ikke noget, der er mere frustrerende for en medarbejder, end hvis man har usikkerhed om sin fremtid.
Det nedsætter produktiviteten, og vi har brug for, at der er fuld damp på kedlerne.
Derfor er det vigtigt, at vi får det her på plads nu, og derfor ville det være helt, helt tåbeligt at udskyde beslutningen.
Torben Hansen (S), 2009-05-29:
Ja tak.
Jeg vil egentlig gerne læse spørgsmål 46 op: »Ministeren bedes oversende en oversigt over konsekvenserne for landets kommuner, når kommunaliseringen er gennemført og fuldt ud implementeret og ved en stigning i ledigheden til 160.000.«
Det er det, som alle prognoser viser at vi når op på.
Svaret starter med: »Spørgsmålet forstås således, at der ønskes så realistisk et bud som muligt på konsekvenserne for de enkelte kommuner, ...« Derefter kommer tallene for de enkelte kommuner, der viser, at eksempelvis Lolland Kommune taber 9 mio. kr. på det her, Svendborg 10,7 mio. kr., Silkeborg 12,2 mio. kr. og Herning omkring 11 mio. kr. osv. osv.
Det er ministerens eget realistiske bud, og det, som Venstre gør nu ved at gennemføre den her kommunalisering, er, at man reelt smider regningen for det i børneværelset, på plejehjemmet og i folkeskolerne, og det er det, vi forholder os til i dag.
Gør Venstre det med åbne øjne, at man nu lader det gå ud over skolebørn og ældre og børn?
Jens Vibjerg (V), 2009-05-29:
Jeg tror, at vi kan blive enige om én ting, nemlig at vi i øjeblikket har en økonomisk krise, som giver stigende ledighed.
Jeg tror også, at vi kan blive enige med hinanden om, at når vi kommer frem til et tidspunkt måske i starten af 2010 eller deromkring eller hen i 2010, vender udviklingen.
Alle prognoser viser jo, at vi fremadrettet kommer til at mangle arbejdskraft.
Så får vi en faldende ledighed, og det er så på det tidspunkt, hvor vi har jobreformen fuldt indfaset.
Og jeg kan så sige, at når vi kommer i den positive situation, ja, så betyder det, at Lolland får et plus på 11 mio. kr., hvis man lægger de samme forudsætninger ind.
Det er igen det her med, at når man på det her område går ind på enkeltkommuner, får man resultater ud som de forudsætninger, man lægger ind.
Og der er jo ingen, hverken hr. Torben Hansen, tror jeg, eller mig, der kan sige noget om, hvad ledigheden i den enkelte kommune er i f.eks. 2014.
Torben Hansen (S), 2009-05-29:
Ja tak.
Jeg synes egentlig, at det er lidt ærgerligt med den tilgang, som Venstres ordfører har, bl.a. ved fuldstændig at underkende de økonomiske vismænd og jo også deres meget gode ret til at sige, hvad der egentlig er godt og skidt i den rapport, der kom i går.
Det, som hr. Jens Vibjerg sagde bl.a. til hr. Morten Østergaard, var, at det her ikke havde noget med økonomi at gøre.
Jamen det her har i allerhøjeste grad noget med økonomi at gøre, netop hvordan det er, at man indretter arbejdsmarkedet.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Venstre på den måde direkte underkender de økonomiske vismænd, der faktisk kom med et realistisk bud og sagde: Dette her duer ikke, det er langt hen ad vejen en ommer.
Der kommer et realistisk bud fra ministeren, der viser, at mange kommuner taber millioner af kroner på det her.
Hvordan har Venstre det med, at regningen for den her reform nu skal smides i børneværelset og på plejehjemmet?
Jens Vibjerg (V), 2009-05-29:
Jeg anfægter ikke, at vismændene har ret til at udtale sig om det her.
Jeg siger bare, at det her – som jo ikke er en materiel ændring af indholdet i arbejdsmarkedspolitikken, men en organisatorisk ændring – ikke lige er deres spidskompetence, og det vil jeg holde fast i.
Men de har selvfølgelig ret til at udtale sig om, hvad de vil.
Men når man vægter det, de siger, skal man jo også lige lægge mærke til, hvad det er for nogle mennesker, der siger hvad.
Det synes jeg så ikke at der kan siges mere til.
I forhold til økonomien vil jeg sige, at det kommer an på, hvilke forudsætninger man lægger ind.
Jeg er helt overbevist om, at hr. Torben Hansen kan stille ministeren nogle spørgsmål, hvor man lægger nogle andre beregninger og forudsætninger ind, som er mindst lige så rigtige som dem, der ligger her, og så får vi et helt andet billede.
Martin Henriksen (DF), 2009-06-18:
Det er muligt, at Enhedslisten ikke kritiserede Undervisningsministeriet, men det gjorde vi så fra Dansk Folkepartis side, fordi Undervisningsministeriet jo her åbenlyst har begået en fejl, og vi synes, at man selvfølgelig skal påpege det.
Jeg synes også, det er fint, at ministeren gik på talerstolen og sagde, at der var begået en fejl.
Det var jo sådan set bare, at reglerne ikke var blevet overholdt, og at monarken ikke havde underskrevet lovene, inden tidsfristen var udløbet.
Så sagde Enhedslisten, at grundloven er forældet.
Der vil jeg bare sige, at jeg tror, at det er Enhedslistens politiske program, der er forældet, og at det er grundloven, der sådan set står stærkt og vil stå stærkt i mange år fremover.
Det er vi glade for.
Frank Aaen (EL), 2009-06-18:
Jeg sagde ikke et eneste kritisk ord om undervisningsministeren.
Jeg brugte anledningen til at sige, at vi har en grundlov, der er forældet, og som bør laves om.
Så kan man godt sige, at vi går i små sko, det er helt i orden, men det her illustrerer altså, at en lov, der er vedtaget i Folketinget med de tre behandlinger der skal til, ikke er gyldig.
Man siger, at kongehuset ikke har nogen betydning - det er jo et af de vigtigste argumenter for, at vi skal opretholde den institution, altså at den ikke har nogen politisk betydning - men så betyder det lige pludselig her, at vi har et kongehus og det, der står i grundloven, og at en lov, der er vedtaget i Folketinget, ikke er gældende lov.
Hvis det er små sko, så har jeg ikke noget imod at gå i små sko.
Martin Henriksen (DF), 2009-06-18:
Jeg kan ikke lade være med at sige, at jeg synes, at det er usædvanlig små sko at gå i fra Enhedslistens side.
Vi behandler her nogle forslag, fordi Undervisningsministeriet har lavet en beklagelig fejl og ikke har sørget for at få monarkens underskrift, sådan som reglerne foreskriver man skal have.
Men at gå i så små sko fra Enhedslistens side, at man ligefrem vil gøre det til en debat i Folketingssalen, synes jeg er helt exceptionelt.
Jeg synes bare, man skal vise respekt for den grundlov, som alle folketingsmedlemmer skal underskrive for at komme ind i den her Folketingssal, og så bare lade det være ved det.
Frank Aaen (EL), 2009-06-18:
Hvis vi moderniserer grundloven, er det ikke sikkert, vi siger, at et lovforslag, der er vedtaget her, ikke er lov, før det er underskrevet af en præsident.
Det kunne jo være, at vi bare sagde, at et lovforslag, der er vedtaget her, er lov.
Bertel Haarder (V), 2009-06-18:
Det er for mig svært at se forskellen på, om det er en dronning, der ikke får underskrevet, eller om det er en præsident, der ikke får underskrevet.
Frank Aaen (EL), 2009-06-18:
Jeg vil bare bruge anledningen til at sige, hvor fortidig en institution det er, vi har med at gøre, når lovforslag, der er vedtaget efter alle regler her i Folketinget, ikke er lov, før dronningen har skrevet dem under; når det, at man har glemt at få dronningen til at skrive under i tide, gør, at lovene bortfalder, fordi vi har en grundlov, hvori der står, at det er kongen, der giver love, hvilket selvfølgelig er noget sludder.
Men nu står der altså sådan, og derfor er vi her i dag.
Det giver jo ingen mening.
Det er jo meningsløst, at vi har en grundlov, der ser ud på den måde, at bare fordi en underskrift af en dronning er glemt, gælder loven ikke, og derfor skal den nybehandles i Folketinget.
Jeg synes simpelt hen, det er en meget god og klar illustration af, at det her land har brug for at få en moderniseret og revideret grundlov.
Tak, hr. formand.
Som fru Karen J. Klint lige var inde på, behandlede vi, samtidig med at vi behandlede afstemningen til Europa-Parlamentet, folkeafstemningen om tronfølgeloven.
Men det fremgår klart af loven, at vi ikke skal godkende en folkeafstemning i Folketinget.
De klager, der har været over tronfølgeloven, får et svar, der er lavet en beretning, men beretningen kommer ikke som det, vi diskuterer her, til debat i Folketinget.
Det er sådan i loven, at den minister, der har ansvaret for forløbet af folkeafstemningen, selv godkender folkeafstemningens forløb.
Jeg tror, at hvis vi så i andre lande, udviklingslande, at ministeren godkendte sit eget arbejde, og at det ikke kom i Folketinget, ville vi nok bruge nogle ret stærke ord og begynde at true med, at det kostede ulandshjælpen.
Men sådan er den danske lovgivning altså, og jeg tror, at det kommer som en overraskelse for de fleste, at det er sådan.
Det gør det selvfølgelig, fordi det jo uden tvivl er den mest omdiskuterede valghandling i Danmark i nyere tid.
Vi havde en kampagne op til afstemningen, som mange betragtede på den måde, at alle de, der ikke stemte ja til tronfølgeloven, var fortidige kvindeundertrykkere.
Jeg glæder mig til at se det svar.
Jeg har også spurgt indenrigsministeren, om ikke ministeren kan vente med at godkende folkeafstemningen, indtil vi har haft en debat her i Folketingssalen.
Der er jo god tid.
Det er jo en lov, der formentlig først bliver relevant om 80 år, og derfor kan man jo vente med at godkende afstemningen, til vi får en ordentlig debat og dermed tager den diskussion, der har været ude i befolkningen, alvorligt, inden der bare kommer en godkendelse af valgets resultat.
Jeg synes, at vi skylder befolkningen den debat, og jeg vil slutte af med at sige, at der helt sikkert kommer et forslag fra Enhedslisten om, at folkeafstemninger - det kan være om grundlovsspørgsmål, det kan være om EU-spørgsmål skal godkendes i Folketinget efter samme procedure, som vi godkender valg til Folketinget og valg til Europa-Parlamentet.
Karen J. Klint (S), 2009-06-18:
Det kan jo godt ske, at der stadig sidder nogle i salen eller nogle af dem ude i omverdenen, der kigger med, som tror, at vi skal tage stilling til både valghandlingen og folkeafstemningen forrige søndag, men det skal Folketinget ikke.
Folketinget skal alene tage stilling til valghandlingen vedrørende valg til Europa-Parlamentet.
I går har vi i Udvalget til Valgs Prøvelse gennemgået de klager, som er indgået, og gennemgået valgresultaterne.
Der er modtaget ni klager rettidigt, og to klager er kommet for sent, men vi har gennemgået alle de bemærkninger, der har været fra Indenrigs- og Socialministeriet, og vi har også svaret de pågældende klagere.
Vi er nået frem til følgende, som jeg lige vil læse op fra den betænkning og indstilling, som er blevet omdelt: De af Indenrigs- og Socialministeriet foretagne beregninger og opgørelser har ikke givet udvalget anledning til særlige bemærkninger.
Der blev ved valget afgivet i alt 2.415.568 stemmer mod 1.921.541 stemmer i 2004 og 2.023.306 stemmer i 1999.
Stemmeprocenten var 59,5 mod 47,9 i 2004 og 50,5 i 1999.
Navnene på de kandidater, der har opnået valg, fremgår af bilag 1, som jo er offentligt tilgængeligt sammen med betænkningen.
Der har ikke over for udvalget været rejst tvivl om de pågældendes valgbarhed, og navnene på de kandidater, der ikke opnåede valg, fremgår også af et bilag, nemlig bilag 2.
Udvalgets konklusion
er som følger: »I det foregående har udvalget fremdraget en række enkeltspørgsmål og en række fejl og mangler. Udvalget finder dog anledning til at udtale, at ingen har været af en sådan karakter, at de må antages at have kunnet influere på valgets gyldighed eller dets resultat.«
Jeg kan oplyse Folketinget om, at vi især har drøftet to sæt fejl og mangler eller spørgsmål.
Det ene har været et begreb, der hedder nummerator, hvor man nogle steder sætter nummer på valgkort og valgliste for lettere at kunne føre kontrol med, om man har hele materialet i orden.
Nogle steder har man ved nogle valgborde misforstået en sådan nummeratorordning, så man også har sat nummer på nogle af stemmesedlerne.
Det er jo langtfra smart og heller ikke lovmedholdeligt, og derfor er det selvfølgelig blevet stoppet de steder, hvor man har opdaget det.
Men det er selvfølgelig helt berettiget, at nogle vælgere klager over det.
Der har været lidt forvirring i forhold til den gamle ordning med hensyn til, hvem man kan få med ind, og hvem der har ret til at få nogle med ind.
Vi har bedt om, at det bliver tydeliggjort i den næste betænkning, da vi står over for et snarligt kommunalvalg, for det er ikke rimeligt, at mennesker, der har funktionstab, skal være forvirrede med hensyn til, hvilke rettigheder de har, og det er ikke noget, man skal stå og drøfte åbent i et valglokale.
Udvalget er herefter enigt om at afgive følgende: Indstilling »Folketinget godkender det den 7. juni 2009 afholdte valg af 13 medlemmer til Europa-Parlamentet, de af Indenrigs- og Socialministeriet foretagne beregninger og opgørelser af dette valg og de i bilag 1 nævnte kandidater som valgte.«
Bertel Haarder (V), 2009-06-18:
Den 7. maj vedtog Folketinget tre lovforslag, som jeg havde fremsat: et, der fritager børn af udenlandske arbejdstagere for betalingskrav på videregående uddannelser, et andet, der ændrer tilsynet med de frie grundskoler, og et tredje, der gør det muligt at få optaget børn ned til 2½ år i dagtilbud på frie grundskoler.
Ved en beklagelig fejl blev de tre lovforslag ikke stadfæstet, inden grundlovens 30-dages-frist var udløbet.
Det betød, at lovforslagene bortfaldt og skal genfremsættes og vedtages på ny, for at de kan stadfæstes.
Jeg kan understrege, at de tre lovforslag, som vi nu behandler i hasteprocedure, er helt og aldeles identiske med de tre lovforslag, der blev vedtaget den 7. maj.
Jeg vil gerne takke grupperne og gruppeformændene for, at vi kan rette fejlen i dag.
Jeg beklager det besvær, som fejltagelsen medfører for Folketingets medlemmer og administration.
Hvis det var tilladt at bære sæk og aske på Folketingets talerstol, ville jeg gøre det i dag.