runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2013-04-03:
Nu blev jeg ligesom taget til indtægt for, at jeg skulle have sagt, at det ikke ville være noget problem at finde en alternativ anvendelse af kasernen.
Det, jeg prøvede på at sige, var, at man rundtomkring, hvor forsvaret har lukket etablissementer, både har været i situationer, hvor erfaringerne har været, at der er kommet noget godt ud af det, og har været i situationer, hvor erfaringerne har været, at det slet ikke er gået så godt, som man kunne ønske sig.
Det indtryk, jeg har fået forud for mit møde med Sønderborg Kommune, er, at kommunen har valgt at tage handsken op, har valgt at sige: Det her var ikke den beslutning, vi havde ønsket os, men givet, at det er et vilkår, og det er det, som hele Folketinget på nær Enhedslisten er enige om, så bliver vi nødt til at arbejde med det som udgangspunkt for at finde ud af, hvordan det her så kan gøres så godt som muligt for vores kommune.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-03:
Hvad vil ministeren politisk gøre for at sikre, at Sønderborg sikres gode udviklingsmuligheder, når forsvaret fraflytter sergentskolen i Sønderborg og øvelsesterrænet på Arnkil/Kær og dermed nedlægger et stort antal stillinger og studiepladser?
Nick Hækkerup (S), 2013-04-03:
Det er regeringens ønske, at alle egne af Danmark udvikler sig og oplever økonomisk vækst, og netop derfor er det jo også regeringens ønske at sikre konkurrencedygtige rammebetingelser for det erhvervsliv, som der er i Danmark.
Det gør regeringen jo bl.a. ved at udvikle uddannelser, ved den skattereform, som vi har lavet i fællig, og ved at mindske de administrative byrder for virksomhederne.
Det er selvfølgelig alle sammen initiativer, som jeg som minister og en del af regeringen bakker op om.
Jeg har, som jeg også nævnte under de tidligere spørgsmål, selv personligt aftalt møde med Sønderborg Kommunes økonomiudvalg den 18. april for at drøfte deres ideer til den fremtidige arealanvendelse af Sønderborg Kaserne og øvelsesarealet.
Jeg bliver bare nødt til at minde om, at jeg jo er forsvarsminister og mit ressortområde derfor er forsvaret og ikke planområdet.
Og det, som er forsvarets opgave, er jo først og fremmest at sikre et godt og velfungerende forsvar inden for de økonomiske rammer, som vi er blevet enige om, og som i den her situation har betinget, at der skal foretages en lang række effektiviseringer og moderniseringer af forsvaret, og som også – bl.a. på grund af den nye centerstruktur for hæren – har ført til, at der kan lukkes kaserner.
Vi skal selvfølgelig ikke have kaserner eller andre etablissementer i kongeriget, som vi ikke har brug for.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-03:
Og det bliver jo interessant at se, hvad omkostningerne vil være ved at flytte sergentskolen i Sønderborg og opbygge nye undervisningslokaler og tilhørende faciliteter i Varde, hvor forsvarsministeren sammen med forligskredsen har tænkt sig at flytte sergentskolen hen.
Det samlede beløb af det regnestykke kender vi jo sådan set ikke.
Men det, vi ved, og det, vi kan forholde os til, er, at der er truffet en politisk beslutning, som efterlader Sønderborgområdet med et meget stort tab, ikke bare personalemæssigt, men også og ikke mindst af de mange årselever, som hvert år har besøgt sergentskolen i Sønderborg, er blevet en del af byens miljø, af uddannelsesmiljøet, har bidraget til den økonomiske vækst og det liv, der ligger i en studieby som Sønderborg.
Derfor er det selvfølgelig væsentligt, at vi kigger på, hvilke muligheder der så ligger i den triste situation, det er, når man fra forsvarets side lukker sergentskolen i Sønderborg.
For politisk har ministeren jo skrevet i den aftale, han har underskrevet, at man vil arbejde positivt for, at der sker en frigørelse af arealerne til positiv udnyttelse, og dermed har ministeren jo også indikeret, at ministeren vil engagere sig i det videre forløb – altså at man ikke bare vil rømme en by og så være ligeglad med konsekvenserne for lokalområdet og med de negative økonomiske effekter, som det efterlader.
Derfor vil jeg også bare spørge ministeren igen, om ministeren som minister i en regering, som jo også er ansvarlig for de bindinger, der eventuelt vil knyttes op på øvelsesarealet, hvis det overdrages til Sønderborg Kommune, vil arbejde aktivt for, at Sønderborg Kommune kan overtage sergentskolens øvelsesareal på 145 ha, som ligger i direkte tilknytning til byen og dermed giver en masse udviklingsmuligheder.
For hvis ministeren ikke vil arbejde aktivt for det og regeringen ikke vil arbejde aktivt for det, så er risikoen for, at der ikke kan laves en positiv udnyttelse – hvilket ministeren også henviser til der er eksempler på andre steder i landet – jo langt større, end hvis ministeren på regeringens vegne vil sikre en positiv overdragelse til Sønderborg Kommune.
Nick Hækkerup (S), 2013-04-03:
I politik er det sådan, at det er så let at sige tingene, og tit er det sådan, at når alt er sagt og alt er gjort, er der ofte sagt mere, end der er gjort.
I det her tilfælde kan jeg gøre mere end bare at sige, at det vil jeg engagere mig i.
For jeg kan jo dokumentere det så langt, at jeg den 18. april har møde, som jeg også nævnte før, med økonomiudvalget i Sønderborg Kommune for at snakke om, hvad de fremtidige anvendelsesmuligheder er, og at jeg nu er i gang med at indhente de planbindinger, der måtte være, for at kunne have en dialog om, hvad det er for nogle ønsker, der er, og hvordan de kan passe ind i de bindinger, som der måtte være på området.
Så jeg synes, at der allerede er formodning for dokumentation for, at det her er en sag, som jeg vil engagere mig i – på vegne af regeringen selvfølgelig, men også på vegne af den forligskreds, som også omfatter spørgerens eget parti, hvor alle har udtrykt en interesse i at gøre smerten så lille som vel muligt de steder, hvor vi har været nødt til at lukke kaserner.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-03:
Hvis man skal tage det sidste først, tror jeg, at den kritik, der blev fremført, var fra Københavns Politiforening, og det var vel nok en kombination af, som jeg har forstået det, at formanden vistnok er kandidat til en større post i Politiforbundet, og vist også, at man har et fagforeningssynspunkt om, at man gerne vil have flere ressourcer.
Sidst, jeg tjekkede det – jeg kan tage fejl – ønskede justitsministeren heller ikke at tilføre politiet flere ressourcer.
I Venstre har vi lagt et forslag frem til en optrappet bandeindsats, hvor man omprioriterer politiets ressourcer, hvor man laver længere straffe, hvor man skærper udvisningsreglerne.
Det har justitsministeren fejet af bordet, og så henviser justitsministeren – og undskyld, må jeg sige til justitsministeren, jeg synes, det er en smule frækt – til noget omkring logning og noget omkring hemmelige ransagninger og noget omkring udveksling af nogle oplysninger, og at det er det, der løser bandekonflikten.
Altså, der må jeg bare sige: Vi møder gerne op til en diskussion om alle de ting i Justitsministeriet, hvis ministeren vil indkalde til en bred forhandling, så vi kan løse det i fællesskab.
Men indtil da tillader vi os bare at påpege, at de forslag, ministeren har fremsat, ikke er noget, der ændrer ved det, der skræmmer folk derude, nemlig at det er bandevagter, der patruljerer.
Politiet gør det fantastisk.
Politiet er ikke problemet; justitsministeren og regeringens passivitet i den her sag er problemet.
Morten Bødskov (S), 2013-04-03:
Man må forstå på Venstre, at man stadig væk er imod mulighederne for at styrke politiets værktøjer, når det handler om at gå målrettet efter bandemiljøet, altså når det handler om regeringens forslag om at udvide mulighederne for hemmelige ransagninger.
Altså, på den ene side vil man gerne have en skærpet indsats, men på den anden side vil man ikke være med til at betale regningen, fordi man i kriminalforsorgen selvfølgelig skal have flere pladser, når man sætter folk ind og de får længere straffe, fordi de er involveret i bandekriminalitet; så vil Venstre ikke være med til at betale regningen.
På den ene side klandrer man regeringen for, at den ikke vil gøre noget; på den anden side er man imod politiets muligheder for eksempelvis via mobiltelefoner at indhente oplysninger, således at vi kan skærpe indsatsen over for den organiserede kriminalitet.
Altså, der er et eller andet for mig, der ikke hænger sammen.
Det må Venstre jo selv redegøre for.
Jeg kan bare sige, at jeg står på mål for ethvert initiativ, der er taget her, og jeg har kun ros til politiet, og den opbakning mener jeg de bør have fra hele Folketingets side.
Der er ingen tvivl om, at det her er alvorligt.
Venstre må så selv finde ud af, hvad de mener om tingene.
Altså, på den ene side kræver de noget; på den anden side, når regeringen kommer med noget, som bevisligt er efterspurgt og virker, så kritiserer man det eller er imod det.
Så fremsætter man så selv forslag, som bliver kritiseret.
Af hvem? Af politiet!
Jo, held og lykke med det.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-03:
Når den største gruppe af ansøgere om humanitær opholdstilladelse er serbiske romaer, der på grund af en aftale om visumfrihed mellem Serbien og EU har let adgang til Danmark, vil ministeren så tage initiativer for at dæmme op for det store antal ansøgere fra Serbien, herunder tage aftalen om visumfrihed op med sine EU-kollegaer?
Morten Bødskov (S), 2013-04-03:
Tak for ordet, formand.
Jeg er af hr. Karsten Lauritzen blevet spurgt, om jeg vil tage initiativer, der kan dæmme op for det store antal serbiske romaer, der søger om humanitær opholdstilladelse i Danmark, herunder om jeg vil tage aftalen mellem Serbien og EU om visumfrihed op med min kollegaer i EU.
Jeg har besvaret et lignende spørgsmål fra hr. Karsten Lauritzen den 14. november 2012, og som jeg gav udtryk for dengang, ja, så finder regeringen, at det er helt og aldeles uacceptabelt, at personer, der er fritaget fra kravet om visum, udnytter dette til at søge asyl og humanitær opholdstilladelse, uden at de har belæg for at kunne gøre det.
Derfor er det helt afgørende, at der reageres effektivt på et sådant misbrug, og det gør regeringen.
Der er iværksat en hel række tiltag, der skal imødegå det relativt store antal serbiske statsborgere, der søger om asyl og humanitært ophold her i Danmark.
Der er således igangsat en særlig fast track-ordning i asylsystemet ved behandling af de humanitære sager og i udsendelsesfasen.
Endvidere er der i begyndelsen af marts i år iværksat en cateringordning for serbiske asylansøgere på et asylcenter i Nordsjælland.
Med cateringordningen undgår vi, at kontante ydelser i sig selv kan udgøre en pullfaktor for denne gruppe.
Danmark har desuden en velfungerende tilbagetagelsesaftale med Serbien, som betyder, at der kan ske en hurtig hjemsendelse af personer uden ret til ophold i Danmark.
Rigspolitiet gennemfører løbende udsendelser til Serbien, og den 19. marts – altså her i år, 2013 – blev der gennemført en frivillig udsendelse af i alt 53 personer fra Serbien.
Vi skal fastholde fokus på udsendelse, og det vil myndighederne selvfølgelig vedblive med at gøre.
Lad mig i den forbindelse oplyse, at antallet af indrejste serbiske statsborgere ifølge foreløbige tal er faldet fra 129 i januar måned og 159 i februar måned til 68 i marts ifølge tal opgjort pr. 25. marts 2013, og vi holder selvfølgelig fortsat øje med indrejsetallet.
I EU-regi bakker regeringen endvidere fuldt op om den suspensionsmekanisme, som kan føre til en midlertidig suspension af visumfrihed i tilfælde af misbrug.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-03:
Tak til ministeren for svaret.
Vi havde jo, som ministeren rigtigt siger, en diskussion om det her i Folketingssalen for lidt over 5 måneder siden, for da spurgte jeg ministeren om det, og da sagde ministeren også, at der blev gjort en hel masse, og remsede en masse ting op – og afviste i øvrigt at tage yderligere initiativer, afviste at gøre andet end det, man gjorde på daværende tidspunkt i EU-regi.
Ministeren gav ligesom indtryk af, at det var nok.
Men den situation, vi står i i dag, er, at problemet faktisk er væsentlig større, end det var for 5 måneder siden, da vi sidst diskuterede det, hvilket jo også bekræftes bl.a. i en artikel i Politiken, i forbindelse med at man sendte 53 romaer hjem på de danske skatteborgeres regning.
I øvrigt fik de 50 euro med hver – det kan man undre sig lidt over, men det skal vi ikke diskutere her i dag.
Men der blev det bl.a. sagt af Claus Birkelyng, der er vicepolitiinspektør i Nationalt Udlændingecenter, at der har været en positiv stemning hos asylansøgerne – og jo, det er fint – men også at det altså er et voksende problem med romaer og asylansøgere fra Serbien, som er i udsendelsesposition.
Der har været en voldsom stigning i de seneste par måneder.
Og det er jo ikke kun et problem, der gør sig gældende i Danmark.
Det gør sig gældende i hele EU, og det er derfor, spørgsmålet ikke alene retter sig mod, hvad ministeren ønsker at gøre på dansk niveau – og der kan jeg forstå at det ikke er andet end det, man gjorde for et halvt år siden, på trods af at problemet er blevet større – men også, og mere vigtigt det, spørgsmålet handler om, nemlig hvad ministeren vil gøre på EU-niveau.
Det er jo et fælleseuropæisk problem.
Der var i oktober seks af ministerens kollegaer, der tog det op, bl.a. den svenske ansvarlige minister og den tyske minister, fordi de betragter det her som misbrug af EU-systemet, og ønskede, at man skulle suspendere den visumfrihed, der er for folk fra Serbien.
Derfor vil jeg godt spørge den danske justitsminister: Bakker den danske regering op om de seks ministres og seks landes ønsker om at få dæmmet op det, få løst den her problemstilling?
Morten Bødskov (S), 2013-04-03:
Der er som sagt ingen tvivl om, at regeringen også mener, at der her er tale om et problem, og derfor bakker vi jo fuldt op om den suspensionsmekanisme, som der er i EU, og som kan føre til midlertidig suspension af visumfrihed i tilfælde af misbrug.
Og som sagt har regeringen allerede taget initiativ til eller opfordret til en drøftelse af problematikken blandt vores EU-kollegaer.
Et forsøg på at tegne et billede af, at der ikke bliver gjort noget, er pænt sagt noget af en tilsnigelse.
Eksempelvis kan man jo se, at antallet af indrejste serbiske statsborgere falder.
Man kan se, som jeg sagde, at der er foretaget én udsendelse; den næste større samlede udsendelse er lige om hjørnet.
Men jeg har jo respekt for hr. Karsten Lauritzens trang til debat, den er helt fair, men jeg håber bare, at dem, der lytter til det, kan se og høre, at der her er tale om en tilsnigelse.
Det, som er desto vigtigere at få klarlagt, er, hvor Venstre i grunden står i det her spørgsmål.
Det synes jeg hr. Karsten Lauritzens spørgsmål, både det i november og det her, rejser tvivl om.
Altså, vil Venstre afskaffe den aftale, som ligger til grund for det her?
Det kan man jo spekulere lidt på og måske på et tidspunkt i løbet af sådan en debat få afklaret.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-03:
Jeg takker.
Jeg tror, at ministeren har misforstået konceptet lidt.
Det er folketingsmedlemmerne, der stiller spørgsmål til ministrene.
Vi kan gerne bytte om, men det vil forudsætte et folketingsvalg og et regeringsskifte.
Det stiller vi os i Venstre fuldstændig og til enhver tid klar til, justitsministeren kan bare opfordre statsministeren til at udskrive folketingsvalg.
Jeg spurgte nemlig om, hvad man ville gøre på EU-plan.
Altså, vil man bakke op om det her ønske, som bl.a. er fremført af Sverige og Tyskland?
Spørgsmålet melder sig så: Mener den danske regering, den danske justitsminister, at der er tale om misbrug i forhold til asylansøgere, der via aftalen om visumfrihed kommer til Europa og søger om asyl?
Mener ministeren, at der er tale om misbrug eller ej?
Jeg kan oplyse ministeren om, at den tyske minister mener, at der er tale om misbrug, og det er derfor, at man i Tyskland har taget et stærkt standpunkt, som man kunne ønske at den danske regering ville bakke op om.
Morten Bødskov (S), 2013-04-03:
Med hensyn til folk, der kommer her uden noget grundlag for det og tror, at de kan få asyl, og tror, at de kan få humanitært ophold, er der tale om misbrug af reglerne, og derfor bliver de også sendt hjem hurtigst muligt.
Der er sket et stort antal hjemsendelser, som jeg fortalte – hr. Karsten Lauritzen har selv omtalt en stor reportage om selve hjemsendelsen – og som sagt er andre nært forestående.
Derfor er holdningen sådan set meget, meget klar.
Det er også derfor, at regeringen har været med til at sætte det her på dagsordenen i EU-samarbejdet og opfordret til en drøftelse af hele den her problematik sammen med mine øvrige EU-kollegaer.
Så er det jo rigtigt nok, at ministre ikke må stille spørgsmål, men ministeren må sandelig gerne undre sig, og med den opposition, vi har lige i øjeblikket, er der god grund til at undre sig en gang imellem.
Det er der eksempelvis her, hvor der bliver stillet et spørgsmål, som jo kan foranledige en til at tro, at Venstre, som selv som parti med daværende integrationsminister fru Birthe Rønn Hornbech tilsluttede sig vedtagelsen af det her på Danmarks vegne, øjensynligt nu fremmer synspunkter, som godt kan tolkes – man kan i hvert fald undre sig og tænke, om de ikke kan tolkes sådan – som at man er imod det, man selv har været med til at føre Danmark ind i.
Regeringen står fuldstændig fast på det her.
Vi tager drøftelserne de steder, de skal være.
Jeg synes dog alligevel, at det, man hører her, giver anledning til en vis undren.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-03:
Ministeren har svært ved at holde sig inden for taletiden.
Sådan er det, når man har meget på hjerte.
Jeg skal nok forsøge at holde mig inden for taletiden, samtidig med at jeg svarer på ministerens spørgsmål af ren venlighed.
Altså, det er vel præcis det samme som det, at en række af de EU-lande, der har rejst det her, også var med til at tilslutte sig aftalen i sin tid.
Men det har bare vist sig, at forudsætningerne har ændret sig noget.
Der er nogle lande, der vælger at agere, og så er der nogle lande, der vælger at læne sig tilbage og sige, at det må myndighederne klare, at der ikke er behov for yderligere.
Og det er så den forskel.
Jeg vil godt afslutningsvis spørge justitsministeren om noget.
I øjeblikket er der så rigtigt nok udsendt 53, og der resterer så 412 personer.
Hvornår kan vi forvente, at de her personer, som ikke har grundlag for asyl, og som misbruger det danske asylsystem, er tilbagesendt?
Er det inden sommerferien, er det efter sommerferien, er det inden udgangen af året?
Kan ministeren love, at det her problem vil være blevet mindre, når jeg nu stiller spørgsmålet om ½ år igen?
Morten Bødskov (S), 2013-04-03:
Der er ingen tvivl om, at vi står med en alvorlig udfordring og også med et problem her.
Det er derfor, at regeringen har taget en hel række initiativer; det er som sagt derfor, at der er gennemført en frivillig udsendelse af 53 personer fra Serbien her den 19. marts 2013; og det er en af årsagerne til, at den næste større samlede udsendelse er lige om hjørnet.
Det bliver taget meget alvorligt, for vi skal selvfølgelig tage den skarpest mulige afstand fra den her form for forsøg på misbrug af mulighederne for at få asyl og også få humanitært ophold her i Danmark.
Vores asylsystem skal være til for dem, der har brug for beskyttelse, ikke for folk, der vil misbruge det.
Så er der rigtigt nok et EU-spor, hvor vi bakker fuldstændig op om hele spørgsmålet om mulighederne for en suspensionsmekanisme, altså at man midlertidigt kan suspendere visumfrihed i tilfælde af misbrug.
Så er det også sådan, at de enkelte lande helst selv skal tage et ansvar for situationen, og det er det, vi har opfordret til at der bliver taget en drøftelse af blandt mine EU-kollegaer.
Så det er det, der er vejen frem, og det er derfor, at den række af initiativer, som bliver taget, også viser sig at have en god effekt.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-03:
TV 2 Nyhederne bragte søndag den 24. marts et indslag om banderelaterede vagtværn, der bevogter forskellige områder i Storkøbenhavn, f.eks. i Lundtoftegade på Nørrebro og i Værebroparken; hvad vil ministeren på den baggrund gøre for at stoppe de private vagtværns greb om visse dele af København, og hvad vil ministeren gøre, for at almindelige mennesker føler sig trygge på trods af de selvbestaltede vagtværn?
Morten Bødskov (S), 2013-04-03:
Jeg er blevet spurgt om indsatsen over for de såkaldte bandevagtværn, og i spørgsmålet henvises der i den forbindelse til et indslag, som TV 2 Nyhederne bragte for nylig, hvor journalister fra TV 2 opsøgte personer, der tilsyneladende agerede bandevagter.
Jeg har haft lejlighed til at adressere netop den problemstilling flere gange i løbet af de seneste uger, og det har jeg haft lejlighed til også fra samme spørger i forbindelse med et samråd i Retsudvalget her den 14. marts, hvor jo også spørgeren selv deltog.
Der er også rapporteret om tilfælde, hvor helt almindelige mennesker har været udsat for det samme.
Og som jeg også klart gav udtryk for og har gjort ved flere lejligheder tidligere, når vi har diskuteret det her, så siger det sig selv, at den her form for adfærd er komplet og helt og aldeles uacceptabel. Og det er selvfølgelig også noget, som politiet ser på med meget, meget stor alvor, og de agerer over for det.
Politiet har i det hele taget optrappet det i forvejen massive retshåndhævende pres og yder i øjeblikket en helt ekstraordinær indsats i kampen mod banderne.
Det er jo ikke mindst kommet til udtryk i de store og målrettede politiindsatser mod bandemiljøet, som vi har set her de seneste uger, og jeg vil slutte med at understrege, at bekæmpelsen af rocker- og bandekriminaliteten fra første dag har været en topprioritet både for mig som justitsminister og også for regeringen.
nogen sinde, og det er vigtigt, at det pres bliver fastholdt, for vi kan på ingen måde acceptere den adfærd og de ting, som vi ser udspringe af den nuværende bandekonflikt.
Så derfor er alt muligt pres lagt på rocker-bande-medlemmerne lige i øjeblikket, og det fortsætter det med at være.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-03:
Den lignede jo meget den besvarelse, der blev givet i Retsudvalget i midten af marts måned, hvor jeg, som ministeren så rigtigt siger, også var til stede som spørger. Det, vi nok er nogle, der er overraskede over, og som jeg tror at ret mange danskere er dybt bekymrede over, er den udvikling, vores samfund bevæger sig i, særlig i nogle af de her ghettoområder og udsatte boligområder.
Vi ser en faretruende kriminalitetstendens, som særlig bliver interessant, fordi kriminaliteten jo samlet set er faldet.
Og det kræver nok, at man gentænker både den politimæssige og den lovgivningsmæssige indsats på de her områder.
Det er jo et ønske, Venstre har haft, og vi havde sådan set også håbet, at justitsministeren ville have taget den indfaldsvinkel at sige, at der er behov for nye redskaber.
Nu siger ministeren sikkert noget med hemmelige ransagninger, og det havde jeg sådan set også forventet, men jeg ved ikke, hvordan hemmelige ransagninger har noget med bandevagter at gøre.
Men jeg vil i hvert fald gerne spørge ministeren, om ministeren ikke betragter de her bandevagter og det, vi ser i de her boligområder, som en helt særlig udfordring, som vi også må tage en politisk diskussion om hvordan vi håndterer og ikke blot overlader til politiet.
Bare for at illustrere, hvor stort og alvorligt et problem det er, har ministeren og den nuværende regering jo selv været med til i en nylig undersøgelse at afdække, at i de her udsatte boligområder, hvor bandevagterne bestemmer – ikke politiet, men bandevagterne – er det halvdelen af den kriminalitet, der bliver begået, der ikke bliver anmeldt.
Det er halvdelen, vil jeg sige til ministeren, af den kriminalitet, der bliver begået, som ikke bliver anmeldt, fordi man er bange for at tale med politiet; man er bange for konsekvenserne.
Det må da kræve en ny indsats, en politisk diskussion om, hvordan vi håndterer det parallelsamfund, der er på vej til at opstå; den parallelle retstilstand, der er på vej til at opstå i nogle udsatte boligområder, som TV 2 på glimragende vis afdækkede, og som i hvert fald skræmmer mig og, tror jeg også, en del ganske almindelige danskere.
Hvad vil ministeren gøre ved det?