runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2016-05-10:
Det drejer sig om ændrede regler vedrørende tidspunkt for anvisning af permanent bolig til nye flygtninge; en lang række forenklinger af regler, der er i dag hindrer kommuner og andre i at løse den kæmpemæssige integrationsopgave – ganske enkelt en kamp mod bureaukratiet.
Med disse tiltag fortsætter regeringen ud ad den sti, som er blevet lagt, for at sikre bedre integration gennem en øget tilknytning til arbejdsmarkedet.
Med dem sender regeringen, arbejdsmarkedets parter og kommunerne et klokkeklart signal om, at de er villige til at samarbejde for løsninger, der kan gøre integrationsprocessen mere strømlinet.
Det er, modsat hvad Dansk Folkeparti siger, ikke gammel vin på nye flasker, som regeringen her præsenterer.
Det er nemlig vaskeægte nytænkning, som skal gøre op med årevis af fejlslagen integration; en fejlslagen integration, der har efterladt næsten halvdelen af alle indvandrere og efterkommere på perronen, uden for beskæftigelse, mens jobtoget er kørt forbi.
Det er det, vi skal væk fra.
Men tiltagene i den her lovpakke er ikke kun det.
Det er samtidig et signal om, at vi forventer en aktiv deltagelse i samfundet fra de flygtninge, der måske skal være her i en længere årrække, indtil de kan komme hjem igen.
De skal ud at arbejde, tjene deres egne penge og være en del af det stærke fællesskab, som vi igennem generationer har bygget op her i Danmark – og forhåbentlig tage de kvalifikationer med sig hjem.
Vi skal naturligvis fra myndighedernes side gøre alt for, at vejen ud på arbejdsmarkedet bliver så kort og så ukompliceret som muligt.
Det er vores ansvar.
Men vi skal også have en forventning til, at de, der kommer hertil, skal være deres ansvar bevidst, så de bliver en brugbar og aktiv del af det danske samfund.
Med den her lovpakke sørger regeringen, kommunerne og arbejdsmarkedets parter for, at rammerne bliver væsentlig forbedret.
Den udmønter hovedparten af bedre rammer for at modtage og integrere flygtninge og trepartsaftale om arbejdsmarkedsintegration, som regeringen har indgået med KL og arbejdsmarkedets parter.
Det støtter Venstre naturligvis op om, og jeg skulle sige fra De Konservative, såfremt de ikke nåede frem, at de også støtter op om det.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-10:
Jeg har grundlæggende det imod det, at det her er endnu en integrationsplan i en lang række af integrationsplaner.
Ingen af de andre har virket, så der er ikke noget, der taler for, at den her kommer til at virke.
Men jeg hørte sådan set godt spørgsmålet, og jeg har et svar.
Jeg er med på, at det ikke var en af de svarmuligheder, som hr. Dan Jørgensen opremsede, men ikke desto mindre er det svaret herfra.
Vi mener, at danskerne skal varetage de jobfunktioner.
Og hvis det er sådan, at man nu kan sige, at de danskere, som var på offentlig forsørgelse, er rykket ud på arbejdsmarkedet, og der så ikke er mere arbejdskraft at hente i arbejdskraftreserven, så mener vi, at så kan man lukke op for at hente udenlandsk arbejdskraft til Danmark – ikke flygtninge.
Jeg foretrækker, at de jobs varetages af danskere.
Og hvis der er en dansker, som får tilbudt et arbejde og ikke ønsker at tage imod det arbejde, så skal danskeren have den besked, at så kan du ikke modtage offentlig forsørgelse.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-10:
Hvis vi antager, at der er omkring hundredtusind østeuropæere, der har beskæftigelse i Danmark i dag – det er nok ikke helt galt – vil hr. Martin Henriksen så foretrække, at de hundredtusind jobs også i fremtiden varetages af østeuropæere, eller vil hr. Martin Henriksen foretrække, at de kunne varetages af flygtninge?
Nu var det ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte hr. Martin Henriksen om de jobs, som jo i dag de facto, det må man bare konstatere, ikke bliver varetaget af danskere.
Og hr. Martin Henriksen har tidligere i dag faktisk sagt, så jeg ved ikke, om det er noget helt nyt, at han da var villig til at overveje at lytte til fakta.
De her jobs er oven i købet nogle, som nok kan varetages i stor stil af flygtninge, fordi det ikke er nogen, der kræver danskkompetencer og andet.
Så hvad er det egentlig, hr. Martin Henriksen har imod, at vi nu laver en målrettet indsats, der sikrer, at flere af de jobs i fremtiden vil blive varetaget af flygtninge?
Marianne Jelved (RV), 2016-05-11:
Ministeren siger, og jeg har skrevet det ned, så det er et direkte citat: uden at gå på kompromis med kvaliteten.
Når man så ser, at der samtidig står, at det her tilbud henvender sig til børn med et ikke uvæsentligt behov for sprogstøtte i form af undervisning i dansk som andetsprog, så er det jo en meget stor opgave, hvis der skal fastholdes en kvalitet.
Og når så fleksibiliteten i virkeligheden går på det, som jeg også nævnte i min tale oppe fra talerstolen, nemlig at man ophæver reglerne om klassetrin, elevtal, undervisning i fritiden, antal skoledage, rammer for klassedannelse, elevernes undervisningstimetal og skoledagens længde, for at nævne de mest markante, så ser jeg for mig, at okay, så har vi nok et særligt skoletilbud, der består af 2 timer om dagen til den gruppe elever her.
Så kommer den næste gruppe i 2 timer om dagen.
Er det den type, vi kommer til at se?
Eller hvori består fleksibiliteten, når man ophæver alle de bestemmelser, der danner folkeskolens indhold, struktur og organisering?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-11:
Jeg vil godt bede ministeren om at belyse retsstillingen for børn og forældre.
Hvis nu det er sådan ude i X-købing Kommune, at kommunen henviser et flygtningebarn til sådan et grundskoletilbud som det, lovforslaget beskriver, og forældrene siger, at det ønsker de ikke, og godt vil have deres barn i folkeskolen, har forældrene så krav på at få deres barn i folkeskolen, eller har de ikke krav på det?
Marianne Jelved (RV), 2016-05-11:
Det gør man jo allerede nu i folkeskolens regi.
Der er mange andre slags fagpersoner, der er tilknyttet modtageklasser og folkeskoleelever i det hele taget.
Det er ikke noget nyt.
Men jeg kan næsten forstå, at vi skal se de her særlige tilbud som en række nye frie skoler.
Det er den model, ministeren hele tiden trækker frem.
Er det der, fleksibiliteten ligger, altså at man simpelt hen opretter et eller andet stort antal nye frie skoler – som ikke er frie i den forstand, at det altså er offentligt betalte frie skoler?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-05-11:
Jeg tror ikke, at et sådant tilbud ville stå mål med folkeskolens, og det fremgår jo meget klart og tydeligt af lovforslaget, at det her tilbud skal stå mål med folkeskolens.
Men i modsætning til Det Radikale Venstre, kan jeg forstå, mener jeg ikke, at det, at der er mere fleksible rammer for organiseringen af de frie skoler i Danmark, gør, at man ikke kan give nogle kvalificerede undervisningstilbud.
Og de ting, som fru Marianne Jelved nævner, er jo bestemmelser, som gælder i forhold til de frie skoler, hvor man sikrer, at man kan give et kvalificeret undervisningstilbud til børn og unge.
Jeg synes, vi skulle imødekomme kommunernes ønske om større fleksibilitet, fordi der netop i forhold til den her gruppe børn, som er særlig sårbare – nogle af dem også med traumer – kan være behov for, at der også bliver tilknyttet nogle andre personer, så det ikke kun er lærerne, der er omdrejningspunktet for det.
Det kan f.eks. være socialpædagoger, som har taget positivt imod lovforslaget; det kan være psykologer; det kan være en gruppe med andre kvalifikationer end dem, der kun knytter sig til den faglige undervisning, nogle, der også knytter sig til de her børns personlige udvikling.
Det her er et særligt undervisningstilbud rettet mod en gruppe af tosprogede, som har et ikke uvæsentligt sprogstøttebehov.
Når jeg drager en parallel til de frie skoler, er det jo, fordi det af bl.a. den radikale ordfører og en række af de andre, der er imod lovforslaget, bliver fremdraget, at hvis man ikke opstiller specifikke regler om, hvilke kvalifikationer der skal være, og hvis man ikke stiller specifikke krav til, at det skal være eksakt, som det er i folkeskolen, så får man dårlig kvalitet.
Der tillader jeg mig bare at påpege, at de regler, der ligger til grund for lovforslaget, er de samme regler om kvalifikationer, der ligger til grund for de frie skoler.
Og når jeg kigger ud over vores friskolelandskab, er det ikke sådan, at jeg tænker, det er dårlig kvalitet og ikkefungerende undervisningstilbud.
Det er derfor, jeg drager parallellen.
Det har ikke noget at gøre med, at det er det samme.
Men man kan ikke tillade sig at sige, at det ikke kan kvalificeres, at det sådan set godt kan lede frem til nogle gode, velfungerende undervisningstilbud.
Den vurdering, der ligger til grund for det, vil jeg jo ikke gøre mig til dommer over.
Jeg har også sagt på et samråd, at sådan er det jo, og i sidste ende er der også mulighederne for, at man kan hjemmeundervise, hvis det er det, man ønsker. Så det er jo ikke sådan, at der ikke er noget frit valg, men det her er et specialiseret tilbud, som både skal sikre kommunerne fleksibilitet, men også, at der er nogle modtagetilbud, som er kvalificerede til også at kunne håndtere de tosprogede børn, som har et ikke uvæsentligt sprogstøttebehov.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-11:
Jeg er helt med på, at man kan spørge om alt det, man vil.
Men det var jo egentlig ikke om, hvorvidt forældrene kan spørge om alt det, de vil, jeg var interesseret i, men hvad de har ret til.
Jeg synes, det er helt centralt, også fordi sådan en diskussion kan blive så abstrakt: Er det grundlovsstridigt, eller er det ikke grundlovsstridigt?
Men jeg synes, at det, der kan være med til at afgøre, om det er det ene eller det andet, er, om man har ret til et folkeskoletilbud, og det vil jo blive efterprøvet, hvis man bliver henvist til et skoletilbud, og så som forældre siger: Vi ønsker ikke det her, for venlige mennesker har gjort os opmærksomme på, at grundlovens § 76 siger, at vi har ret til et tilbud i folkeskolen.
Kan kommunen så sige: Nej, I har ikke ret til et tilbud i en folkeskole?
Eller er de nødt til at droppe deres henvisning og acceptere, at barnet så starter i den lokale folkeskole?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-05-11:
Som det også er med alle andre børn i Danmark, kan man blive henvist til en anden skole end distriktsskolen.
Men jeg tænker, at hvis Enhedslisten har ønske om, at der skal svares på flere detaljerede spørgsmål, kan vi jo gøre det i udvalgsbehandlingen.
Vi svarer gerne på de spørgsmål, der måtte være, men jeg synes egentlig, jeg har forsøgt, både i dag og også på det samråd, vi har haft, meget klart at sige, at det her jo er en visitationsproces, som går på et ikke uvæsentligt sprogstøttebehov i forhold til nogle børn, og at de forældre, der så er, jo kan ønske at søge optagelse til deres børn et andet sted, og så vil det jo være den pågældende skoleleder, der skal vurdere, om det barn har de kvalifikationer, der skal til for at kunne direkte ind i et normalt folkeskoletilbud.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Enhedslisten har foreslået at pålægge regeringen at fremsætte et forslag til en ændring af godskørselsloven, så det bliver muligt for politiet at tilbageholde hele vogntoget, hvis der udføres godskørsel i strid med lovgivningen.
Det er forslagsstillernes holdning, at hvis man vil skabe ordentlige forhold i godstransportbranchen, skal køberne af transportydelserne, der ofte er store og vigtige spillere på markedet, også have et incitament til at vælge samarbejdspartnere i transportkæden, der overholder de gældende regler.
Ved en ændring af godskørselsloven i 2012 fik politiet mulighed for at tilbageholde både danske og udenlandske trækkende enheder, også kaldet trækkere, hvis der udføres godskørsel i strid med godskørselslovgivningen eller EU-reglerne om godskørsel, f.eks. cabotagereglerne.
Tilbageholdelse af trækkeren kan ske, indtil det ulovlige forhold er bragt i orden.
Tilbageholdelsen af trækkeren kan endvidere ske, indtil bøden er betalt eller der er stillet sikkerhed for betaling.
Det er altså trækkeren, vi taler om her.
Enhedslisten fremsatte i 2012 og 2015 et forslag, som ligner det, vi behandler i dag, vedrørende tilbageholdelse af hele vogntoget.
Disse forslag kunne ikke skaffe et flertal her i salen.
Justitsministeriet oplyste i forbindelse med de tidligere forslag fra Enhedslisten, at tilbageholdelse af hele vogntoget rejser en række retssikkerhedsmæssige spørgsmål.
Det gælder bl.a. i relation til det grundlæggende princip om proportionalitet, da bøderne vil kunne dækkes af værdien af selve trækkeren, der allerede i dag kan tilbageholdes.
Endvidere er der et hensyn at tage til ejeren af den last, der måtte være i vogntoget/påhængsvognen.
Jeg kan endvidere fremhæve spørgsmålet om erstatning: Hvem skal dække et eventuelt tab hos den, der har betalt for at få sine varer fragtet, hvis tilbageholdelsen af hele vogntoget giver anledning til det?
Ifølge forslaget løses dette, ved at godset ikke er omfattet af tilbageholdelsen, men rent praktisk kan det være vanskeligt at omlægge gods fra én påhængsvogn til en anden på landevejen eller på en rasteplads.
Da der allerede i dag findes de nødvendige redskaber for at sikre betalingen af bøder for overtrædelse af godskørselslovgivningen, og da der ikke skal indføres regler, der er retssikkerhedsmæssigt betænkelige, mener jeg og regeringen, at forslaget skal afvises.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-11:
Et af formålene med forslaget er naturligvis at skabe et yderligere incitament for andre i transportkæden end bare vognmændene, og det er jo, fordi man har konstateret det problem, at udenlandske vognmænd ofte ikke er, om jeg så må sige, til at komme efter.
Det er jo rigtigt, at man kan tilbageholde det trækkende køretøj, trækkeren, og så kan man se, om man kan få indløst sin bøde den vej rundt.
Men det giver jo ikke noget incitament for speditører eller transportkøbere til at sikre sig, at der er orden i sagerne hos dem i transportkæden, man nu henvender sig til, altså hos den vognmand, eller hvem det nu kan være, man henvender sig til.
Det er jo det, der er hele formålet med det her forslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Altså, på spørgsmålet om, om en speditør så ikke kan straffes for medvirken, kan jeg svare, at det jo er sådan, at en speditør efter omstændighederne kan straffes for medvirken til en udenlandsk virksomheds ulovlige cabotagekørsel.
Det kan ske efter de almindelige regler i straffeloven om medvirken.
Og Justitsministeriet har jo tidligere vurderet, at indførelsen af en mulighed for at strafforfølge speditører i et videre omfang, end straffelovens bestemmelser om medvirken tilsiger, vil indebære et strafansvar i tilfælde, hvor speditøren ikke har haft en reel mulighed for at sikre sig mod, at en vognmand udfører ulovlig cabotagekørsel.
Altså, vi taler om et objektivt ansvar for speditøren.
Så må jeg bare til sidst gøre opmærksom på, at justitsministeren har fundet det retssikkerhedsmæssigt betænkeligt at indføre et sådant objektivt ansvar for speditører.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-11:
Det er jo også derfor, kan man sige, at forslaget går på, at der skal ændres i godskørselsloven.
Det gjorde vi jo tilbage i 2012, hvor vi gjorde det muligt at tilbageholde trækkeren.
Hvad der principielt er forskel på det her og på at tilbageholde trækkeren, som i de fleste tilfælde nok vil have en meget større værdi end den sættevogn, der måske er sat på, og de juridiske problemer, der skulle være med hensyn til objektivt ansvar, proportionalitet osv. osv. i forbindelse med at tilbageholde trækkeren, kan jeg ikke lige få øje på.
Vi har tværtimod set, at speditører og transportkøbere, altså dem, der får fragtet deres gods, jo vasker deres hænder, når situationen opstår, og vi har set situationer med stakkels bulgarske og rumænske chauffører, der må vandre på motorvejen, så at sige, fordi vognmanden hjemme i Bulgarien ikke har tænkt sig at betale, og det har speditøren og transportkøberen da så sandelig heller ikke.
Anders Johansson (KF), 2016-05-11:
Nu er der jo f.eks. lagt op til, at der skal foretages en evaluering af hele det her forløb, og der vil det være på sin plads at gå ind og kigge på det faglige niveau.
Hensigten er jo, at det er noget midlertidigt, indtil de er klar til at gå ind i en normal klasse.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-11:
Uden at hr. Henning Hyllested nu skal misforstå det, vil jeg bare opfordre til, at vi nu passer på, at vi ikke får alt blandet sammen.
Jeg er jo heller ikke af den opfattelse, at det er i orden, at man tilbyder så dårlige forhold, som chauffører fra udlandet bydes på i Danmark ifølge nogle af de eksempler, vi har set.
Det er jo heller ikke min holdning.
Jeg siger bare, at det, justitsministeren har sagt, er, at værdien af trækkeren helt klart dækker den bøde.
Altså, det er nok at tilbageholde den.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-05-11:
Dansk Folkeparti ønsker jo ikke at integrere flygtninge, fordi vi ikke vil gøre flygtninge til indvandrere.
Regeringen derimod vil gøre flygtninge til indvandrere.
Regeringen vil integrere dem.
Det er fair nok, at man har den holdning, fordi man har en slap udlændingepolitik og en slap flygtningepolitik.
Men når regeringen nu vil integrere, må man også gå ud fra, at man vil integrere dem rigtigt og integrere dem godt.
Kan ministeren så garantere, at det her lovforslag om særlige tilbud ikke forringer asylbørnenes sprogkundskaber, forringer asylbørnenes integrationsmuligheder, og kan ministeren garantere, at det ikke kommer til at gå ud over danske børns undervisning, når disse asylbørn efter at have været i de her særlige tilbud kommer ud i klasserne?
Det er en garanti under ministeransvar, jeg godt kunne tænke mig.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-05-11:
Jeg er helt sikker på, at den fleksibilitet, som kommunerne får, kan varetages både på en god måde og på en måde, så der vil være problemer.
Sådan er det også med de modtageklasser, der i dag.
Der er nogle af tilbuddene, som ikke ruster eleverne godt nok til efterfølgende at komme ind i en normal klasse.
Det er sådan set også noget af det, der gør, at jeg i min tale sagde, at jeg ikke synes, at man kan sige, at alting fungerer perfekt i dag.
Jeg tror sådan set, at man med mere fleksibilitet i kommunerne godt kan organisere nogle kvalitativt gode tilbud til de børn, der kommer hertil, og som har et ikke uvæsentligt støttebehov, som netop vil sikre, at de inden for maksimalt 2 år vil kunne indsluses i folkeskolen.
Det er det, der er tanken bag lovforslaget, og det er det, som kommunerne skal leve op til.
Det er jo kommunerne og kommunalbestyrelsen, som jeg sagde, som skal sikre, at det her undervisningstilbud står mål med, hvad der kræves i folkeskolen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-05-11:
Så ministeren kan ikke garantere noget som helst.
Ministeren siger, at i dag fungerer det ikke godt nok, og det, vi så laver nu, som både er billigere og dårligere, kan vi ikke engang garantere vil forbedre integrationen.
Så det er sådan et hovsaforslag.
Ministeren sagde, at vi andre skøjtede hen over virkeligheden.
Det er ministeren, der skøjter hen over virkeligheden, fordi man sætter det her i søen.
Ikke nok med det: Tre ud af fire borgmestre vil ikke engang bruge det, fordi det skaber dårlig integration, siger de.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-05-11:
Hvis det er sådan, at tre ud af fire kommuner ikke vil bruge det, forstår jeg slet ikke den store bekymring.
Den store bekymring, som ordføreren fremfører, skyldes, at man tror, der er mange, der vil bruge det.
Vi har valgt at imødekomme det ønske, der har været fra Kommunernes Landsforenings side om at få skabt mere fleksibilitet.
Det her lovforslag er en udløber af topartsaftalen, og det er
sådan set for at sikre, at kommunerne er i stand til at håndtere den store integrationsopgave, der ligger derude.
Det her giver ikke lov til, at man kan lave et discounttilbud uden høj kvalitet.
Det her sikrer, at man får fleksibilitet til netop at kunne sikre, at børnene udvikles både personligt og fagligt, som det også fremgår af lovforslaget.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Tak for det.
Ministeren siger, at det her lovforslag ikke vil svække kvaliteten, og ministeren siger også, at det heller ikke vil svække kvaliteten, at man hæver klasseloftet, fordi man åbenbart ikke har noget klasseloft i andre lande i Skandinavien.
Nu er det jo sådan, som jeg ligesom også prøvede at redegøre for i min tale, at der sidder rigtig mange børn i de klasser, som ikke kan et ord dansk.
Det er helt fra starten, at de skal lære det danske sprog, og det er ikke et særlig let sprog.
Nogle af dem har sågar traumer, nogle af dem savner deres familie.
Jeg vil bare spørge: Når man nu hæver klasseloftet, altså hvis man forestillede sig, at man f.eks. hævede det med seks elever, mener ministeren så ikke, at det ville svække kvaliteten?
Og så vil jeg bare høre igen: Hvis nu vi sammen, ministeren og jeg selv, i morgen foreslog at hæve klasseloftet i de danske folkeskoler fra 28 til 34 elever, ville ministeren så heller ikke sige, at det svækkede kvaliteten?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-05-11:
Jeg svarede på det i et samråd, også efter spørgsmål fra SF's ordfører, og jeg tror, jeg rimelig præcist sagde, at om det vil gå på kompromis med kvaliteten, jo kommer an på, hvordan det organiseres.
Når vi har lagt vægt på, at man skal have mere eller mindre den samme sprogbaggrund, så er det, fordi vi kan se, at rigtig mange af de børn, der kommer i de her år, kommer fra de samme lande.
Og derfor kan vi se, at nogle af modtageklasserne kommer til at bestå af børn, som har det samme sprog som modersmål, hvorimod de regler, der er, i høj grad også har eksisteret i en tid, hvor der kunne sidde børn med meget forskellig sprogbaggrunde.
Det er derfor, vi har sagt, at der, hvor det pædagogisk vurderes, at man kan hæve klasseloftet, kan man hæve det.
Så tillod jeg mig – fordi flere af ordførerne sagde, at hvis man hævede det, ville tingene falde fuldstændig fra hinanden – at gøre opmærksom på, at Danmark er det eneste land i Skandinavien, hvor vi har de her lofter.
Jacob Mark (SF), 2016-05-11:
Jeg siger ikke, at det falder fra hinanden.
Jeg siger bare, at det skader integrationen og svækker kvaliteten.
Jeg må da også sige, at det er lidt interessante toner fra Venstre, at man mener, man sagtens kan hæve det danske klasseloft i folkeskolerne med seks elever, uden at det påvirker kvaliteten, hvis man bare organiserer det ordentligt.
Det synes jeg er en interessant udtalelse.
Jeg vil gerne nå at spørge ind til det, ministeren siger, om, at de her flygtningebørns forældre faktisk godt kan fravælge det særlige undervisningstilbud, hvis de går op til skolelederen.
Det forudsætter, at skolelederen mener, at børnene har det rigtige niveau.
Men så har de jo fortsat ikke en ret.
Hvad nu, hvis skolelederen ikke mener, de har det niveau, der skal til, hvordan sikrer man dem så en ret?
Får de så ret til et specialtilbud, der kan bringe dem op på det rigtige niveau – et specialtilbud, der er inden for folkeskolelovens rammer?
Eller hvordan er reglerne så?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-05-11:
Jeg forholdt mig ikke til, hvordan det er med det danske klasseloft.
Vi taler om modtageklasser, og det var også det, vi diskuterede på det pågældende samråd.
Jeg synes egentlig også, det er det, vi i høj grad skal forholde os til, nemlig hvad det er for et pres, det lægger på kommunerne, når de siden 2009 har oplevet, at der er sket en fyrredobling i antallet af børn, som de skal sikre et undervisningstilbud.
Det er sådan set det, det her lovforslag i høj grad forsøger at imødekomme, og der har jeg bare tilladt mig at sige, at man jo godt kan vælge ikke at lytte til, at kommunerne har peget på, at de har behov for fleksibilitet til netop at kunne tilrettelægge et ordentligt tilbud til de børn, der har et ikke uvæsentligt sprogstøttebehov.
Så vil jeg sige, at de regler, der er i forhold til anvisning til en anden skole, ikke er anderledes end dem, der gælder på andre områder.
Og som det fremgår af svaret på spørgsmål nr. 189, mener vi ikke, det her er i strid med grundloven.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-05-11:
Tak for det.
Ministeren siger, at der ikke kun er én model.
Der er flere mulige modeller, sagde ministeren i sin tale, og det er vi sådan set fuldstændig enige i.
Selvfølgelig er der flere mulige modeller.
Det, der bare bliver det springende punkt – og jeg tror, jeg taler både på vegne af Alternativet og på vegne af nogle af de andre partier – er, hvorfor man så ikke finder en model.