runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-04-17:
Vi kan være enige så langt, at der er blevet kæmpet fra integrationsministerens side.
Jeg tror, at vi alle sammen oplevede det forløb som en sej kamp.
Altså, i hvert fald handler det her lovforslag jo ikke om illegal indvandring.
Det handler om folk, der lovligt er her, og som så skal udvises.
Dermed er min pointe vel understreget - at det her forslag ikke havde noget med diskussionen om Metockdommen at gøre - og dermed også, at aftalen altså jo heller ikke handlede om Metockdommen, men om alt muligt andet.
Men jeg henviser egentlig konkret til, at en række høringssvar har sagt, at det formentlig ikke vil have den store effekt.
Bl.a. henviser Advokatrådet til en højesteretsdom mod en britisk statsborger, som blev idømt 60 dages fængsel for vold mod en buschauffør efter straffelovens § 119 og alligevel ikke kunne udvises.
Det tyder jo på, at når der laves den der proportionalitetsafvejning, kommer det nok ikke til at gå helt, som man kunne tro, når man læser lovforslaget.
Så siger man: Ja, ja, men det var en EU-borger, ikke en tredjelandsborger.
Så siger jeg bare: Jamen afvejningen af, hvor længe man har været her, hvor tit man er hjemme, og om man har børn osv., må da være den samme, uanset om det er en tredjelandsborger eller en EU-borger.
Helle Sjelle (KF), 2009-04-17:
Jeg vil gerne slå fast endnu en gang, hvilket jeg også sagde før, og som jeg også påpegede før, at det, jeg synes er væsentligt, er, at man kan leve trygt og sikkert her i Danmark.
Når der er problemer med det, så må vi selvfølgelig se på, hvordan vi kan rette op på den situation på bedst mulig måde.
Og der er vi selvfølgelig interesserede i at se på, hvad det er for nogle redskaber, vi på nuværende tidspunkt har til rådighed, og hvad det så er for redskaber, man eventuelt kan tage i brug fremover.
Men jeg vil ikke stå nu og her og lægge mig fast på, præcis hvilke redskaber vi skal tage i brug i fremtiden.
Jeg har jo et håb om, at det, vi gør nu og her, i hvert fald kan være med til at afbøde nogle af de ting, som vi oplever i dag i dagens Danmark, og lad det nu lige virke.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-04-17:
Nu er det jo sådan, også efter udlændingeloven, at der er forskellige regler for netop EU-borgere og tredjelandsborgere; det er det, hele Metockdommen drejer sig om.
Men jeg vil godt sige, at der her ikke er tale om nogen fortrængning, og hr. Morten Østergaard behøver ikke at huske mig på noget som helst.
Tværtimod, jeg er utrolig glad for den Metockaftale.
Vi har kæmpet utrolig meget for at få den igennem og få sådan en slags blåstempling nede i EU.
Det er jeg meget stolt af, og jeg arbejder ufortrødent videre i EU på at få de andre lande til at forstå, at illegal indvandring altså er noget, der skal bekæmpes, og at retsstillingen skal tilbage til fra før Metockdommen.
Næ, jeg prøvede såmænd bare ud fra det, jeg har læst om Freud, at dissekere lidt i, hvorfor hr. Morten Østergaard går så meget op i det her.
Men det er jo nok, fordi hr. Morten Østergaard ikke ønsker at få indflydelse og være med her.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-17:
Det svar vil jeg gerne kvittere for, for det synes jeg er positivt.
Men jeg vil gerne høre, om Det Konservative Folkeparti har noget principielt imod, at man sænker det yderligere, at man f.eks. i nogle tilfælde går fra 4 års til kun 3 års frihedsstraf, der skal til, for at den kriminelle udlænding kan idømmes udvisning, og i nogle tilfælde går fra 2 års til 1 års frihedsstraf, for at domstolen skal tage stilling til udvisning.
Har Det Konservative Folkeparti nogen sådan principiel modstand mod, at man sætter det endnu længere ned - at der, hvor vi har sat det ned til 3 år, kunne vi sætte det ned til 2 år, og at der, hvor vi har sat det ned til 1 år, kunne vi sætte det ned til ½ år?
Er der noget principielt til hinder for, at man fra Det Konservative Folkepartis side også vil kigge åbent på det?
Morten Østergaard (RV), 2009-04-17:
Fru Helle Sjelle nævnte selv i sin ordførertale det skærpede indrejseforbud, som man ønsker gennemført med lovforslaget.
Har fru Helle Sjelle bidt mærke i, at der i høringssvarene fra flere sider gives udtryk for, at hvis målsætningen for regeringen er at få udvist nogle flere, trækker et sådant forslag sådan set i den gale retning, for når man laver en proportionalitetsvurdering af, om en person kan udvises, indgår længden af indrejseforbuddet også.
Så mens man slår sig op på, at man gerne vil have udvist flere, ændrer man sådan set reglerne, så det med rimelighed kan forventes, at det faktisk vil betyde, at færre kan udvises.
Hvordan hænger det sammen for Det Konservative Folkeparti?
Helle Sjelle (KF), 2009-04-17:
Jeg kan høre, at ordføreren for Dansk Folkeparti har mange spændende tanker på det her område.
Jeg vil og kan ikke forholde mig til dem alle sammen på nuværende tidspunkt.
Det, jeg forholder mig til på nuværende tidspunkt, er, at vi i dag behandler et lovforslag, som vi synes er rigtig godt, og vi synes, at vi har haft et ganske udmærket samarbejde med bl.a. Dansk Folkeparti om udarbejdelsen af det her forslag.
Det strammer simpelt hen op på retspolitikken, og det synes vi er ganske fornuftigt.
Der er da ikke nogen tvivl om, at vi mener, at man trygt og sikkert skal kunne færdes her i Danmark, og vi vil selvfølgelig også være parate til at se på, at vi fortsat kan det i Danmark.
Jeg vil da ikke udelukke, at det kan indeholde yderligere tiltag.
Og der er det her forslag bl.a. et redskab, som gerne skulle være med til at løse nogle af de problemer, som vi står over for.
Men altså, målsætningen med det her forslag har ikke været, at vi skulle have færre udvist.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-17:
[Lydudfald]
… Det tror jeg at man kan forvisse sig om ved at læse forslaget.
Men det, jeg specifikt spørger til, er den her fordobling af indrejseforbuddet, som jo indgår i proportionalitetsvurderingen.
Helle Sjelle (KF), 2009-04-17:
Vi har heller ikke ønsker om at lægge os selv hindringer i vejen.
Men altså, nu synes jeg, at vi selvfølgelig skal se nærmere på forslaget her i løbet af udvalgsbehandlingen, og hvis der er nogen uregelmæssigheder af den ene eller den anden art, må vi jo drøfte det nærmere.
Men umiddelbart har jeg ikke nogen problemer med det forslag, som ligger her.
Det må jeg sige.
Meta Fuglsang (SF), 2009-04-17:
Først vil jeg da kvittere for ordførerens tilkendegivelse af, at vi kan kigge på tingene undervejs i udvalgsbehandlingen, hvis der viser sig at være nogle knaster.
Det vil jeg da i hvert fald tage med i udvalgsarbejdet.
Så vil jeg gerne spørge, hvad succeskriteriet er for det her.
Ordføreren nævnte, at nu må vi se, om det virker, før vi kan gå videre.
Hvad er succeskriteriet?
Hvad skal der til, for at man kan sige, at det her har virket?
Helle Sjelle (KF), 2009-04-17:
Det overordnede succeskriterium er naturligvis, som jeg allerede var inde på i min ordførertale, at vi simpelt hen kan leve trygt og sikkert her i Danmark uden at være nervøse for at gå ned ad Nørrebrogade og blive ramt af en kugle, som vi af en eller anden årsag tilfældigt blev mål for.
Det er selvfølgelig succeskriteriet i forhold til det forslag, og der skal forslaget selvfølgelig meget, meget gerne være med til blandt mange andre forslag - at sikre, at vi stadig væk kan leve trygt og fredeligt her i Danmark.
Per Clausen (EL), 2009-04-17:
Jeg har to spørgsmål til fru Mette Gjerskov.
Det første hænger lidt sammen med, at fru Mette Gjerskov gerne ville lave nogle skærpede bæredygtighedskrav.
Så vidt jeg har forstået ministeriets høringssvar, hvor en lang række organisationer jo har stillet det samme krav, så mener ministeren ikke, at det kan lade sig gøre på grund af EU-reglerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om fru Mette Gjerskov og Socialdemokraterne har gjort sig nogle overvejelser om det.
Det andet, jeg godt vil spørge om, er, om Socialdemokraterne betragter biobrændsler som et led i en langsigtet strategi.
Der er lovforslaget jo altså lidt uklart, for på lang sigt, i år 2020, taler man om, at der også kan være andet, og indimellem taler man jo om store elbilprojekter.
Altså, opfatter fru Mette Gjerskov det på den måde, at vi skal have et stort biobrændselsprojekt og et stort elbilprojekt, og mener fru Mette Gjerskov, at det er en fornuftig anvendelse af de ressourcer, der skal bruges på omstilling?
Martin Henriksen (DF), 2009-04-17:
Jamen det har regeringen jo allerede svaret på i sine høringsnotater.
Det står jo der jo allerede, og det står sådan set også i lovforslaget, at det er inden for rammerne af menneskerettighederne.
Så fru Meta Fuglsang kan da godt stille spørgsmålet i Integrationsudvalget, men det svar, som Socialistisk Folkeparti vil få, kan man jo allerede læse i ministeriets høringsnotat, nemlig at det er inden for rammerne af menneskerettighederne.
Så det er jo bare en undskyldning for ikke her og nu at tage stilling til det.
Men hvis nu vi så siger, at det rent faktisk er sådan - og det er sådan - at det er regeringens vurdering, at det her holder sig inden for menneskerettighedernes rammer og inden for Danmarks internationale forpligtelser, kan Socialistisk Folkeparti så stemme for?
Meta Fuglsang (SF), 2009-04-17:
Jeg tror, hr. Martin Henriksen vil blive overrasket over, hvor mange spørgsmål man kan stille til det her materiale, også selvom der ligger et væsentligt høringsmateriale allerede.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-17:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Jeg takker selvfølgelig for det gode forløb, regeringen og Dansk Folkeparti har haft.
Vi synes, det er alle tiders, at vi også kan nå til enighed om nogle fornuftige stramninger af udlændingeloven.
Jeg vil høre, om De Konservative er indstillet på at fortsætte ad den vej, sådan at man kunne fortsætte drøftelser og arbejde videre med måske at kigge på, at man yderligere – det skal selvfølgelig ikke være lige nu, men om et stykke tid - nedsætter de begrænsninger, som der er i det her lovforslag, altså at man yderligere regulerer ned.
Vi har jo bl.a. foreslået nogle ting.
Hvis man har været i Danmark i 9 år og så får en fængselsstraf på eksempelvis 4 år, så er udgangspunktet altså, at domstolen skal gå ind og tage stilling til, om den kriminelle skal udvises.
Så kunne man måske nedsætte de 4 år til 3 år eller til 2 år, altså længden af frihedsstraffen, før domstolen skal gå ind og tage stilling til, om der skal finde udvisning sted.
Jeg vil høre, om Det Konservative Folkeparti er indstillet på, ikke nu, men på et senere tidspunkt, måske at fortsætte drøftelserne om at stramme yderligere op.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-17:
Tak til fru Meta Fuglsang for hendes argumentation for, hvorfor SF ikke har taget stilling til, hvad man vil stemme til det her i øvrigt udmærkede forslag fra regeringen.
Jeg vil godt grave lidt i det, som hr. Martin Henriksen også spurgte ind til, nemlig hvad SF egentlig vil stemme.
Det er jo fair nok, at SF siger, at man har nogle spørgsmål, man vil have stillet, men såfremt lovforslaget overholder de internationale forpligtelser, som Danmark skal leve op til, skal vi så opfatte det sådan, at SF vil stemme for det her forslag, eller vil man finde en anden undskyldning for at stemme imod, fordi man i virkeligheden ikke mener, at der er behov for de stramninger, som regeringen lægger op til?
Meta Fuglsang (SF), 2009-04-17:
Jamen SF mener jo, at der er grund til stramninger inden for retspolitikken, og det er også noget af det, som SF har givet udtryk for undervejs.
Det er jo bl.a. det, der er en konsekvens, når SF udtaler sig om stramninger, når det handler om våbenbesiddelse, og derfor er det klart, at SF mener, at der er grundlag for stramninger forskellige steder.
Det, jeg har redegjort for i den ordførertale, jeg har holdt her, er jo, at der er en række punkter, hvor jeg mener der mangler en afklaring af de forpligtelser, vi har, og det er så langt, vi kan komme.
Så har jeg også nævnt betænkelighederne ved at inddrage straffelovens § 244 i det her, og her er vi nødt til at have en afklaring.
SF mener ikke, når vi snakker om proportionalitetsprincippet, at det alene kan afgøres ved, at når vi laver en lov, må domstolene tage stilling til proportionalitetsprincippet.
Vi har en selvstændig pligt til at sørge for, at der er en proportionalitet i den lovgivning, vi laver, og den forpligtelse mener jeg at vi skal tage alvorligt.
Det er en af de betænkeligheder, vi har med det her forslag.
En del af det, som er formålet med udvalgsarbejdet, er jo også at få afklaret de her ting og arbejde videre på at få en bredere tilslutning til et forslag, end man ellers ville kunne få.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-17:
Det virker unægtelig, som om fru Meta Fuglsang på SF's vegne leder efter en undskyldning for ikke at stemme for det her forslag, og det virker unægtelig, som om den der jernnæve, som hr. Villy Søvndal nævnte, da han fremlagde SF's retspolitiske oplæg her i marts måned, er blevet til sådan en fløjlshandske.
Man bruger internationale konventioner og proportionalitetsprincippet som undskyldning for ikke at stramme der, hvor det er nødvendigt, og ikke at gøre det, som man siger man gerne vil gøre, nemlig stramme op på mulighederne for bl.a. at udvise udlændinge, der bruger våben.
Er det ikke rigtigt, at SF's jernnæve er blevet til en fløjlshandske, og at det er det, som fru Meta Fuglsang siger, eller er det bare sådan, jeg opfatter det?
Meta Fuglsang (SF), 2009-04-17:
Det, man kunne lægge mærke til i ordførertalen, er jo også, at den del, der vedrører en øget adgang til udvisning for overtrædelse af våbenloven, ikke er noget af det, jeg har udtrykt betænkeligheder ved i den her tale.
Det, jeg har udtrykt betænkeligheder ved, er, om overtrædelsen af § 244 skal flyttes fra trappestigemodellen og hen til den særlige udvisningsadgang.
Så den del af det, der handler om en skærpet holdning i forhold til våbenlovgivningen, er ikke noget af det, jeg har udtrykt betænkeligheder ved.
Det, man skal være opmærksom på, er, at uanset om der kan være en del af et forslag, man synes er sympatisk, kan der være andre dele, der gør, at det samlede forslag er svært at spise, og det er den afvejning, vi er nødt til at foretage, når vi viderebehandler forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-17:
Det er bare for at rette nogle misforståelser.
Hr. Per Clausen siger, at det skulle være sådan et særligt ønske fra Dansk Folkeparti at gøre det generelt ubehageligt for udlændinge.
Det er det altså ikke.
Det er et ønske fra Dansk Folkeparti at gøre det ubehageligt for udlændinge, som gør det ubehageligt for andre fredelige mennesker.
Det kan være danskere, og det kan sådan set også være andre udlændinge i Danmark.
Så det, der er Dansk Folkepartis ærinde, er, at når man overtræder dansk lovgivning, skal det have en konsekvens.
Og hvis kriminelle udlændinge ikke er danske statsborgere, er der ingen grund til ligefrem at samle på dem i Danmark.
Vi har jo masser af problemer med at håndtere dem, som er kriminelle i Danmark, som har dansk statsborgerskab, og som sådan set også er danskere.
Så vil jeg også bare gøre op med den her misforståelse, som andre nævner med jævne mellemrum, nemlig at bandekrig og integrationsprocessen og de problemer, vi har, skulle være Dansk Folkepartis eller regeringens skyld.
Og nogle af de initiativer, vi tager her, er sådan set ikke bare for at forebygge det, der sker nu, men også for at forebygge, at det ikke gentager sig senere hen, bare for at gøre det klart.
Per Clausen (EL), 2009-04-17:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti ikke er færdig med at synge den sang, som de fleste fra Venstre og De Konservative er holdt op med at synge, nemlig sangen om, at alt, hvad der går galt i Danmark i dag, skyldes den tidligere regering.
Jeg ved heller ikke, om det var muligheden for at komme til Danmark i 1980’erne, som var årsagen til Hells Angels’ dannelse og deres kampe og krige med Bandidos, men det er muligt, at Dansk Folkepartis ordfører ved noget, jeg ikke ved, om det.
Så lad mig bare sige om det med at genere mennesker, der bor i Danmark, og som ikke har dansk statsborgerskab, at det her lovforslag jo er et led i en pakke.
Man har forringet nogle ydelser til mennesker, som kommer fra andre lande.
Man har fået gennemført en række forringelser og opstramninger i forlængelse af Metockdommen, og der er jo ikke noget at sige til, at Dansk Folkeparti ønsker det.
Altså, allerede her i dag er Dansk Folkepartis ordfører jo igen i gang med at foreslå nye stramninger.
Dansk Folkeparti er jo umættelig på det område.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-17:
Det skal man ikke, og det skal man - uanset om man er udlænding eller dansk statsborger - afholde sig fra.
Det kan vi ikke være uenige om.
Men det, der er afgørende, er jo, at man allerede i dag kan blive udvist for det, hvis det inden for trappestigemodellen har en tilstrækkelig karakter til, at man så efter en nærmere vurdering har gjort sig skyldig i noget, der er så groft, at man står til udvisning.
Og det var og er det, der er det gode ved trappestigemodellen, nemlig at den sådan set har indlagt en proportionalitetsvurdering.
Så er der spørgsmålet, om de menneskeretlige forpligtelser er vores politik.
Ja, og ved festlige lejligheder siger regeringen jo også, at det er regeringens politik.
Der må man jo sige, at Dansk Folkeparti nok er rimelig isoleret i Folketinget med hensyn til, at man skal skalte og valte med menneskerettighederne.
Men må jeg så ikke sige om den almindelige opfattelse af kriminalitetsbekæmpelse, at det der er vores holdning, at vi bør have en effektiv retspolitik.
Hvorfor har man ikke taget nogle af de her skridt noget før, hvis man troede, de virkede?
Det har man jo ikke, fordi man godt er klar over, at det ikke har nogen effekt på det, der foregår i gaderne.
Der er man ikke villig til at sætte ind med kriminalpræventive tiltag, der er man ikke villig til at sørge for, at de unge mennesker, som i stort tal rekrutteres til banderne, får noget bedre at tage sig til.
Der sidder man på sine hænder og overvejer, hvordan man i øvrigt kan skærpe straffene for et eller andet.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-17:
Jeg tror selvfølgelig ikke, at vi bliver enige om det her, men vil bare sige, at det her ikke er et spørgsmål om at skyde skylden på en tidligere regering.
Altså, det er en problemstilling, som ikke bare går tilbage til 1990'erne, men også går tilbage til 1980'erne.
Man kan sådan set også godt føre den længere tilbage end det.
Så det er bare for at sige, at man altså bliver nødt til at se det i et længere perspektiv, og det er jo altså nu og her, at vi har muligheden for at gøre en forskel, dels i forbindelse med det, der foregår nu, dels ved at forebygge, så vi ikke ser noget af det samme ske igen om 10 eller 20 år.
Så vil jeg sige, at det jo altså ikke kun er i Danmark, at man oplever bandeproblemer.
Det gør man mig bekendt også i England, der har også været optøjer i Frankrig, og der er også massive integrationsproblemer i Sverige.
Det kommer selvfølgelig til udtryk på forskellige måder, men det der med at sige, at det er et sådan særligt dansk problem, at vi har integrationsproblemer, selv om det selvfølgelig giver sig udtryk på forskellige måder, er jo ikke helt korrekt.
Men vi bliver nok ikke enige.
Per Clausen (EL), 2009-04-17:
Jeg synes jo, det er lidt interessant, at det her forslag skulle være et led i at sikre bedre integration i Danmark.
Det har jeg faktisk meget svært ved at se at det skulle hjælpe på.
Jeg tror også, og det har andre jo også været inde på, at man ville blive skuffet, hvis man tror, at man ved hjælp af det her lovforslag i noget som helst betydende omfang vil være i stand til at eksportere kriminelle, som i dag er involveret i bandeaktivitet i Danmark.
Så et eller andet sted, og det kan man selvfølgelig trøste sig med, vil det her lovforslag på grund af de internationale konventioner formentlig kun have symbolsk betydning.
Men i Enhedslisten ser vi ingen grund til at give Dansk Folkeparti sejre, heller ikke af symbolsk karakter.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-17:
Jeg tror, at man inden for psykologiens verden kalder det, som ministeren her præsterede, for fortrængning, altså at man, fordi man synes, at man var igennem en ubehagelig oplevelse, opfinder en ny beskrivelse af oplevelsen for ligesom at fortrænge, hvor ubehagelig den egentlig var.
Situationen var jo den, at regeringen var presset af Dansk Folkeparti, som ikke ville acceptere EF-Domstolens dom.
Og så lavede man en lang liste af ting, som intet havde med den dom at gøre, som man så måtte konvertere for at få det igennem.
Men bare rolig, det skal vi nok huske ministeren på, selv om der skulle være problemer med forskellige former for fortrængning.
Det fremgår ligesom af høringsnotatet, at det at vurdere og foretage en proportionalitetsvurdering af tilknytningen til Danmark, tilknytningen til andre personer, der bor i Danmark, tilknytningen til oprindelseslandet, er forskelligt, afhængigt af om det er en EU-borger eller en tredjelandsborger, altså at selve den menneskeretlige vurdering af, om man hører til her eller derhjemme, og om man har børn her eller ej, skulle være forskellig fra EU-borger til tredjelandsborger.
Der vil jeg bare sige til ministeren, at det da må være den samme vurdering, man foretager.
Der er kun én slags menneskerettigheder.
Meta Fuglsang (SF), 2009-04-17:
Det, jeg kunne forstå på ordførerens svar til hr. Martin Henriksen lidt tidligere, var, at man var parat til at kigge på stramninger, hvis det viser sig, at det her ikke virker.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt at have en præcis opfattelse af, hvornår det har virket, og hvad der skal til, så vi kan være forberedt på, hvad der eventuelt måtte komme.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt, at der kommer en klar udmelding fra ordføreren om, hvornår det her har virket, hvad der skal til, og hvornår vi kan sige, at det her har gjort så meget nytte, at niveauet nu er nået for, hvad der skal til.
Helle Sjelle (KF), 2009-04-17:
Jeg synes egentlig, at jeg er ganske klar i min udmelding.
Vi vil meget gerne have, at Danmark stadig væk er et trygt og sikkert samfund at leve i, hvor vi har en stor sammenhængskraft, og hvor man kan gå trygt på gader og stræder.
Det er selvfølgelig et succeskriterium.
Vi har ikke et mål for, at vi nu skal have udvist x antal borgere, for at det her er en succes.
Men jeg vil da gerne tilkendegive, at hvis det viser sig, at der undervejs er behov for, at man foretager yderligere stramninger, er vi naturligvis parate til at se på det.
Vi vil meget gerne have, at vi stadig væk har et Danmark, som vi er glade for at leve i.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-17:
Nu kan man jo forstå, at hr. Morten Østergaard har indgående kendskab til værtshusslagsmål eller i hvert fald bekræfter, at de finder sted nærmest på daglig basis rundtom i landet.
Hvis jeg ikke tager meget fejl, er hr. Morten Østergaard en ivrig kritiker af regeringen, når det handler om, at man ikke implementerer det, vi internationalt er forpligtet til.
Nu kan jeg nærmest forstå på hr. Morten Østergaard, at han er utilfreds med, at regeringen vælger at implementere det, vi er internationalt forpligtet til i forhold til EU's og FN's terrorliste.
Og der kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge hr. Morten Østergaard: Hvordan skal man forstå Det Radikale Venstres politik?
Ønsker Det Radikale Venstre, at man skal overholde internationale forpligtelser eller ej?
Morten Østergaard (RV), 2009-04-17:
Vi ønsker, at man skal overholde internationale forpligtelser, og nogle af de væsentligste internationale forpligtelser - og der tror jeg, at vi, som kommer fra liberale partier, gerne skulle dele en eller anden form for fælles opfattelse - er bl.a. de menneskerettigheder, der sikrer mod overgreb fra staten.
Det, som har været kritikken, og som også er det i høringssvarene her, er FN's og EU's terrorliste, og at den grundlæggende retssikkerhed, som burde komme alle borgere i verden til gode, ikke er til stede i forhold til de lister.
Så sagde jeg i min ordførertale, at vi her implementerer ud over vores forpligtelser uden at forholde os til retssikkerheden, uden at lave elementer, der kunne støtte op om, at man i hvert fald fik en domstolsprøvelse, og det vil formentlig føre til, at man får flere administrativt udviste, flere personer på tålt ophold, noget, som man netop er i gang med at prøve at rydde op i, fordi retssikkerheden har været for dårlig, og derfor er det kontraproduktivt, som det er lagt frem her.