runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Jeg tror, at når ordføreren stillede spørgsmålet, må han tænke på Dansk Folkeparti, som jo meget, meget tydeligt har sagt, at der ikke kunne blive tale om skattelettelser, før vi havde prioriteret velfærden.
Vi må bare nu konstatere, at de allerede nu på dette tidspunkt i Folketingets samling har været med til tre skattelettelser: Først den til 9 ½ mia. kr., så en automatisk lettelse i topskatten, for den kommer jo inden 2010, og så muligvis også den, som statsministeren forleden dag lagde for dagen, hvor man altså igen vil give en skattelettelse til nogle af de mest vellønnede danskere og nogle af de mest sunde danskere, altså dem, der kan blive på arbejdsmarkedet, indtil de bliver 64 år igen en skattelettelse til de bedst stillede danskere.
Det er tre skattelettelser, som formentlig accepteres af et parti, som har sagt, at de prioriterer velfærden.
Men det jo ikke første gang, at vi har set så voldsom en slingrekurs, som vi har set fra Dansk Folkeparti, og jeg tror desværre heller ikke, at det bliver sidste gang.
Villy Søvndal (SF), 2007-10-04:
I SF har vi ikke så mange penge, så når jeg laver fokusgrupper, er det tit, når jeg spiser sammen med mine gode venner
nogle af dem er sådan mennesker på min alder.
Det var svært at finde nogen, der ville det.
Jeg vil godt spørge: Er man overhovedet sikker på, at den skattelettelse, som højre side af salen taler for, giver flere i arbejde?
Er det ikke mere sandsynligt, at virkningen er, at vi tømmer arbejdsmarkedet, og at den sikre virkning i så fald er, at uligheden stiger?
Jeg vil spørge den socialdemokratiske leder, om man deler det synspunkt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Vi deler bestemt det synspunkt, at man skal passe på, at man ikke lader sig forblinde af de dynamiske effekter, for hvilke danskere er det egentlig, der skal arbejde mere?
Jeg synes bare, at man i dag skal forpligte sig til at gå hjem og spørge fem naboer, fem venner, eller hvem det nu kunne være, om det er dem, der skal arbejde mere.
Danskerne knokler i øjeblikket, de slider og slæber.
Det er så også en kommentar til både Ny Alliance og andre, som har sagt, at der er helt vildt mange dynamiske effekter i det her.
Spørgsmålet til den skattelettelse, som statsministeren nu vil give til de 64-årige, er: Er det virkelig en god idé at give de mennesker, som måske alligevel ville blive på arbejdsmarkedet, en stor skattelettelse for at blive på arbejdsmarkedet?
Der er sikkert en stor dødvægt i det, idet man har regnet ud, at det næsten er op mod 1 mia. kr. - 800 mio. kr. - der skal gives, og som ligger som dødvægt, til mennesker, som alligevel ville være på arbejdsmarkedet.
Det er en rigtig dårlig forretning.
Jeg er bange for, at en skattelettelse, særlig for dem, som lige kommer fra mellemskat til topskat, vil betyde, at de vil foretrække at arbejde mindre.
Men igen, jeg synes, at der fra regeringens side er tale om fiktive regnskaber og dynamiske effekter, som man ikke er helt sikker på at kunne dokumentere.
Nej, vi er ikke sikre på, at skattelettelsen har den fornødne effekt, måske tværtimod den omvendte.
Villy Søvndal (SF), 2007-10-04:
Det er i forlængelse af det sidste svar.
Jeg har her i de sidste uger været rundt og besøge nogle plejecentre og er meget optaget af den diskussion om, hvordan vi sikrer, at de mennesker, der egentlig gerne vil blive lidt længere på arbejdsmarkedet, kan skaffes mulighed for det.
Deres problem er, at de godt ville deltage, hvis de ikke skulle deltage med 120 km/t., for det kan de ikke længere.
Vi spurgte: Hvad nu, hvis vi i stedet for gradvise aftrapninger laver nogle ordninger, der sikrer, at man kan få en efterløn kombineret med et antal timer på arbejdsmarkedet, og de afregninger, der så skal aftales der?
Jeg forstår ikke, at regeringen slet ikke er optaget af efterlønsgruppen i sit udspil, i de 270.000, der modtager efterløn, som alt andet lige er den gruppe, der er tættest på at have forladt arbejdsmarkedet.
Jeg vil bare spørge: Vil Socialdemokratiet være med til, gerne sammen med os, at finde nogle modeller, hvor vi sikrer nogle gradvise tilbagetrækninger fra arbejdsmarkedet, som i stedet for endnu en gang at smide skattekroner væk kombinerer arbejde og mulighed for gradvis tilbagetrækning?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Ja, det vil Socialdemokraterne naturligvis gerne, for vi tror virkelig på, at der er mange, der gerne vil det.
Man møder også tit mennesker, som siger, at de godt kan være nogle timer på arbejdsmarkedet, men også bare have lidt ud af det.
Det, som regeringen i stedet for har gjort, er at give en meget kontant skattelettelse til de bedst uddannede danskere, for vi ved, at det er de bedst uddannede danskere, som bliver på arbejdsmarkedet i længst tid, og vi ved også, at det er mændene, der holder længst tid på arbejdsmarkedet.
Det har også en kønsslagside.
Det synes jeg er besynderligt, når statsministeren også taler om kønsligestilling, så jeg kan stadig væk ikke forstå, at Dansk Folkeparti ønsker at være med til det her.
Vi skal selvfølgelig skabe et arbejdsmarked, som er sundere; et arbejdsmarked, hvor mennesker kan holde ud at være i længere tid.
Det har vi ikke i dag.
Tallene viser, at hvis vi i den offentlige sektor bare kunne få et sygefravær som det, der er den private sektor, ville det muligvis skaffe helt op til 7.000 ekstra personer til den offentlige sektor.
Det er da også værd at tage med.
Vi skal skabe et sundere arbejdsmarked, bedre muligheder for seniorordninger - også for dem, der ikke fik så meget uddannelse fra starten.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Det synes jeg er godt og rigtigt og i virkeligheden en meget, meget nøgtern linje at lægge, at man ikke som andre sætter sig op på den høje principhest og er villig til at ofre både voksnes og børns liv og velfærd.
En ting er, at vi ikke tager særlige hensyn, men noget andet er, at vi giver plads til, at man kan være her, og derfor ville det jo være ærgerligt, hvis bemærkningen om, at vi ikke vil vise særlige hensyn, betyder, at f.eks. københavnske skolebørn ikke kan benytte madordningerne, fordi der ikke længere må serveres halalretter, eller der sættes grænser op, som gør, at børnene ikke kan deltage i de forskellige aktiviteter, der er, når målet er, at vi skal kunne være sammen og have en dialog om, hvordan vi gør vores værdier til virkelighed og dermed også sørger for, at vi kan være her alle sammen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Jeg synes selvfølgelig, at kommunerne og den enkelte institution selv må vurdere, hvordan de vil gøre det her.
Jeg har ikke tænkt mig, at der skal komme lange lovudspil fra Folketinget angående de her særlige hensyn, men som udgangspunkt synes jeg, vi er nødt til at acceptere, at der er en måde at leve på, og der er en madkultur i danske daginstitutioner, som vi ikke kan forandre, fordi der kommer mennesker, der f.eks. ikke spiser svinekød, her til landet.
Men i øvrigt vil jeg lade institutionerne selv bestemme det; jeg synes ikke, det er noget, vi bør blande os i her fra Christiansborg.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
På sin vis synes jeg, det et eller andet sted er lidt foruroligende, for de danske madtraditioner udvikler sig jo heldigvis til meget, meget mere, end de var for 100 år siden.
Men jeg synes, det er fint, at institutionerne selv skal kunne bestemme, hvad de vil gøre, netop i overensstemmelse med de borgere, de skal skabe rum for, og de børn eller voksne, som kommer på institutionerne.
Det fører mig videre til spørgsmålet om de forhandlinger, vi har foran os angående den kvalitetsreform, som regeringen har lagt på bordet, og de velfærdsrettigheder, som fru Helle Thorning-Schmidt har været fortaler for.
Jeg savner lidt fokus på de svageste.
Vi kommer jo meget hurtigt til at diskutere rettigheder og standarder for de fleste af os, for de fleste børnehaver, for de fleste plejeboliger og de flestes sundhedsproblemer, og derfor vil jeg gerne vide, om der i den socialdemokratiske tilgang også fokuseres på de svageste, nu hvor vi har oplevet, at man har et meget stærkt blik for bl.a. asylansøgernes børns forhold.
Naser Khader (NY), 2007-10-04:
Jeg er glad for imødekommenheden over for at lukke alle centrene på nær et.
Jeg hører i hvert fald ikke en afvisning.
Men nu over til noget helt andet.
Når man kommer rundt i byen i øjeblikket, så ser man, at der på busserne står skrevet: Skattelettelser eller velfærd.
Enten-eller. I Ny Alliance synes vi, at det er en falsk modsætning.
For man kan faktisk godt få både skattelettelser og mere velfærd.
Mit spørgsmål er: Hvad er fru Helle Thorning-Schmidts vurdering af Nyrups skattereform fra 1993?
gav både skattelettelser og mere velfærd.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Dansk Folkeparti er meget optaget af værdier, og fru Pia Kjærsgaard supplerede jo statsministeren med hele Dansk Folkepartis sæt af værdier.
Det, som vel så er interessant, er, hvordan de omsættes til praksis, når man f.eks. ser på værdier som frisind og solidaritet.
Er det virkelig frisind, når man siger til mennesker, som faktisk er flygtet, fordi de fandt situationen uudholdelig, at man synes, de skal rejse tilbage, når de efter FN’s vurdering er i akut risiko for f.eks. tvangsislamisering, som jeg vil tro Dansk Folkeparti er lige så meget imod, når det foregår i andre lande, som når det foregår i Danmark?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
I Danmark er vi simpelt hen nødt til at basere vores udlændingelovgivning på de lovforslag, der er vedtaget, og på de myndigheder, der sidder og behandler sagerne.
Dem, vi primært hører fra i medierne, er jo de afviste asylansøgere, og jeg synes, det er meget, meget betænkeligt, at man som politiker griber individuelt ind og prøver at finde ud af, hvorfor vedkommende har fået afslag på sin asylansøgning.
Der er kun én ting at gøre, når man har fået afslag, fordi myndighederne finder det relevant.
Det er at vende tilbage, og det mener jeg faktisk ikke at vi politikere skal blande os i.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Enhedslisten har jo klart foreslået og i foråret lagt en plan frem for, at der skal komme 100.000 flere offentligt ansatte.
Men jeg vil gerne høre fra fru Pia Kjærsgaard, hvordan hun forestiller sig, at den offentlige sektor skal fungere, hvis der ikke kommer flere offentligt ansatte, især hvis man gerne vil have flere i plejesektoren.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er et af de områder, hvor der i den grad er brug for flere mennesker.
Men også i børnehaverne og i vuggestuerne er der behov for flere mennesker, hvis vi gerne vil have, at der skal være voksne, der kan holde børnene i hånden, og hvis vi gerne vil have, at de skal have tid til at læse historier.
Til rengøring er der behov for flere mennesker, hvis vi gerne vil have, at der skal gøres rent.
Vi kunne se i tv i går, hvor snavset der er rigtig mange steder, fordi der er skåret voldsomt ned på rengøringen, og folk skal løbe stærkere og stærkere.
Der er også brug for flere ansatte i uddannelsessektoren, hvis vi skal leve op til målet om, at alle skal have en uddannelse.
Derfor: Hvor er det, fru Pia Kjærsgaard ikke mener, der skal sættes ind, og ikke mener, at der er behov for flere ansatte?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Jamen det jo slet ikke det, der er problemet, for der er jo efterspørgsel i den offentlige sektor.
Der er sektorer inden for det offentlige, som gerne vil ansætte flere, men som bare ikke kan få personale.
Det store, store problem er jo, at forholdene ikke alle steder er optimale, fordi man ikke får den løn, som man forventer man kan få en ordentlig tilværelse for i forhold til det arbejde, der gøres.
Der er jo masser af de områder, som fru Line Barfod efterlyser, hvor man gerne vil ansætte flere, eksempelvis inden for ældresektoren, men folk søger bare ikke derhen.
De søger andre steder hen, fordi der er mere favorable arbejdsvilkår.
Villy Søvndal (SF), 2007-10-04:
Der har efter De Konservatives landsråd været en del diskussion om De Konservatives ideologiske ståsted - jeg forstår, at man nu søger inspiration hos Mao.
Det skal man jo måske være lidt forsigtig med, vil jeg sige.
Men jeg har et enkelt sted, hvor jeg godt ville have lidt klarhed.
Fru Pia Christmas-Møller sagde i sit indlæg, at man skulle fastholde og udbygge den fælles velfærd - deri er vi meget enige - og tilføjede så, at det kræver flere hænder, og gik så videre til skatteoplægget som midlet til at få flere hænder.
Hvis man så læser i debatpjecen, der hedder »På vej mod en kvalitetsreform«, står der på side 7, anden spalte, under overskriften »… men ikke flere hænder«: »Vi kan ikke bare øge antallet af beskæftigede i den offentlige sektor.
Og der er kun få ledige hænder til at komme i beskæftigelse.
Én mere ansat i den offentlige sektor vil derfor betyde én mindre ansat i den private sektor.«
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Vi lider under mangel på arbejdskraft; det gør man ude i den private sektor, og det gør man i en lang række at de borgernære dele af den offentlige sektor.
Den udfordring er vi for længst gået om bord i, og her er skattelettelser et blandt mange midler, der skal trækkes på.
Når det gælder den offentlige sektor, mener vi ikke, at det nødvendigvis er sådan, at den offentlige sektor skal beslaglægge en forholdsmæssig større andel af den samlede arbejdsstyrke, for det vil jo gå ud over den private sektors muligheder for at øge indtjeningen og dermed skabe grundlaget for, at vi overhovedet kan finansiere velfærden, som skabes via den offentlige sektor.
Nej, vi ser for os, at vi skal have rekrutteret tilstrækkeligt med sygeplejersker, skolelærere, politifolk, læger osv.
Det skal vi have sikret.
Vi skal have hænder og hoveder dér, hvor borgerne har brug for det.
Det er afgørende, at det sker på en måde, hvor vi samtidig siger: O.k., vi kan anvende teknologien til at reducere arbejdskraftbehovet på andre områder i den administrative del.
Villy Søvndal (SF), 2007-10-04:
Det er også afgørende, at andre forstår den sammenhæng, så jeg vil godt lige prøve at rekapitulere: Det er De Konservatives standpunkt, at der er brug for flere sygeplejersker, flere lærere, flere til at arbejde med de ældre på vores plejehjem, flere hjemmehjælpere, flere til at tage sig af de sindslidende - det var starten på ordførertalen - og flere til at tage sig af de udsatte børn.
Er det rigtigt forstået?
Det Konservative Folkeparti vil derfor måles på, om det lykkes at skaffe og ansætte flere sygeplejersker, flere lærere, flere pædagoger, flere hjemmehjælpere og flere, der arbejder inden for ældreområdet, flere til at tage sig af de sindslidende og flere til at tage sig af de udsatte børn.
Er det rigtigt forstået?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Det er fuldstændig rigtigt forstået.
Det Konservative Folkeparti arbejder målrettet for at sikre det antal hoveder og sæt hænder, som skal til for at løse de opgaver, vi har ude i ældresektoren, ude i sundhedssektoren, ude i skolesektoren og ude i retssektoren.
Her har vi mangel på arbejdskraft; der er mange steder vakante stillinger.
Det skal selvfølgelig løses, og det skal vi løse med en offensiv politik, der sikrer, at vi kan klare arbejdsudbudsbehovet, og det er det, vi har lagt frem.
Villy Søvndal (SF), 2007-10-04:
Det her er jo et eksempel på det, Nokia siger om, at samtale fremmer forståelsen, for det, vi nu har fået at vide, er, at der skal være flere skolelærere, der skal være flere pædagoger, der skal være flere sygeplejersker, der skal være flere social- og sundhedsassistenter, der skal være flere til at tage sig af de sindslidende.
Om lidt skal der forhandles finanslov og kvalitetsreform.
Det må vel betyde, at De Konservative vil måles og vejes på, om succeskriteriet opfyldes: Kom der flere sygeplejersker, flere lærere, flere pædagoger, flere til at tage sig af de ældre på vores plejecentre, til at tage sig af de sindslidende og til at tage sig af de udsatte børn?
Er det rigtigt forstået, at det er det, vi må holde De Konservative op på, når vi når frem til at diskutere finanslov i december?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Nu er hr. Villy Søvndal jo et meget ideologisk menneske, og derfor er jeg jo fuldstændig klar over, hvad det er, hr. Villy Søvndal prøver at spørge om, men ikke vil vedgå.
Det, hr. Villy Søvndal spørger om, er: Vil vi måle vores succeskriterier på, om den offentlige sektor bare bliver større og æder sig ind på den private sektor?
Det gælder arbejdskraftudbuddet, det gælder alting.
Hertil er svaret til hr. Villy Søvndal: Nej, det vil vi aldeles ikke måles på, det er ikke vores succeskriterium.
Vores succeskriterium er, at de opgaver, man berettiget kan forvente løst af en offentlig sektor i et velfærdssamfund, bliver løst, og her står vi med en kæmpe udfordring for at sikre den nødvendige arbejdskraft.
Alene på grund af
befolkningens aldersmæssige sammensætning vil vi se, at mange skolelærerstillinger, mange politistillinger og mange stillinger rundtomkring i sundhedsvæsenet vil stå åbne, fordi der ikke er folk til at besætte dem.
Den udfordring har vi taget på os, den vil vi løse, og vi vil gøre det på en kvalitativt høj måde.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Jeg er jo blevet beskyldt af De Konservative for at køre slingrekurs på skatten.
Men det er slet ikke det, jeg skal tale om, for der er jo et område, hvor De Konservative ikke har haft slingrekurs, og det gælder kravet om skattelettelser.
Nu blev De Konservative jo kritiseret meget i de her hektiske dage, hvor der var »Halløj i VKO-flertallet« og diskussion om skattelettelser.
Jeg synes jo, det var helt forkert, at man sagde, at De Konservative ikke havde fået noget igennem.
For det har man virkelig, og jeg vil gerne sige tillykke.
Tre skattelettelser nærmest inden Folketinget er åbnet synes jeg er fantastisk.
Først knap 10 mia. kr., så en automatisk skattelettelse inden 2010, fordi man hæver topskattegrænsen, og nu så også det, vi hørte forleden dag, om, at de 64-årige får en bekvem skattelettelse - til de bedst stillede selvfølgelig, det er jo konservativ politik.
Så altså rigtig gode skattelettelser.
Det, der selvfølgelig er mit spørgsmål, er så: Er det så færdigt, eller skal der flere skattelettelser til for at tilfredsstille De Konservative?
Skal der flere skattelettelser til i den her valgperiode, eller går man måske til valg på at få flere skattelettelser?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Jeg vil sige til fru Helle Thorning-Schmidt, at jeg synes, det kunne tjene Socialdemokratiets formand, som gerne vil være statsminister, at forholde sig til kendsgerningerne og læse, hvad der rent faktisk står i kronikker, i artikler.
Det gælder kronikker, der er formet af mig, det gælder artikler, der er formet af andre, det gælder partiers udspil, det gælder konkrete lovforslag, som bliver fremsat her i salen, for
det har fru Thorning-Schmidt åbenbart meget store problemer med.
Jeg har efterlyst en diskussion om ligestilling, og det ligger fint i tråd med statsministerens oplæg her i forgårs.
Jeg har efterlyst en diskussion om EU, og jeg går ud fra, at man også gerne vil have en diskussion i Socialdemokratiet om EU.
Med hensyn til skatten har Det Konservative Folkeparti for længst sagt, at vi har en vision om, at ingen skal betale mere end 50 pct. af den sidst tjente krone.
Det er ikke rimeligt, at man skal aflevere mere end halvdelen, når man siger farvel til familien og tager en ekstra overarbejdstime, tager en ekstra weekendvagt.
Det er ikke rimeligt, synes vi, og derudover ligger der også et stort arbejdsudbud at hente i sådan en ordning.
Socialdemokratiet har zigget og zagget og zigget og zagget for skattepolitikken senest i dag.
Nu tror vi så måske, at fru Thorning-Schmidt kan holde sine tropper til skattestoppet frem til næste valg, men vælgerne kan jo ikke stole på det et minut over valgdagen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Sikke vred fru Pia Christmas-Møller blev her.
Det var da slet ikke nødvendigt, for det var bare et enkelt spørgsmål, og måske dækker det over, at man ikke er helt klar på politikken.
Men lad det nu ligge, for jeg kunne godt tænke mig at spørge: Nu er det åbenbart stadig en konservativ ambition at få flere skattelettelser, det siger fru Christmas-Møller også, men hvordan ligger det egentlig så med 2015-planen?
Er råderummet egentlig ikke brugt?
Er der lagt skattelettelser ind dér?
Så er der ikke en modsætning mellem på den ene side at sige, at man er glad for 2015-planen, og så samtidig også gå efter flere skattelettelser?
Hvornår kommer de skattelettelser - i den her valgperiode eller i næste valgperiode?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Så det er jo et helt konkret svar til fru Helle Thorning-Schmidt, som i øvrigt stadig væk skylder både befolkningen og også os andre her i salen et klart svar på, om de skattelettelser, som denne regering bærer igennem, vil blive rullet tilbage, dersom Socialdemokratiet måtte få magt, som det har agt.
Jeg var ikke spor vred, vil jeg sige til fru Thorning-Schmidt.
Jeg bliver bare en gang imellem lidt engageret, når vi svarer på så meget.
Det var jo ikke kun ét spørgsmål, jeg fik.
Jeg fik faktisk en hel stribe, herunder en del påstande.
Jeg skynder mig nu at trække mig tilbage i god ro og orden, inden den røde lampe lyser her.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Den offentlige sektor bliver i de næste måneder udsat for en kritisk revision, som skal vise, om det er rimeligt, at vi har en så stor offentlig sektor, som på flere områder ikke fungerer, og om det er rimeligt, at vi betaler mange penge i skatter og afgifter i Danmark, men at de penge ikke kommer alle mennesker her i samfundet til gode, igen med fokus på vores ældre og syge.
Derfor ser jeg med fuld optimisme frem til den forhandling, vi skal have om kvalitetsreformen.
Jeg synes jo ikke, i modsætning til socialisterne, at det er et mål i sig selv bare at øge den offentlige sektor.
Der er jo ikke noget nemmere i denne verden end bare at ansætte flere i det offentlige, men det kan godt være svært at få den offentlige sektor til at fungere med det antal, der er, og vi ser jo netop i disse tider, at der er rigtig mange offentligt ansatte, som måske gerne vil fungere på en anden måde, og som gerne vil have en revision af deres arbejdsindsats, hvor de selv synes, de gør en stor indsats, men hvor der kan være nogle mål og midler, som måske ikke lige er dem, der skal bruges for at få det til at fungere effektivt.
Men for at sige det helt klart til fru Line Barfod og andre: Jeg synes ikke, man bare skal sige, at fordi man ansætter 100.000 flere i den offentlige sektor, kommer den til at fungere.
Hvis det er det svar, fru Line Barfod vil have, så føler jeg ikke, at jeg bare kan acceptere fru Line Barfods udlægning.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Så kommer det næste interessante spørgsmål jo: Hvor er det så, der ikke skal være lige så mange ansatte som i dag, medmindre Dansk Folkeparti vil stille krav til regeringen om, at der samlet set skal flere ansatte i den offentlige sektor?
Ifølge regeringens 2015-plan skal der jo ikke ansættes flere i den offentlige sektor frem til 2015, så hvis Dansk Folkeparti fastholder, at der skal flere over i plejesektoren, må man give et bud på, hvor der så skal være færre offentligt ansatte, medmindre man vil stille krav til regeringen om, at den skal bryde med 2015-planen.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Må jeg ikke bede fru Pia Kjærsgaard om at forholde sig til det, der var indholdet i mit spørgsmål, nemlig om det er rigtig Dansk Folkeparti-politik at sige til kvinder, som har søgt beskyttelse i Danmark, og som man må gå ud fra er en af de allersvageste grupper overhovedet, at man synes, de skal rejse tilbage, når de ifølge FN er truet af tvangsislamisering.
Jeg deler fuldstændig Dansk Folkepartis modstand mod islamisme og de radikale miljøer, som forsøger at dominere og hverve andre, men det må ikke kun gælde i Danmark.
Jeg synes også, det må gælde, når der er tale om Irak, og derfor mener jeg også, vi har en pligt til at yde beskyttelse.