runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Det undrer mig meget, og det undrer mig også meget, at man spiller sig det kort af hænde, som man tidligere har brugt med stor succes, nemlig at man kunne få indflydelse ved at være villig til at samarbejde med højre og venstre fløj i Folketinget.
Hvad er det, der har gjort, at man har besluttet sig for at være en del af en meget massiv blok med nogle partier, der fører en politik, som man på en lang række områder slet ikke er enig i?
Jeg vidste ikke, at man var i gang med et arbejde om god regeringsførelse.
Så kan vi jo glæde os til, at der skal laves brede forlig og ikke være nogen ultimative krav, når og hvis man engang skulle komme til magten.
Nu har Socialdemokraterne her for et stykke tid siden været ude at foreslå, at der skulle laves en formueskat.
Jeg ved ikke, om det er De Radikales politik, men hvis vi nu siger, at det vil Socialdemokraterne rigtig gerne have, hvis de skulle komme i regering - det er sådan, ligesom når man skal til at forhandle en ny skattereform, som man måske skal - hvad siger De Radikale så i sådan en situation?
Nej, vi ønsker at være et grønt parti, og vi ønsker at være ambitiøse også i det udspil, der kommer på »Grøn Vækst«-området.
Det er ikke bare landmændene, jeg vil holde hånden over eller under; det er sådan set alle danskere i det her samfund, der skal vide, hvad der foregår i deres liv, og som skal kunne følge med, når vi fra Folketingets side laver nye regler og nye love, som de skal indordne sig under.
Det gælder generelt, at man skal behandle folk ordentligt, og derfor synes jeg altså heller ikke, det gør noget, at der går 14 dage eller en måned ekstra, i forhold til om et forslag bliver præsenteret for Folketinget og offentligheden.
Nu synes jeg, at man skal lade regeringen lave sit forarbejde grundigt, og så kan man glæde sig til, at der kommer et superambitiøst og godt udspil.
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
Jeg synes, at det er en meget interessant diskussion om, hvad der er en blok, og hvad der ikke er en blok.
Jeg har svært ved at deltage i den, for jeg har ikke den samme erfaring, som fru Henriette Kjær har, som igennem 8 år har deltaget i blokpolitikken.
Men det kan jo være, at fru Henriette Kjær kan kende blokpolitikken, når hun ser den.
Jeg har meget svært ved at genkende det billede, bl.a. fordi fru Helle Thorning-Schmidt og jeg har arbejdet meget med hele spørgsmålet om god regeringsførelse.
Jeg synes sådan set, at vælgerne skal have et valg mellem den isblå blokpolitik, som har ført Danmark i krig med det snævrest tænkelige flertal, og så en regering, som faktisk gerne vil samarbejde, som har som en del af sit værdigrundlag, at det er ved at inddrage alle Folketingets partier, at der skabes gode løsninger.
Det er ikke ved at stille ultimative krav.
Det er ikke ved at sige: Hvis I ikke skriver under her, kan I slet ikke være med, og så har I meldt jer ud af diskussionen.
Det alternativ, som jeg gerne vil vise vælgerne, er nemlig, at de kan vælge mellem VKO's blokpolitik og en regering, der gerne vil samarbejde.
For De Radikale har det været meget tankevækkende at iagttage, at det er blandt oppositionspartierne, man skal finde den egentlige alvor i synet på den økonomiske situation.
Danmark er i økonomisk krise, men regeringspartierne kan jo ikke engang tage ordet i munden.
De bliver ved med at tale om en finansiel krise, som om det bare handler om banker - eller bare og bare, det har indtil videre kostet os udlån af hundrede milliarder af kroner.
Det, at man ikke engang kan tage ordet økonomisk krise i sin mund og dermed anerkende, at mennesker mister deres arbejde, er meget tankevækkende for os.
Den alvor skal vi finde i oppositionen, hvor der er fremlagt vækstpakker, som samler forskellige dele for samlet set at stimulere dansk økonomi og dermed sørge for, at vi dog tager det værste af krisens effekter for folk, som folk nu engang er flest.
Det perspektiv synes jeg også hr. Peter Christensen skulle notere sig, og lad os så diskutere De Radikales økonomiske politik, for det er nemlig den, jeg kan stå inde for, og det vil jeg kunne i ethvert samarbejde, uanset hvilke partier der deltager.
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Ja, men jeg er da så glad for, at Enhedslisten sidder og venter i spænding på de guldkorn, der måtte komme fra regeringen.
Men når vi selv har sat os en deadline, må vi også selv være mand for at overskride den, hvis vi har lyst til det.
Det er jo altså ikke et løfte, der er afgivet under ed, og selvfølgelig skal tingene behandles ordentligt.
Sådan er det jo også her i Folketingssalen.
Enhedslisten beder nogle gange om, at nogle lovforslag, man har vedtaget i udvalget skulle til tredjebehandling, skal udsættes osv.
Det plejer vi da at hjælpe hinanden med.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-16:
Nej, nu tror jeg, regeringspartierne har brugt en stor del af debatten i dag til at skose oppositionen for, at man ikke ved, hvad man får, hvis de kommer i regering, og derfor er det vel fair nok, når nu man påstår at være enige og vi kan konstatere, at statsministeren ønsker den kriminelle lavalder på 12 år, Venstres retsordfører slet ingen kriminel lavalder ønsker, og Det Konservative Folkeparti ikke ønsker at ændre på den kriminelle lavalder.
Men når vi så taler om problemerne - for det er der god grund til; det er jeg fuldstændig enig i - vil jeg gerne spørge, når nu fru Henriette Kjær er så stålsat på, at der ikke skal sidde børn i danske fængsler, hvilke initiativer man så fra konservativ side vil tage, efter at man nu i 8 år har haft justitsministerposten, for at der ikke næste år skal sidde børn i danske fængsler.
For det gør der jo allerede i dag.
Der sidder 15-, 16-, 17-årige børn i danske fængsler og bliver behandlet som voksne, mange af dem isolationsfængslede, for at de ikke skal være sammen med andre voksne kriminelle.
Hvilke initiativer vil man tage for de børn, inden man begynder at diskutere, om den kriminelle lavalder skal sænkes?
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Apropos reformer, som den radikale leder efterspurgte, vil vi også gerne have en reform på det her område.
Vi vil gerne have, at man starter meget, meget tidligere.
For det er jo, når børnene er helt små, man skal sætte ind, og hvis man begynder at gøre det noget mere systematisk i kommunerne, ser vi altså ikke de her problemer med kriminelle børn.
Så har vi en meget bedre behandling af dem, hvis man løser sine opgaver i kommunerne.
Så det kan vi godt gøre noget ved ved at ændre de forhold, der er der.
Det andet er, at der jo er blevet bygget et væld af sikrede institutioner i den her regerings tid.
Det vil vi gerne fortsætte med.
Der skal være de sikrede institutioner, der er brug for, og det er selvfølgelig en opgave, som vi skal fortsætte med at løse, sådan at børn ikke kommer i fængsel, for det skal de ikke.
Men derudover er det jo netop vigtigt stadig væk at prøve at se på det sociale område, om kommunerne gør det rigtigt, og om man ikke kunne tage noget af det her i opløbet; det er altså også en væsentlig opgave.
Per Clausen (EL), 2009-04-16:
Jeg vil nu ikke sige, at klarheden i Det Konservative Folkepartis holdning, når det handler om den kriminelle lavalder, ligefrem er lysende.
Jeg forstår, at børn ikke skal i fængsel i fremtiden, selv om de kommer det nu, og at man ikke ved, hvad man skal gøre for at forhindre det.
Jeg kan også forstå, at man er enig med statsministeren i, at børn ikke skal i fængsel med forhærdede kriminelle, men dermed har statsministeren jo ikke sagt noget om, at de ikke kunne komme i fængsel.
Nu siger fru Henriette Kjær alligevel, at børn ikke skal i fængsel.
Altså, hvad mener Det Konservative Folkeparti?
Så til en anden sag.
Synes fru Henriette Kjær, at der er nogen sammenhæng mellem det at prioritere miljø og klima højt og så den kendsgerning, at regeringen nu på tre områder uge efter uge har været nødt til at udsætte fremlæggelsen af planer?
På alle de her områder får vi hver uge at vide, at planen heller ikke kommer i den her uge, men måske kommer den i næste uge.
Synes fru Henriette Kjær, at det er tilfredsstillende?
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Selvfølgelig synes jeg, at det er tilfredsstillende.
Når man laver nye ordninger, der vedrører folks hjem, og for grøn vækst, der vedrører folks erhverv, som de skal leve af, skal det, man laver, være i orden.
Så skal vi vide, hvad det er, vi bevæger os ud i, og hvilke konsekvenser det har.
Det bliver man da nødt til at undersøge grundigt og beregne, og hvad ved jeg, hvis der er tvivlsspørgsmål.
Så jeg ser overhovedet ikke noget problem med, at det tager lidt længere tid, inden det bliver præsenteret for offentligheden.
Men så er der også styr på det, og man er parat til at kunne føre det ud i livet, og man ved, at de folk, der bliver berørt af det, har fået en rimelig ordning.
Per Clausen (EL), 2009-04-16:
Kunne vi også indføre det i uddannelsessystemet, sådan at man, når man skulle aflevere en stil eller en rapport, kunne komme og sige: Jeg skal lige have undersøgt det lidt mere nøje, for der er noget, jeg ikke har fået undersøgt endnu?
Eller er det der, regeringen og fru Henriette Kjær går ind for konsekvens?
For sagen er vel, at det ikke kan skyldes, at man ikke har vidst, hvornår man lovede, at man ville komme med sine forslag.
Det kan heller ikke skyldes, at man ikke har igangsat arbejdet i ordentlig tid.
Det kan jeg ikke forestille mig, regeringen består jo af ansvarlige mennesker.
Er sandheden ikke bare den, at man ikke i regeringspartierne kan blive enige om at yde en indsats, der gør, at Danmark går i front, når det handler om miljø og klima, og at det er den uenighed, der gør, at processen bliver forsinket gang på gang med den konsekvens, at vi jo ikke når det, vi skal?
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-16:
Fru Henriette Kjær sagde i sin ordførertale, at man fører en offensiv sundhedspolitik.
Nu er ét jo, hvad man siger, og så er der, hvad der foregår i virkeligheden.
Jeg har lige slået efter bare for en ordens skyld og kan se, at ventetiden siden 2002, altså da regeringen trådte til, er steget med 2 uger i gennemsnit på de 17 behandlinger, man normalt måler på.
På de intensive afdelinger har man en katastrofal situation.
900 intensivpatienter, de allermest syge, bliver transporteret rundt imellem hospitalerne, fordi der er overbelægning på disse afdelinger.
Det er en meget, meget alvorlig situation, som jeg bestemt ikke vil karakterisere som offensiv, som det blev gjort af ordføreren.
Jeg ved godt, at ordføreren sikkert nu vil svare, at der behandles flere, og vi gør sådan og sådan, men sagen er jo, at de dårligst stillede patienter, intensivpatienter og medicinske patienter, får en ringere behandling, end de har fået på noget tidspunkt.
Allerede for 4 år siden sagde den daværende sundhedsminister - han er statsminister nu - at det her var et problem, og at det skulle løses.
Det eneste, der er sket i den periode, er, at det er blevet værre.
Vi ved fra de svar, der er blevet givet så sent som frem til april, at der er borgere, der er døde under disse transporter.
Der er en borger, der er død under disse transporter, og man skriver fra regionerne, at muligheden for et bedre helbred bliver ringere.
Det er altså en helt anden situation, der er virkeligheden, end det, der forsøges beskrevet af ordføreren.
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Nej, jeg vil ikke svare det, den socialdemokratiske ordfører forventer.
Jeg tager det meget alvorligt.
Selvfølgelig skal vi da have stoppet den her transport rundt mellem intensivafdelingerne, det er uholdbart, det er jeg da fuldstændig enig med Socialdemokraterne i, og vi gør, hvad vi kan.
Og så er det måske vigtigt at nævne her, at vi trods alt har fået 2.800 flere læger og også 2.600 flere sygeplejersker, end der var under den socialdemokratisk ledede regering.
Så vi lægger os virkelig i selen for at få det her område til at fungere godt, for det er, som jeg sagde, vigtigt for os, at Danmark har et stærkt offentligt sygehusvæsen.
Der kan være kritik af det, og den kritik, hr. Jens Peter Vernersen kommer med her, er berettiget; den skal vi tage alvorligt, den skal vi gøre noget ved.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-16:
Nu bliver det nævnt igen, at der er tilført flere læger til sundhedsvæsenet - det er lidt forskelligt, hvad antallet er - men jeg går ud fra, at ordføreren ved, at når der nu sker det, at der kommer flere læger, så er det, fordi man under Nyrupregeringen hævede optaget fra de 400, som den tidligere undervisningsminister Bertel Haarder havde dikteret, til 1.100 i 1993-94.
Man hævede altså antallet med 700 i optaget på universiteterne.
Det er disse læger, der er færdige nu, og dem kan regeringen selvfølgelig glæde sig over sammen med Socialdemokraterne, men det sker kun i kraft af de beslutninger, der blev truffet.
Så vil jeg godt spørge ordføreren: Det er jo erkendt af De Konservative, at der har været 25 pct. overbetaling.
Det betyder altså, at man siden 2002 har betalt næsten 900 mio. kr., helt præcis 879 mio. kr. i overbetaling til privathospitalerne.
Hvis man nu havde haft en fair afregning og ikke havde brugt disse mange penge til at skubbe en forretning i gang, som det har været sagt af økonomi- og erhvervsministeren, så havde man jo kunnet lave 66.000 flere operationer for grå stær, 1.500 flere hjerteoperationer, man kunne have opereret 12.000 flere hofter, eller man kunne have behandlet intensivpatienterne ordentligt.
Det havde været en mulighed.
Jeg vil gerne sige, at jeg går ud fra, at det, ordføreren sagde, var et håndslag til, at vi skal have bragt det her i orden, og at vi får en forhandling om at få priserne sat ned.
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Nu er det ikke mig, der indkalder til forhandlinger, det er regeringen og ministrene, men derudover vil jeg sige, at jeg nu altså ikke angrer, at man mener, der har været 25 pct. overbetaling.
Det, der har været helt væsentligt, er, at man har kunnet købe nødvendige operationer uden for det offentlige sygehusvæsen for at få behandlet patienterne hurtigt, og prisen har så været det, den nu var dengang.
Vi har så set nu, at det kan vi nok få forhandlet ned, og så foregår der jo en forhandling med privathospitalerne om at få de priser ned.
Hr. Jens Peter Vernersen kan nu stå her og sige, at man skal vente 6 måneder for udvalgte sygdomme, men det ved hr. Jens Peter Vernersen jo godt skyldes sygeplejerskekonflikten i foråret sidste år.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-16:
Regeringen har nu for hundrede syttende gang udskudt »Grøn Vækst«, og det er der sådan set ikke noget odiøst i, for som ordføreren siger, har man jo ret til at skyde en deadline, fordi man ikke kan nå at blive færdig.
Men det er alligevel lidt bekymringsvækkende, når vi igen og igen bliver konfronteret med det.
Når vi diskuterer med miljøministeren, siger han, at løsningen findes i »Grøn Vækst«; når vi diskuterer overforbrug af pesticider i landbruget, når vi diskuterer ødelæggelsen af vandløb, når vi diskuterer, hvordan det ser ud med metangasser fra landbruget osv. osv., får vi at vide, at der nok snart kommer en løsning.
Hvad vil De Konservative gøre for at komme igennem og sørge for, at der faktisk kommer et offensivt »Grøn Vækst«-udspil, og at det ikke bare bliver endnu en syltekrukke?
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Det bliver et meget offensivt udspil, og vi har altså en miljøminister, der er Venstremand, og som er meget, meget opsat på, at der skal ske noget på det her område, og som bekymrer sig om drikkevandet og gerne vil være med til at lave en ambitiøs plan.
Så det er jeg overhovedet ikke nervøs for.
At man så lige prøver at gennemregne tingene - ja, som jeg sagde før, betyder det her jo noget for et stort erhverv.
Der er mennesker, der lever af at være landmænd, og de skal have nogle ordentlige vilkår at arbejde under.
De skal også passe på miljøet, men vi skal ikke rive gulvtæppet væk under deres erhverv.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-04-16:
[Lydudfald]
… surt at stå og næsten ønske, at hr. Anders Fogh Rasmussen var tilbage i Folketingssalen og sagde, at ikke en frø, fugl eller fisk ville komme til skade under den her regering, når jeg nu hører, at ordføreren netop lægger så meget vægt på landbrugets økonomiske muligheder og ikke så meget på natur og miljø.
Det synes jeg før det første er problematisk.
For det andet er det jo interessant, når ordføreren selv nævner vandløb, at nævne, at 50 pct. af de vandløb, vi har i Danmark, er i en meget dårlig tilstand.
Og vi har i forbindelse med EU's vandrammedirektiv lovet, at de vil blive bragt i en god økologisk tilstand inden 2015.
Nu lægger regeringen så op til, at det sker inden 2027.
Det må da være uambitiøst set med De Konservatives briller, hvis man som De Konservative ønsker at være et grønt parti - eller det er måske bare farven på plakaterne?
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
Jamen »hvis man nu siger«, altså hvis og hvis og vissevasse.
Altså, den slags ting må man jo tage, når de kommer, for en ting har hr. Anders Fogh Rasmussen jo efterladt os alle sammen med, og det er bevidstheden om, at det der med at svare på hypotetiske spørgsmål, hvor man stiller forudsætninger op, som man ikke engang ved holder, behøver man faktisk ikke at gøre.
Det Radikale Venstre har jo fremlagt et gennemregnet, gennemtestet skatteudspil, som viser, hvad det er, vi gerne vil have.
Jeg har forstået på de telegrammer, som kører, at regeringen i dag har opgivet multimedieskatten og gerne vil noget andet, og det forstår jeg godt, for den hører jo til sådan en Morten Korch-skat, som man har udtænkt dengang.
Det er ikke spor hypotetisk, det er virkelighed.
Men lad os lige se, hvad regeringens skattepolitik egentlig er, når behandlingen af lovforslagene er færdig.
Birgitte Josefsen (V), 2009-04-16:
Det betyder jo, at man er nødt til at skulle ud og have etableret et fælles regeringsgrundlag.
Jeg tror, at der er rigtig, rigtig mange virksomheder og virksomhedsejere, der gerne vil vide, om De Radikale bakker op om SF's udspil, som er ganske nyt og ikke sådan et, der er fundet på for mange år siden.
Så jeg går ud fra, at det står fuldstændig til troende, og at der ikke kan røres ved det.
Ønsker De Radikale, at der skal være tvungen overskudsdeling i de danske virksomheder?
Det tror jeg at der er rigtig mange der gerne vil vide.
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Jeg synes, det er prisværdigt, at De Radikale har fremlagt et forslag til et skatteudspil.
Så ved vi, hvad De Radikale mener.
Har fru Margrethe Vestager fået at vide, hvad de vil, eller er det også hemmeligt for fru Margrethe Vestager, hvad Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti vil på skatteområdet?
En ting er, at man nu vil have regeringens skattereform til at virke, men skal den så have en prøveperiode, hvor man ser den i praksis, inden man vil komme med et forslag i den her røde blok, eller hvad?
Birgitte Josefsen (V), 2009-04-16:
I fru Margrethe Vestagers tale bed jeg mærke i, at De Radikale er meget optaget af, hvordan vi sikrer fortsat udvikling og vækst i Danmark, specielt her i en situation, hvor hele den globale krise raser ind over alle lande.
De Radikale er specielt optaget af, hvordan vi sikrer udvikling og vækst på det private arbejdsmarked, og det synes jeg jo er rigtig dejligt at høre.
Men nu har jeg så også kunnet konstatere, at Det Radikale Venstre har parkeret hele deres politiske samarbejde ovre i rød blok, så derfor vil jeg gerne spørge fru Margrethe Vestager, om man så fra De Radikales side er enige med SF i det nye politiske udspil, der ligger fra SF, om, at der skal indføres tvungen overskudsdeling i de danske virksomheder.
Er det en tanke, fru Margrethe Vestager sådan hylder hundrede procent, for det tager jeg jo for givet at man gør, når man nu har lagt hele sit politiske projekt ovre i den side af den politiske verden?
Så det vil jeg gerne høre, for det tror jeg faktisk at der er rigtig mange virksomheder der har brug for at vide helt konkret.
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
Det er meget lærerigt for mig at høre de spørgsmål, der bliver stillet af især Venstre, om, hvordan det fungerer inde i en blok.
For jeg må forstå, at inde i VKO-blokken spiller man sådan et politisk vennespil med, at vi skal være helt enige, og at vi skal stå hundrede procent inde for hinandens partiprogrammer, og hvis ikke vi gør det, er det hele helt forfærdeligt.
I Det Radikale Venstre har vi vores program.
Vi tror, det er helt afgørende, at vi får en ny regering, og at vi får en ny politisk linje, for der er så mange ting, der sejler.
Det gælder retspolitikken, det gælder integrationen, det gælder økonomien.
Vi har faktisk tillid til, at der kan føres en politik, som vi kan stå inde for, og jeg har også tillid til, at det kan blive gjort på en anden måde end den, vi hele tiden hører om, nemlig at man inden for blokken er helt enige; der må ingen tænke noget selv, der skal vi alle sammen mene det andet.
Det er i øvrigt i vild modstrid med det, der står på forsiden af næsten samtlige aviser i dag.
Altså, hvis fru Birgitte Josefsen ikke ønsker blokpolitik, må jeg anbefale fru Birgitte Josefsen at stemme på Det Radikale Venstre.
Det ligger lige for, for det kan ikke nytte noget at blive ved med at stemme på Venstre - eller på Dansk Folkeparti, hvis fru Birgitte Josefsen bag forhænget har følt sig fristet til at stemme på dem, for der er jo et værdifællesskab, så det kan godt være, at man skal have den rigtige vare - for hele pointen er jo, at vi skal have en ny regering, som vil føre en anden politik, og som vil have det som en del af sit værdigrundlag at bringe Folketingets partier sammen for at se, om der kan etableres et samarbejde, i stedet for den golde, isblå afvisning, som vi har oplevet, hver gang det kom til noget vigtigt.
Når det kom til at sende Danmark i krig, sagde man: Det klarer vi selv.
Jeg synes, der er rigtig, rigtig meget at komme efter i diskussionen om, hvordan vi får genetableret nogle samarbejdsmønstre.
Og jeg synes, at der er rigtig meget at lære af at høre de spørgsmål, der bliver stillet, om, hvordan det egentlig fungerer inden for blokken.
For det er sandelig en anden ambition, vi har, om at få et samarbejde til at fungere.
Og så kommer vi med De Radikales program, og vi har rigtig mange ideer til, hvordan man kan styrke danske virksomheder, herunder også hvordan man kan få innovative virksomheder til fortsat at starte og komme godt igennem den her krise, for det har vi sandelig brug for.
Mike Legarth (KF), 2009-04-16:
Jeg vil gerne spørge den radikale formand som opfølgning på det spørgsmål, min kollega fru Henriette Kjær stillede, om, hvornår vi kan få en tilkendegivelse fra Det Radikale Venstre om, hvad man mener om skattereformen og de elementer, der er indbygget deri.
Jeg kan forstå, at man ikke var klar til at komme med en tilkendegivelse nu.
Men kan jeg så få en bekræftelse af, at Det Radikale Venstre og fru Margrethe Vestager vil kommentere det ved afslutningsdebatten?