runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2015-02-17:
Det er jo ikke bare.
Altså, det betyder, at danske virksomheder bliver mere konkurrencedygtige over for udenlandske virksomheder, og dermed at de arbejdspladser, der kommer, bliver danske virksomheder, og at det bliver danske arbejdspladser.
Benny Engelbrecht (S), 2015-02-17:
Selve det, at der findes kommanditselskaber, er jo en del af den lovgivning, som ligger under erhvervs- og vækstministeren, og det skal jeg som sådan ikke blande mig i på netop erhvervs- og vækstministerens område.
Men det er klart nok, at vi selvfølgelig i alle tilfælde løbende skal se på anvendelsen af forskellige selskabsformer.
Der kan være udmærkede årsager til, at man har et kommanditselskab, men det er også klart, at man skal have øje for, hvis det er sådan, at det anvendes – det gælder jo ligegyldigt i hvilken sammenhæng – til skattespekulation eller andet.
Så må man selvfølgelig se løbende på det.
Men jeg må så sige, at det ikke er sådan, at det er mit indtryk, selv om det ikke er mit ministerressort, at det er sådan, at der generelt er en udfordring i forhold til kommanditselskaber.
Men det er rigtigt, at der i pressen har været fremført nogle konkrete eksempler, som jeg også var inde på i min tale indledningsvis.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-17:
Jeg vil gerne spørge ministeren sådan lidt overordnet, hvad ministeren mener er grunden til, at vi overhovedet skal have kommanditselskaber.
Hvad er baggrunden for, at man ikke bliver dækket ind af en af de mange andre selskabsformer, der findes i Danmark?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-02-17:
Det er et godt, lillelillebitte skridt i retning af at gøre det mere attraktivt at være virksomhed i Det Blå Danmark, at sørge for udvikling og arbejdspladser i Det Blå Danmark.
Hele offshoresektoren beskæftiger jo ca. 20.000 personer, og man regner med, at der er ca. 5.000 personer beskæftiget inden for vindenergi-, olie- og gasproduktionen.
Men hvis vi sådan håndterer det i den skabelon, som hedder Det Blå Danmark, betyder det jo et lille nøk i retning af, at der er flere, der vil investere i udvikling i Danmark, og flere, der vil investere også i specialskibe i Danmark.
Jeg siger så, at det er et lillelillebitte skridt i den rigtige retning, for der kunne gøres meget mere på det område.
For det andet kunne man også kigge på, at man også indførte nettoløn til søfolkene på de her specialskibe, for det ville nemlig være at skabe en bedre mulighed for, at man kunne flage ind på den måde, og at der ville blive beskæftiget nogle flere folk på de skibe. Vi mener også – og det har vi kæmpet for i forhandlinger med regeringen ad flere omgange og står stadig væk fast på, og det vil vi også kæmpe for, hvis vi får nogle nye vækstforhandlinger med regeringen – at tonnageskatteordningen skal udvides til at gælde aktiviteter, der udføres af mobile borerigge eller af boreskibe.
For det, der er alternativet til, at vi så at sige gør noget for Det Blå Danmark her, er jo, at man enten flager ud eller investerer i andre lande.
Vi kan tage et land som Singapore.
Singapore investerer massivt i den maritime sektor, og der er ikke nogen tvivl om, at hvis man som rederi kigger på bundlinjen – hvis man f.eks. skulle se på, hvad man skulle gøre med nye borerigge eller boreskibe – vil det måske bedre kunne betale sig at investere i Singapore i dag.
Derfor skal vi sørge for, at det bliver mere attraktivt at investere i Danmark, og det kunne man sørge for, ved at tonnageskatteordningen selvfølgelig også kom til at gælde for borerigge og boreskibe.
Så tror jeg, man ville opleve, at flere af skibene ville komme under dansk flag, og det ville også betyde noget for investeringerne i den maritime sektor i Danmark.
Men vi kan godt støtte det her lillebitte skridt i den rigtige retning.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-02-17:
Jeg vil starte med at tage fat i de ting, som hr. Frank Aaen har spurgt til her under debatten, for det virker, som om hr. Frank Aaen helt har misforstået formålet med den her lovgivning.
Hr. Frank Aaen taler om beskæftigelseseffekten.
Jeg tror ikke, der er nogen særlig beskæftigelseseffekt i det her, og jeg tror heller ikke, det er det, der er hensigten.
Hensigten er at sørge for, at de rederier, der har de her fartøjer, som skal omfattes af tonnageskatteordningen, ønsker at betale skat i Danmark frem for at lægge rederierne i udlandet, hvor selskabsskatten er lavere.
Så det er af hensyn til statskassen – og den plejer hr. Frank Aaen da at bekymre sig nok så meget om – at det her lovforslag har set dagens lys.
Det kunne de så gøre – og gør det måske allerede i dag.
Men hvis man giver dem mulighed for at vælge at blive tonnagebeskattet i Danmark, vælger de så det, og det sikrer penge i statskassen.
Det må være formålet med det her lovforslag.
Vi støtter lovforslaget, fordi vi foretrækker, at virksomheder er beliggende i Danmark, frem for at de er beliggende i udlandet.
Men jeg skal tilføje, at vi jo har et forslag om, at selskabsskatten i Danmark skal sænkes fra de nuværende 23,5 pct. til 12,5 pct.
Og den mulighed foreligger jo, at så vil tonnagebeskatningen slet ikke være attraktiv længere, hvis man i stedet kan vælge at blive almindeligt selskabsbeskattet ligesom alle andre virksomheder med 12,5 pct.
Så vil der ske en ligestilling af virksomhederne i Danmark, og vi vil ikke have behov for tonnageskatteordningen længere.
Men så længe vi har en selskabsskat på 23,5 pct. faldende til 22 pct. næste år, som er forholdsvis høj, synes vi, at vi skal prøve at fastholde rederier med fartøjer af den her art i Danmark ved en udvidet tonnageskatteordning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-17:
Regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og SF indgik i juli en delaftale under aftalen om vækstpakken, som indeholder det nærværende lovforslag, der skal styrke rammevilkårene for Det Blå Danmark.
Vækstplanen er udarbejdet på baggrund af anbefalingerne fra vækstteamet fra Det Blå Danmark og med bidrag fra en bred kreds af aktørerne fra den maritime branche.
Vækstplanen konkluderer, at der er et stort vækstpotentiale for danske maritime virksomheder og gode muligheder for dansk beskæftigelse på f.eks. specialskibe.
Da tonnageordningen har karakter af statsstøtte til den maritime sektor, er ordningen derfor udformet inden for rammerne af EU's maritime statsstøtteregler.
Forslaget udvider derfor ikke rederiernes muligheder for at aflønne de ansatte søfolk med en skattefri nettohyre.
SF er en del af aftalen og støtter lovforslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2015-02-17:
Nu har mine ærede ordførerkolleger sagt en del om det her lovforslag.
Deres fremstilling af forslaget er jeg meget enig i.
Lad mig dertil føje, at for mig er det utrolig vigtigt, at vi ikke bare har attraktive rammevilkår for vores erhvervsliv, men også stabile rammevilkår.
Især gælder det de brancher, hvor vi har styrkepositioner.
Det er Det Blå Danmark.
Det handler også om at udvise rettidig omhu, se på, hvordan konkurrencevilkårene ændrer sig globalt, og så sikre, at vi er on the top, altså helt med fremme, når det handler om at styrke Det Blå Danmarks konkurrencevilkår.
Når jeg siger, det handler om, at det skal være attraktivt, så handler det også om skat, arbejdsmarked og de forskellige ordninger; DIS-ordningen er et eksempel på det.
Herudover handler det også om, at der skal være stabilitet.
Det mener jeg i den grad der er.
Det vil jeg gerne fremhæve, når det er et bredt flertal, der bakker udvidelse af tonnageskatteordningen op.
Jeg mener faktisk, at den styrkeposition, vi har på Det Blå Danmarks område, i det hele taget er noget, vi bør værne om og udvikle også fremadrettet.
Men det her er et rigtig, rigtig godt skridt i den retning, og det vil jeg gerne bakke op om.
Radikale Venstre støtter L 124.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-17:
Det her lovforslag handler om en udmøntning af en aftale, som Dansk Folkeparti er med i om en vækstpakke.
Det er en delaftale, må jeg nok hellere sige, hvor de eneste partier, der ikke er med, er Liberal Alliance og Enhedslisten, men i og med at mit parti er med i aftalen, kan vi naturligvis støtte det her lovforslag.
Lovforslaget handler i sin enkelhed om, at vi vil styrke rammevilkårene for det, man kalder Det Blå Danmark, som er et stort erhverv for os, og det er vigtigt, at vi fortsat har rigtig gode rammevilkår på det område, hvilket også er grunden til, at vi har så store industrier på det område i dag i forhold til så mange andre lande.
Rent konkret handler det om, at vi vil udvide tonnagebeskatningsordningen, så man også får mulighed for at få sat specialskibe ind i den her ordning.
Det kan være vindmølleskibe, ishåndteringsskibe, hotelskibe eller vagtskibe.
De kan så fremover, hvis det her vedtages, også få den her lempeligere beskatning, som andre skibe har kunnet få.
Formålet er bl.a. at tiltrække nye fartøjer til Danmark og sikre investeringer og derved også arbejdspladser.
Men i forhold til noget af det, hr. Frank Aaen har spurgt om, er det også for at beskytte det erhverv, vi allerede har i dag.
Hvis vi ikke fortsat sikrer gode rammevilkår for den her branche, modsat hvad andre lande kunne finde på at gøre, kan det også betyde, at arbejdspladserne udflages til andre lande.
Det kan også være en god grund til, at man nu laver den her ordning, nemlig at man vil beskytte det erhverv, vi trods alt har.
Jeg tror, også ud fra hvad branchen selv har angivet i høringssvarene, at man har været bange for, at det her har mindsket udnyttelsen af de potentialer, man har, for at skabe arbejdspladser, og det satser man på man kan med det her.
Jeg har ikke noget specielt tal på fra Skatteministeriet, hvad det vil give, men branchen selv håber i hvert fald på, at det her har en positiv beskæftigelsesmæssig effekt, og om ikke andet beskytter det det erhverv, vi allerede har.
I Dansk Folkeparti kan vi i hvert fald støtte det her lovforslag.
Astrid Krag (S), 2015-02-17:
Jeg kan svare hr. Frank Aaen igen, at det ikke er min oplevelse, at det er det korrekte billede.
Den udvidelse, vi laver her, gør, at Danmark er i front, også sammenlignet med, hvad man f.eks. har gjort i Sverige.
Det er vigtigt.
Det betyder noget.
Så er jeg enig med hr. Frank Aaen i, at træerne ikke kan vokse ind i himlen på den måde, at vi ubegrænset kan begunstige bestemte erhverv.
Så tror jeg, at mange erhverv ville stille sig op i række, og det kunne blive meget dyrt.
Så selvfølgelig skal der være en afvejning hele tiden, og derfor er det også rart at konstatere, at det, vi gør her, rammer en balance, der har sikret en meget bred opbakning i Folketinget.
Og det er sådan set tit et meget godt fingerpeg, i forhold til om man har ramt rigtigt med det, man laver.
Frank Aaen (EL), 2015-02-17:
Det, der bare er min pointe, er, at det ikke skaber mere beskæftigelse i Esbjerg eller i Nordsøen, at man giver de selskaber, der opererer der, en lillebitte skattelettelse, for de opererer der jo, fordi det en god idé ud fra den produktion, der er, med energi og vindmøller.
Derfor siger jeg: Det eneste, der kommer ud af det her, er, at der måske er lidt flere skibe, der bliver indflaget til DIS, altså til det danske skibsregister.
Det er muligt.
Astrid Krag (S), 2015-02-17:
Tak for det.
Mange af de tiltag, der er blevet lavet i de vækstplaner, regeringen har gennemført, er jo nogle ting, der er kommet også med afsæt i de rammevilkår, vi kan se dansk erhvervsliv har, når vilkårene ændrer sig i andre lande.
Det er jo noget af det, der er vigtigt, når vi skal være et konkurrencedygtigt land, hvor man fortsat vælger at lægge sine investeringer og drive sin virksomhed.
Det er noget af det, der er afgørende for, om der er arbejdspladser.
Det her er en del af det.
Om der er et helt konkret vækst- og jobskøn i forbindelse med den samlede vækstpakke eller det konkrete element her, ved jeg ikke.
Jeg sad ikke med til forhandlingerne, men jeg er sikker på, at ministeren vil kunne svare på det, eller at vi vil kunne få det besvaret under udvalgsbehandlingen.
Men jeg er måske modsat hr. Frank Aaen, hvis jeg hører ham rigtigt, sådan set ikke i
tvivl om, at det er vigtigt, at vi fra Danmarks side kan klare os i konkurrencen her, hvis vi også fremover skal være en stærk spiller på det globale søfartsområde, som vi hidtil har været, og som jeg også mener vi skal være fremover.
Frank Aaen (EL), 2015-02-17:
Igen vil jeg sige: Har man nogen som helst anelse i Socialdemokratiet om, hvad det her giver af beskæftigelse?
Så er det her ikke bare en skattelettelse til erhvervslivet, som er en gave til borgerligheden, som gerne vil have alle de her skattelettelser?
Astrid Krag (S), 2015-02-17:
I Danmark har vi en stolt tradition, der går mange, mange år tilbage, for at være førende i verden, når det gælder søfarten, og ikke bare førende på verdens have, men også førende på det globale marked.
Det her forslag handler om at udvide tonnageskatteordningen, så den også kan komme den danske offshoresektor til gode, altså vindmølleskibe, som hr. Frank Aaen var inde på, hotelskibe, vagtskibe m.m.
Vi gør det for at forbedre den danske konkurrenceevne, hvilket i sidste ende vil sikre investeringer og arbejdspladser.
Lovforslaget er, som Venstres ordfører også var inde på,
en del af regeringens »Vækstpakke 2014« og en aftale fra juni sidste år, der blev indgået mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, SF og De Konservative.
Og jeg vil sige, at jeg er rigtig glad for, at det dengang lykkedes at finde et bredt flertal for at styrke rammevilkårene for Det Blå Danmark, således at det også er forventningen, at der vil være et bredt flertal bag lovforslaget her.
Vi ændrer også sømandsbeskatningsloven med det her lovforslag, og ligesom Venstres ordfører vil jeg sige, at det ikke handler om at udvide DIS-ordningen; der er nogen, der har problematiseret, at når vi ikke gør det, er der en symmetri, der går tabt.
Men jeg må bare sige, at de ændringer, vi laver, er helt i overensstemmelse med aftalen om en vækstpakke og er derfor en udmøntning af det, der har været bred politisk enighed om.
Regeringen har arbejdet hårdt for, Socialdemokraterne arbejder hårdt for, at det danske erhvervsliv har de bedste konkurrencevilkår.
Forslaget her handler om at sikre det for Det Blå Danmark, og det er jo et vigtigt skridt i retning af at sikre investeringer i landet og på den måde arbejdspladser.
Og derfor støtter vi naturligvis også forslaget fra Socialdemokraternes side.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-17:
Som nævnt, da jeg selv var på talerstolen, er jeg sådan set med på problemstillingen, men jeg spørger bare kritisk ind til SF's grund til at støtte det her forslag, som alene er, at det har en positiv beskæftigelseseffekt.
Så spørger jeg bare, om man har det tal for den samlede effekt, og det kan jeg så forstå at man ikke kan svare på.
Jeg kan heller ikke umiddelbart se det i lovforslaget, men jeg kan så ud fra i hvert fald en del af de 15 høringssvar, hvor de 14 er kritiske over for det her forslag, se, at de regner stort set alle sammen med, at det har en negativ beskæftigelseseffekt.
Så er det jo bare, jeg synes, at SF's grund til at støtte den her dårlige løsning falder lidt fra hinanden.
Selv om vi er enige om at anerkende problemstillingen, er det jo ikke sikkert, at den her løsning er den rigtige model
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-17:
Det kan jeg jo ikke sige præcist, men vi har i hvert fald hørt på de mange møder for branchen, som jeg også er sikker på at DF's ordfører har deltaget i, at det har kostet arbejdspladser allerede.
Og det siger jo sig selv, at hvis det bedre kan betale sig at få Illustreret Videnskab i Norge trykt i Danmark, altså hvis det bedre kan betale sig den vej, men at det ikke kan betale sig på grund af de nuværende regler at få trykt dansksprogede magasiner i Danmark, så koster det arbejdspladser.
Jeg synes jo også, og nu er DF's ordfører jo ikke dummere – han er faktisk en meget intelligent mand – at man altid skal udvise en form for kildekritik og se på, hvem der har visse interesser i at opretholde status quo.
Og det er klart, at hvis man driver udgivervirksomhed, har man lyst til at slippe for moms.
Det er der jo i sig selv ikke noget mærkeligt i, altså at man har lyst til at betale så få omkostninger som muligt.
Det synes vi bare ikke er rimeligt, og jeg kan heller ikke forstå, at ordføreren fra Dansk Folkeparti ikke synes, at det er rimeligt, at vi gør, hvad vi kan, for at opretholde en vis fairness og beskytte danske arbejdspladser.
Astrid Krag (S), 2015-02-17:
Det er ud fra en grundlæggende vurdering af, at dansksprogede magasiner ikke opererer på det samme marked som ikkedansksprogede magasiner.
Dansksprogede magasiner er mere målrettet det danske marked, og magasiner på udenlandske sprog har typisk et større og andet marked.
Det er det, der er baggrunden for den afgrænsning.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-17:
Tak for det.
Fru Astrid Krag siger, at man med det her forslag sikrer en mere lige konkurrence.
Så vil jeg høre, om fru Astrid Krag ikke er med til at skabe nogle andre skævheder i konkurrencen, i og med at det kun er de dansksprogede, der får en afgift, og ikke de magasiner, der kommer på engelsk, tysk, arabisk eller svensk eller hvilket som helst sprog, man nu kan forestille sig.
Skaber det ikke netop en skæv konkurrence, at det kun er de dansksprogede, der bliver importeret, der nu skal have moms, og alle andre sprog slipper?
Kan fru Astrid Krag løfte sløret for, hvorfor man ikke lægger importmoms på alle sprog i stedet for kun på det danske?
Astrid Krag (S), 2015-02-17:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg til fulde forstår det tænkte eksempel, hr. Ole Birk Olesen kommer med, og derfor er det jo også meget fint, at vi kan få det belyst under udvalgsbehandlingen, men på bundlinjen står der, at vi lige nu har en urimelig konkurrencefordel – som aldrig har været tiltænkt, og som ikke bare sender arbejdspladser ud af Danmark, men ud af EU – fordi der er et momshul, vi kun fik lukket delvis i 2004; det lukker vi helt nu.
Det er jo det, der står på bundlinjen.
Det har aldrig været tiltænkt, at det var sådan her, momsreglerne skulle kunne bruges i forhold til tryk af magasiner.
Det er det, der står på bundlinjen, og så må vi jo kigge på de mere lavpraktiske ting i udvalgsbehandlingen.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-02-17:
Og sådan kan der findes så mange individuelle aftaler med kunderne, som vil gøre, at de 160 kr. skal opkræves mange gange.
Skal jeg forstå fru Astrid Krag sådan, at hvis fru Astrid Krag under udvalgsbehandlingen finder ud af, at det her, som branchen siger, faktisk er korrekt, så støtter hun ikke lovforslaget?
Astrid Krag (S), 2015-02-17:
Når jeg siger, at det ikke vil blive voldsomt dyrt i gebyrer for den enkelte abonnent, fordi man godt kan håndtere det her i Post Danmark-regi, er det jo, fordi det er det, der er mit indtryk.
Hvis hr. Ole Birk Olesen har et andet indtryk og branchen siger noget andet, jamen så vil det da være relevant at få det belyst yderligere under udvalgsbehandlingen, så vi kan berolige nogle af dem, der måtte være utrygge.
Jeg har ladet mig betrygge af de faglige vurderinger, jeg har hørt, og det samme tror jeg hr. Ole Birk Olesen vil kunne blive i udvalgsbehandlingen.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-02-17:
Fru Astrid Krag siger som også regeringen, at hvis der f.eks. sendes en sending magasiner på 1.000 stk. til Danmark fra udlandet, vil de kun skulle dele et importgebyr på 160 kr.
– og det er jo ikke særlig meget, når man fordeler det på 1.000 magasiner.
Men fra branchen forlyder det, at sådan forholder det sig ikke, for abonnementer på magasiner er solgt på forskellige vilkår.
Nogle har købt et 6-månedersabonnement til en pris x, mens andre har købt et 3-månedersabonnement til en pris y.
Og faktisk kan man ikke gøre det her uden at foretage en individuel behandling af hver enkel forsendelse til hver enkelt abonnent.
Hvad siger fru Astrid Krag til den indvending fra branchen?
Astrid Krag (S), 2015-02-17:
Det forslag, som vi behandler her i dag, har en lang forhistorie, også længere end min tid her på Tinge.
Det har nemlig været sådan i mange år, at udgivere af magasiner har kunnet udnytte momsreglerne på en sådan måde, at de rent faktisk helt har kunnet undgå at betale moms af magasiner, der bliver sendt til danske abonnenter fra lande uden for EU.
Man kan sige, at vores momsregler i dag er sådan indrettet, at vi indirekte og ikke af egen aktiv vilje støtter trykkerivirksomheder uden for ikke bare Danmark, men uden for EU.
Den momsfordel, som det giver, det momshul, der er, kan grafiske virksomheder i Danmark ikke hamle op med.
Det giver en helt urimelig konkurrence i den grafiske branche, som allerede har kostet gode danske og europæiske arbejdspladser.
Tilbage i 2004 forsøgte den tidligere regering at sætte en stopper for det her misbrug af momsreglerne.
Det har desværre vist sig, at det, man fik gjort dengang, ikke var nok, og med det forslag, vi behandler nu, ønsker regeringen at sætte en stopper for misbruget af momsreglerne og den urimelige konkurrence, som den grafiske branche har været udsat for siden.
Det er altså det, der er baggrunden for, at lovforslaget er målrettet de danske magasinudgivere, som forsøger at undgå betaling af moms ved at flytte deres trykkerivirksomhed uden for EU.
Vi foreslår at lægge importmoms på dansksprogede magasiner og lignende, der bliver sendt til Danmark fra lande uden for EU, og det gælder, hvadenten modtageren er privatperson eller erhvervskunde.
Det skal nemlig ikke være forhold i momsreglerne, der skal være afgørende for, om en virksomhed får trykt sine dansksprogede magasiner inden for eller uden for EU.
Betyder det her så, at det bliver voldsomt dyrt i gebyrer for den enkelte abonnent at modtage sit magasin?
Det er et spørgsmål, som jeg kan se har været rejst i diskussionen.
Og jeg vil sige, at det er forventningen, at langt de fleste dansksprogede magasiner, som fortsat bliver trykt uden for EU, vil blive sendt til Danmark i samlede forsendelser og derfor også importbehandlet samlet, og de vil altså også kun blive pålagt ét gebyr af Post Danmark.
Forslaget lægger også op til, at udenlandske virksomheder, der er en del af Mini One Stop Shop-ordningen, kan blive fritaget for faktureringspligten, og det er jo netop for at fastholde den administrative lettelse, det skal være for virksomhederne at benytte Mini One Stop Shop-ordningen.
Samlet set vil forslaget medvirke til at øge omsætningen og give flere grafiske arbejdspladser i Danmark og i EU, fordi der vil blive gjort op med den urimelige og i øvrigt utilsigtede konkurrencefordel, som trykkerivirksomheder uden for EU har i dag.
Samtidig er forslaget med til at lette administrative byrder, og derfor kan Socialdemokraterne støtte forslaget.