runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-06:
Det handler grundlæggende om de værdier, som ligger bag den såkaldte kamp imod terror.
I retorikken handler denne kamp om, at vi skal forsvare demokratiet, og spørgsmålet er her følgende: Skal vi selv respektere disse værdier, eller kan vi i kampen for at bevare dem tillade os selv at overtræde dem?
Den amerikanske regering mener åbenlyst det sidste.
Målet helliger midlet, er mantraet der.
Det er åbenlyst, at der ikke er nogen grænse for, hvad der er tilladt.
Det er veldokumenteret, at CIA flyver fanger til hemmelige fængsler uden for USA's grænser.
Formålet er at få oplysninger ud af fangerne gennem brug af tortur.
Sådanne metoder ville udløse et ramaskrig, hvis de fandt sted i USA; i en række andre lande har man ingen fine fornemmelser desangående.
I det omfang vi giver tilladelse til at bruge dansk luftrum og dansk territorium til disse fangetransporter, er vi medansvarlige for torturen.
Som påvist i tv-programmet i sidste uge har dansk luftrum og dansk territorium været brugt af CIA.
Spørgsmålet er så, om danske myndigheder har været vidende om det.
Vi kan dårlig tro andet.
Vi kan dårlig tro andet, end at der har været informationer til danske myndigheder - eller sagt lidt anderledes: Hvis der ikke har været det, hvis CIA har opereret helt uafhængigt af danske myndigheder, helt på egen hånd, ja, så er det jo næsten værre endnu.
Men som påpeget af adskillige amerikanske efterretningsfolk, f.eks. Tyler Drumheller og Michael Scheuer, så har europæerne været orienteret om de amerikanske overflyvninger og brug af hemmelige fængsler.
Michael Scheuer, som blev udnævnt til leder af den såkaldte bin Laden-sektion i CIA under Clinton, siger til Politiken den 23. oktober sidste år følgende: »Min formodning er, at uanset hvilke efterretningstjenester i Europa der har kendt til fangeprogrammet, så ville det være Storbritannien, Danmark, Holland og Italien, der mest sandsynligt har kendt til programmet allerede siden dets start i 1995.«
Højtstående efterretningsfolk og militærofficerer har været i Danmark jævnligt og har mødtes med deres danske modparter.
Med andre ord er det for os at se fuldstændig sandsynligt, at danske myndigheder har kendt til disse ulovligheder
Det ønsker vi at få afklaret og opklaret nærmere, og vi synes ikke, at den arrogance, vi har mødt fra regeringens og regeringspartiernes side, er særlig klædelig i så vigtig en diskussion.
Søren Espersen (DF), 2008-02-06:
Vi taler kun om dansk luftrum, om krænkelse af dansk luftrum, ellers er jeg fuldstændig enig med hr. Jeppe Kofod.
Det fangeprogram er da ikke min kop te.
Det tror jeg ikke er nogens kop te.
Det er ikke den måde, vi vil løse det på.
Må jeg sige med hensyn til mistanke om mistænkelige fly: Hvis der foreligger en mistanke om, at noget er ulovligt eller kriminelt, vil danske myndigheder have pligt til at undersøge det.
Sådan har det vel altid været.
Det er jo ikke noget nyt, det behøver man ikke kræve.
Hvis politiet har en mistanke om, at der holder et fly ude i Københavns Lufthavn, som der muligvis er noget kriminelt eller ulovligt i, så undersøger man sagen.
Det er da ikke noget nyt.
Det er i hvert fald ikke noget, forespørgerne har fundet på.
Det har altid fundet sted.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-06:
Nu tror jeg kun, man tjekker mistænkelige fly.
Det var jo det, som jeg på hr. Søren Espersens første svar forstod at han i hvert fald var enig i, at man som dansk myndighed skulle gøre.
Det håber jeg så at hr. Søren Espersen vil stå ved.
Det må jeg forstå på svaret.
Og det er jo det, vi diskuterer i dag, det er det brud, der er på de her principper, som vi er interesseret i.
Det er ikke, om man er pro- eller antiamerikansk, men om man vil acceptere, at der bliver brudt nogle helt grundlæggende frihedsprincipper i verden i dag.
Søren Espersen (DF), 2008-02-06:
Hr. Jeppe Kofod starter med at sige: for os, altså ham selv, der har respekt for internationale konventioner, sådan underforstået, at det har vi andre ikke, og det har regeringen sikkert ikke, til trods for at udenrigsministeren lige har stået og i sit indlæg netop understreget, at det er det grundlæggende, det er den respekt, vi har for det, som vi også deler.
Internationale konventioner og Chicagokonventionen må ikke misbruges.
Det er også vores holdning.
Med hensyn til det andet og Island har jeg set, at man fra Islands side er begyndt en langt grundigere undersøgelse af de fly der.
Jeg ved ikke, hvordan den ordning er.
Jeg kan ikke forestille mig, at der lander lige så mange fly i Island som f.eks. i Danmark.
Jeg tror, det bliver et utrolig stort apparatur, der skal sættes i gang, hvis alle fly, der lander i Danmark eller Grønland, skal tjekkes, det er ikke meningen med det, det er ikke meningen med det.
Frank Aaen (EL), 2008-02-06:
Nu står hr. Tom Behnke jo med det såkaldte svar i hånden og kan læse, at det er rigtigt, hvad jeg siger.
Der står, at USA har informeret de europæiske lande om det fangeprogram, man har, og at man godt nok vil overholde de internationale konventioner, men vi ved alle sammen, at det har USA en meget, skal vi sige fleksibel fortolkning af.
Og ordet Danmark er ikke er nævnt i svaret, på trods af at spørgsmålet, som udenrigsministeren lovede Folketinget at stille til USA, vedrørte anvendelsen af danske lufthavne.
Derfor er det ikke korrekt at henvise til det dokument.
Der er ikke kommet noget svar, men udenrigsministeren kan jo prøve bagefter at komme med et svar.
Og så kan udenrigsministeren måske også svare på det, vi hørte fra en tidligere CIA-leder, nemlig at USA havde afgivet hundredvis af svar på de spørgsmål, efterretningstjenesterne i EU havde stillet om de tilbageholdte, og at man i øvrigt havde sendt tusindvis af efterretningsrapporter fra det program, vi her har talt om, til de europæiske lande.
Kan vi få at vide, om det er korrekt, og hvad regeringen gjorde i den anledning?
Morten Østergaard (RV), 2008-02-06:
Det er selvfølgelig svært for udenrigsministeren at retfærdiggøre, at oplysninger, der fremkommer i Politiken, latterliggør man oppositionen for at bruge, men oplysninger, der fremkommer i Danmarks Radio, får regeringen til pludseligt og aktivt at agere.
Det er selvfølgelig alt efter smag, og man må vælge sine medier efter sit eget forgodtbefindende.
Jeg vil så bare spørge udenrigsministeren, om ikke det er korrekt i forhold til det, der blev sagt før, at hvis man nu ikke vil bruge et medie, så kan man jo bruge statsministeren som den konkrete kilde.
Statsministeren sagde her i Folketinget den 23. november 2005, og jeg citerer: »Som udenrigsministeren oplyste i går, har regeringen bedt USA om at kommentere CIA's påståede flyvninger via Danmark.«
Det var netop diskussionen om, hvorvidt der var civile fly, der blev anvendt til de CIA-programmer.
Tom Behnke (KF), 2008-02-06:
Jeg har ikke taget al dokumentationen med herned, for jeg regnede med, at alt det, der er oversendt til Folketinget, til Det Udenrigspolitiske Nævn osv. ligesom er sådan en fælles basis for diskussionerne hernede, og jeg vidste ikke, at man skulle ud og dokumentere alt, hvad der ligger forud.
Nu var det bare et enkelt dokument, som jeg havde med her i dag.
Men det kan jo alt sammen dokumentere, ord for ord, papir for papir, at det, hr. Frank Aaen står og siger, simpelt hen er forkert.
Per Stig Møller (KF), 2008-02-06:
Jo, men det er vi da ikke uenige om.
Men mistanke er ikke det samme som bevis.
Der er nogle her i Folketingssalen, der bruger mistanker som bevis.
Det kan man altså ikke i et retssamfund.
Det gør hr. Jeppe Kofod jo heller ikke, men det er vi enige om at man ikke kan i et retssamfund.
Det er jo præcis derfor, vi laver den undersøgelse med den gruppe bestående af relevante embedsmænd fra de tre ministerier plus Grønland og Færøerne, fordi ruten jo også kan gå over Færøerne, og der vil vi jo så have sikkerhed for, at hvis der er noget galt, så er det galt hele vejen, og derfor har vi jo også sagt, at konventionerne altså gælder hele luftrummet.
Så det er vi jo slet ikke uenige om.
Men jeg siger bare, at fra mistanke til domfældelse er der altså i et retssamfund en afstand.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-06:
Så det er jo derfor, at fangeprogrammet er draget ind i det her.
Dermed ikke sagt, at alle flyvninger har haft fanger om bord, det er fuldstændig korrekt, og vi er alle sammen opmærksomme på det, der står i Chicagokonventionen om, at man ikke må bruge civile fly til officielle eller statslige formål, det er jo også et andet aspekt af det.
Per Stig Møller (KF), 2008-02-06:
Nu skal vi lige holde tingene klart.
Jeg er glad for, at hr. Jeppe Kofod vil hjælpe på mit humør, så kan vi begge gå glade herfra til sidst.
Det, der er rejst tvivl om, er jo for så vidt ikke fangeprogrammet, for der var ikke en fange om bord.
De lander i Narsarsuaq, det er jo det, der udløser det, og der går de to piloter ind og skriver sig ind på hotellet, ifølge Danmarks Radios dokumentarprogram.
Derved får man navnene, de er så falske, og så finder man videre frem til USA.
Men der var jo ikke en tredje, altså en fange, som var med inde at bo på hotellet.
Han skulle altså så åbenbart have været i flere døgn ude i et frostkoldt fly, og så var han formentlig død af at sidde derude.
Så lad os nu lige holde tingene klart.
Det var det, der før gik galt for andre.
Der er altså ikke her antydet, at der var fanger ombord.
Der er antydet, at der er brugt et CIA-fly, og at der er brugt et privat flyselskab i et statsligt ærinde, det er netop pointen.
Vi er alle imod de hemmelige fangeprogrammer, hvis de fører fanger til tortur, til situationer, hvor de er incommunicado, og hvor konventionerne brydes, det er vi jo alle enige om i det her Folketing; det er vi jo alle sammen enige om.
Og det er præsident Bush jo også enig i.
Han har bekræftet fangeprogrammet, så det behøver jeg såmænd ikke at gøre for ham, han har også sagt, at han har lukket det, og det må vi så håbe på er rigtigt.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-06:
Jeg håber også, at jeg kan gøre udenrigsministerens humør bedre.
Og for det andet: Kan udenrigsministeren helt udelukke, at dansk, grønlandsk og færøsk luftrum og danske, grønlandske og færøske lufthavne er blevet brugt i den forbindelse
Det synes jeg man må kunne kræve svar på.
Så vil jeg sige med hensyn til det her med amerikanernes svar til den danske regering: Hvad vil udenrigsministeren gøre, hvis det viser sig, at den amerikanske regering har sagt, at der ikke foregår noget, som er i strid med dansk lovgivning, at man respekterer de konventioner, der er, og det så alligevel viser sig, at CIA har opereret i strid med dansk lovgivning?
Hvad vil regeringen så foretage sig?
Per Stig Møller (KF), 2008-02-06:
Jeg er glad for den præcisering fra hr. Lars-Emil Johansens side.
Selvfølgelig kan vi være enige om nogle ting og uenige om andre ting, det siger da sig selv.
For mig er det altafgørende, at Grønland føler sig tryg ved, at der ikke sker noget i Grønland, som ikke må ske i Grønland.
Det er jo også derfor, vi har haft det gode samarbejde og fortsat skal have det gode samarbejde; det er lige så afgørende for mig som for hr. Lars-Emil Johansen, og jeg forstår udmærket godt, at hr. Lars-Emil Johansen føler, at det skal han sikre sig.
Selvfølgelig skal han sikre sig det, det er han valgt til, og jeg kan garantere, at det jo er derfor, vi har taget Grønland med ind i undersøgelsesgruppen, nemlig for at sikre, at man ikke på Grønland skal føle, at det kunne de godt have gjort mere ved.
Så det er vi slet ikke uenige om.
Så jeg går da også ud fra, at hr. Lars-Emil Johansen kan stemme for vores forslag til vedtagelse.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-02-06:
Nu sagde udenrigsministeren, at der var noget, der gjorde ham trist.
Jeg vil gerne bekræfte, at vi på en række områder har et udmærket samarbejde med netop den nuværende udenrigsminister, på hvalfangstområdet og på generelle udenrigspolitiske områder.
Der er et godt samarbejde, men der er ingen garanti for, at vi får de informationer, som vi har krav på, specielt når der er tale om forsvarsog sikkerhedspolitiske spørgsmål, og det er derfor, vi medvirker.
Det er ikke nogen generel mistillid, og det er ikke noget generelt ønske om at bringe udenrigsministeren i et trist humør.
Jeg har sågar rost - og det har min kollega fra Grønland også - udenrigsministeren for hans indsats på hvalfangstområdet, og det gør vi fortsat og står fortsat bag.
Men når det drejer sig om forsvars- og sikkerhedspolitisk anvendelse af vores land, så står der altså noget tilbage.
Jeg håber, at udenrigsministeren forstår, at selv om vi er glade for hans indsats inden for hvalfangst, er det ikke ensbetydende med, at vi er glade for regeringens indsats på alle andre områder.
Vi anerkender Itelleqerklæringen, og vi anerkender de fremskridt, der har været, jeg har sågar selv været med til at skaffe nogle af dem.
Men der står altså noget tilbage, og det håber jeg at udenrigsministeren kan bekræfte.
Lene Espersen (KF), 2008-02-06:
Som jeg har sagt til hr. Holger K. Nielsen, så er der en lang række love, der ikke hører under mit område, og dem kan jeg jo ikke redegøre for.
Jeg kan alene redegøre for det, som hører til mit ressortområde.
Der er redegjort meget klart for, hvordan reglerne er på de her områder, og hvilke regler der skal overholdes.
Det er klart, at alt efter hvilke regler, der overtrædes, er der forskellige sanktionsmuligheder.
Én ting er at overtræde regler, der vedrører internationale konventioner; noget andet er at overtræde regler, der vedrører strafbare forhold.
Og alt efter hvilke overtrædelser, der er tale om, er der forskellige handlemuligheder, også for de lokale myndigheder, som jeg også svarede hr. Frank Aaen.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-06:
Det her svar er typisk for den arrogance, vi har hørt fra regeringen her i dag.
Er det muligt for en udenlandsk efterretningstjeneste at operere på dansk territorium, uden at danske myndigheder er orienteret?
Er det lovligt?
Hvis det er tilfældet - og det må jeg ud fra svaret forstå det er - vil regeringen så gøre noget i forhold til det?
Lene Espersen (KF), 2008-02-06:
Jeg vil sige til hr. Holger K. Nielsen, at jeg her har redegjort for en udtalelse, der er kommet fra Politiets Efterretningstjeneste.
Der er selvfølgelig blevet gjort et stort og grundigt stykke arbejde for at kunne komme med de oplysninger her i dag.
Udenrigsministeren har allerede redegjort for de mange besvarelser, som regeringen også er kommet med i den anledning, så hvis det er tilfredsstillende for hr. Holger K. Nielsen, så kvitterer jeg da for det. For så vidt angår spørgsmålet om overholdelse af Chicagokonventionen og andet, og hvilke regler der gælder, er det jo ikke lovgivning, der hører under mit område.
Men jeg ser ingen problemer, hvis hr. Holger K. Nielsen vil have udspecificeret, hvordan regelsættet er, alt efter om det alene er overtrædelse af Chicagokonventionen, eller om det er andre typer flyvninger, man taler om.
Jeg er sikker på, at de svar sagtens kan tilgå hr. Holger K. Nielsen.
Man kan sige, at lovgivningen sådan set er meget klar om, hvordan reglerne er, og hvilke regler der skal overholdes.
Per Stig Møller (KF), 2008-02-06:
Det har jeg jo svaret på flere gange, så hr. Morten Østergaard kører bare i den gamle rille.
Hvad var nyt?
Og det har jeg lige stået og svaret på.
Det har jeg faktisk lige stået og svaret på.
Men man var måske i gang med en samtale med en anden.
Det var, at her følger man altså en person, som går ind, skriver sig ind og overnatter på Narsarsuaqhotellet.
Det har vi ikke gjort før, vi har ikke været i stand til at følge en person.
Man har fulgt flynumre, men man har ikke fulgt personer.
Det var det, Danmarks Radio gjorde, som så havde indicier om kobling med CIA.
Så vil jeg sige noget til hr. Østergaard om flyruterne og et privat flyselskab, der øjensynligt har dummet sig en gang - det er jo også sket i Sverige.
Et privat flyselskab kan altså principielt flyve med CIA den ene dag og så være lejet af en hatte- og skofabrik en anden dag.
Det er jo det, justitsministeren så klart har svaret på her.
Betyder det så, at vi skal mistænkeliggøre hatte- og skofabrikken, fordi den kommer til at flyve med det samme fly, som CIA altså åbenbart - muligvis - har fløjet med tidligere?
Det var der, man blev til grin i Sverige, da man bordede et fly, fordi man sagde, at det var et af de her fly, som oppositionen havde så meget fat i.
Og ud kom en gruppe bryllupsgæster, som havde lejet det fly.
Derfor skal man jo passe på med at drage forhastede konklusioner, som hr. Østergaard hele vejen igennem har gjort.
Så latterliggør vi overhovedet ikke nogen for at bruge Politiken, Politiken er et glimrende organ.
Jeg spurgte bare, hvorfor man dog ikke bruger den her oplysning om, at de vel nærmest ikke bruger det fly til fangetransporter, eller at kun en lille del af deres flyvninger har været til fangetransporter.
Alt muligt andet bruger man fra Politiken, men det her bruger man ikke.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-06:
Jeg trækker på smilebåndet, fordi sagen jo er den, at præcis det, som handler om Chicagokonventionen, altså statslig anvendelse af civile fly, jo var det, der førte til henvendelsen i 2005.
Det ved udenrigsministeren, og det ved jeg.
At man så nu synes, at der er bestyrket mistanke, giver os jo bare forhåbninger om, at man vil gøre en større indsats for rent faktisk at få et konkret svar og ikke bare blive henvist til generelle udtalelser om fangeprogrammet i Europa.
Så lad bare det ligge.
Jeg synes jo, det står lysende klart.
De var - med en vis ret nervøse for, at sådanne »bortførelser« ville skabe politiske problemer for dem hjemme.
De udtrykte denne bekymring til mig personligt og til stationscheferne i deres hovedstæder.«
Så vil jeg bare spørge udenrigsministeren: Har den danske regering udtrykt en sådan bekymring til CIA eller den amerikanske regering i forbindelse med diskussionerne om ensidige aktioner?
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-06:
Jeg kan da konstatere, at hr. Søren Espersen ikke på nogen måde forholdt sig til det, sagen handler om, men det er jo ikke ukendt.
Har hr. Søren Espersen fantasi til at forestille sig, at det her jo også kunne have lidt at gøre med, at vi godt vil have regeringen til at intervenere allerede nu, at gøre noget på nuværende tidspunkt, at gøre noget fremadrettet, f.eks. som i Island, hvor man er begyndt at kontrollere de fly, som er under mistanke for de hemmelige transporter?
Det er på samme måde, som hvis man får en mistanke om, at der er en eller anden spritbilist på vejen, og man så tager ud og kontrollerer, om vedkommende har sprit i blodet.
Hvis man har en mistanke om, at der er et skib med narko på vej mod dansk havn, så undersøger man det.
Her er der helt, helt klare indicier for, at der er fly, der er ude i et ulovligt ærinde.
Ville det så ikke være rimeligt, at man gør noget, og at man undersøger den sag?
Per Stig Møller (KF), 2008-02-06:
Altså, jeg er meget glad for, at oppositionen vil stemme for regeringens forslag til vedtagelse, for oppositionens forslag til vedtagelse er jo kun en underafdeling af vores.
Det er jo meget mindre ambitiøst end vores, så jeg går ud fra, at det er et samlet Folketing, der stemmer for vores forslag til vedtagelse bagefter.
Lad det være sagt med det samme.
Ellers har man jo ikke villet undersøge det så bredt.
F.eks. står der slet ikke noget om fangeprogrammerne i oppositionens forslag til vedtagelse, og det er det eneste, oppositionen snakker om.
Hvorfor i alverden var man ikke i stand til at skrive det i forslaget til vedtagelse?
Men det er indeholdt i vores forslag til vedtagelse.
Det står i første afsnit i forbindelse med det om konventionerne.
Oppositionen har forhastet sig med at stille en forespørgsel, hvor man ikke rigtigt har tænkt på, hvad det var, man ville have at vide.
Men jeg kan sige til hr. Holger K. Nielsen, at det jo er antydet temmelig kraftigt i den udsendelse, som er grunden til, at jeg nu sætter en undersøgelse i gang, at det var CIA-folk, der anvendte det fly.
Det er det nye.
Men så springer hr. Holger K. Nielsen straks over til at sige, at det også har at gøre med et fangeprogram.
Der siger jeg bare: Jeg håber så sandelig, at man flyver rundt med efterretningsfolk mellem de forskellige hovedstæder også i Afghanistan, hvor vi faktisk fører en krig mod Taleban, så man kan udveksle oplysninger i kampen mod terrorismen.
Det håber jeg så sandelig er tilfældet, uden at det behøver at have noget med fanger at gøre.
Der synes jeg, at hr. Holger K. Nielsen har tunnelsyn.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-06:
Det, som var veldokumenteret i udsendelsen i sidste uge, var jo, at det fly, der landede i Narsarsuaq, havde forbindelse med de her fangetransporter og med CIA.
Det er der, regeringen hele tiden smyger sig udenom, når det kommer til stykket.
Man siger, at man skal se på det her, men når det handler om det, som er substansen, vil man ikke undersøge noget som helst, og så siger man, at det ikke er noget problem.
Så er man ligeglad.
Det er jo der, hele arrogancen ligger.
Per Stig Møller (KF), 2008-02-06:
Nej, det er vi faktisk ikke medansvarlige for, eftersom vi jo altså, hvis det måtte være tilfældet, klart har sagt til amerikanerne, at vores luftrum skal respekteres i forhold til de forskellige internationale konventioner.
Så sent som i forgårs sørgede jeg også for, at Udenrigsministeriet var i direkte kontakt med den amerikanske regering, som igen bekræftede, at man selvfølgelig respekterede reglerne vedrørende dansk luftrum.
Det vil sige, at jeg ikke bare kan sige, at de er fulde af løgn.
Nu må vi så se undersøgelsen.
Kan hr. Holger K. Nielsen ikke forestille sig, at der i den kamp, der er imod terroristerne, også kan være brug for efterretningsfolk, der kommunikerer i Kabul uden at tage fanger?
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-06:
De besvarelser, vi får her til sidst, er jo typiske for regeringens holdning til det her.
Man vil ikke gøre noget, der kan genere USA eller på nogen måde give USA nogle problemer.
Derfor ser man igennem fingre med alt det her.
Men det, mit spørgsmål egentlig havde at gøre med, drejede sig om besvarelsen før vedrørende Politikens artikel fra i søndags.
Så er det, jeg spørger: Vil ministeren ikke medgive - og det bliver jo dokumenteret i bl.a. DR 2 Tema i lørdags og i sidste uge - at de mellemlandinger, som flyene foretager i bl.a. Grønland, er en forudsætning for, at man kan foretage de her fangetransporter?
Det er nogle meget små fly, der er tale om, og derfor indgår selv mellemlandinger med tomme fly, der skal af sted til Afghanistan for at hente de her fanger, også som en del af fangetransporten, og vi er også medansvarlige for torturen, fordi vi tillader det.
Frank Aaen (EL), 2008-02-06:
Jeg taler ikke om at tvinge fly ned, jeg taler om udlændingelovgivningen, der siger, at ministeren har lov til at spørge et fly: Hvem er om bord?
Hvad er formålet?
Hvad hedder besætningen?
Det må man gøre.
Der er ikke noget som helst dramatisk i det, det er ganske almindelig efterforskning, som man efterforsker alle andre sager.
Jeg håber også, man gør det, hvis det er trafficking, man har mistanke om, eller det er narkotransport, man har mistanke om, eller som her muligvis fangetransport til tortur.
Men så et andet spørgsmål: CIA's chef, der har oprettet fangeprogrammet, siger, at USA har leveret tusindvis af efterretningsrapporter til Europa om tilbageholdte i fangeprogrammet og har leveret hundredvis af svar på de spørgsmål, efterretningstjenesterne i EU har stillet om de tilbageholdte.
Er det noget, ministeren kender noget til eller ville undersøge?