runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liv Holm Andersen (RV), 2013-05-24:
Først vil jeg gerne sige, at det da ikke var min hensigt at være uartig, og jeg er også ked af, at hr. Finn Sørensen ikke har mulighed for at komme tilbage med flere spørgsmål, men jeg er sikker på, at vi kommer til at snakke meget mere om det her.
For det er vi fra Radikale Venstres side også interesseret i.
Til det helt konkrete spørgsmål vil jeg sige, at jeg tror på, at det, som fremmer en målsætning om færre fattige i Danmark, færre, der står uden for et fællesskab, er det, som regeringen gør, nemlig at sætte gang i væksten, finde flere arbejdspladser, for alt andet lige vil det også komme socialt udsatte i forskellige grupper til gode.
Og så vil jeg også gerne understrege det, der er blevet understreget af flere ordførere og også af ministeren heroppe fra talerstolen, og det er, at det jo ikke er sådan, at de her mennesker står uden forsørgelsesgrundlag, for de har jo netop ret til den folkepension, som svarer til det, en folkepensionist, der er gift, får, og så er der mulighed for både de her tillæg og boligstøtte osv. Så det er jo ikke sådan, at man står uden et forsørgelsesgrundlag.
Men jeg er da helt på det rene med, at det ikke er noget højt forsørgelsesgrundlag, og det er også derfor, jeg ligesom har understreget, at jeg sådan set synes, at intentionen i forslaget er meget sympatisk, men der er behov for at prioritere på socialområdet nu, og det er det, vi gør.
Og så er der behov for at få skabt et større råderum, og det er det, vi også er i gang med.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-24:
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvordan man forholder sig til Straffelovrådets anbefalinger, for det var jo sådan, at Socialdemokraterne og SF ønskede, at prostitution skulle gøres ulovligt.
Straffelovrådet nåede så frem til en anbefaling om, at det ikke var nogen god idé, og den anbefaling har regeringen valgt at følge.
Der vil jeg godt sige: Det synes jeg der skal lyde en stor respekt for.
Det er et af de få områder, hvor jeg ikke har tænkt mig at håne regeringen for løftebrud.
Men Straffelovrådet foreslog jo så i anden ombæring, at man til gengæld skulle gøre noget for at lette de prostitueredes adgang til eksempelvis at kunne ansætte en telefonmedarbejder eller en chauffør eller en dørmand eller andre ting, som kunne gøre, at de prostituerede fik en vis form for beskyttelse, og den anbefaling har regeringen så valgt ikke at følge.
Hvorfor følger man første halvdel og ikke anden halvdel, når tingene hænger direkte sammen?
Finn Sørensen (EL), 2013-05-24:
Det var måske en lidt uartig bemærkning, så jeg måske bevidst fravalgte at høre, hvad ordføreren sagde, fordi det handlede om finansiering.
Jeg tror, at ordføreren udmærket er klar over, at Enhedslisten har mange gode forslag til at finansiere både det her og en række andre forslag, som kan fremme regeringens målsætning om at mindske ulighed og fattigdom.
Det er så mit spørgsmål.
Nu har jeg så ikke mulighed for at vende tilbage, men mit spørgsmål er: Mener ordføreren, at de regler, der gælder på det her område nu, og som ordføreren altså vil fastholde, fremmer regeringens målsætning om at mindske ulighed og fattigdom, eller trækker de den modsatte vej, så de øger ulighed og fattigdom?
Det er vel forholdsvis enkelt at forholde sig til, om nogle regler fremmer regeringens målsætning om at mindske ulighed og fattigdom, eller om de trækker den anden vej.
Så kunne ordføreren ikke lige prøve en gang til at svare på: I hvilken retning trækker de nuværende regler?
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-24:
Det er i hvert fald håbet.
Men alt andet lige må man så også sige, at der jo altså er sexarbejdere, som ikke ønsker at forlade prostitution, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, om man ikke vil se på de her ting.
Altså, Straffelovrådet har bl.a. været ude med nogle anbefalinger om rufferiparagraffen, hvor man måske kunne ændre nogle ting dér; det har man p.t. fra regeringens side valgt ikke at følge.
Jeg siger ikke, at det er let, for det mener jeg faktisk ikke at det er, tingene er ikke bare sort-hvide osv., men man kunne om ikke andet så se på, om man måske kan ændre nogle ting, som gør det nemmere for de prostituerede, som ønsker at blive ved med at være prostitueret eller sexarbejder, som de ønsker at kalde sig selv, og give dem bedre forhold.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-24:
Det kan jeg godt, fordi jeg havde et langt og godt samråd om det i går, hvor jeg redegjorde for, hvordan udviklingen af »Exit Prostitution« har været.
Det er et udviklingsprojekt, og det vil sige, at vi arbejder med at skulle udvikle en ny metode, en metode, som baserer sig på CTI, som er en meget intensiv støtte til de mennesker, som går ind i projektet.
Det er en metode, vi har arbejdet med i forbindelse med hjemløsestrategien, og som har vist sig dér – det bliver meget snart offentliggjort – at have haft utrolig god virkning.
Når man laver sådan et udviklingsprojekt, starter man jo med at lave designet for det, og derfor er det ikke løbet af stabelen endnu, men det kommer det til at gøre i løbet af juni måned, og derfor kan jeg oplyse, at mens vi har udviklet det, har lige præcis det her projekt jo ikke hjulpet nogen kvinder ud, men der er eksempelvis Aalborg, der har taget en kvinde ind, som er begyndt at arbejde, men der kommer til at komme mange flere.
Jeg anerkender sådan set, at der er mennesker, som er sexarbejdere, og som ikke ønsker at ændre den situation, men jeg ønsker ikke at gå ind og ændre i lovgivningen, sådan at rufferi, dvs. at tjene på andre menneskers prostitution, bliver lovligt.
Det byder mig sådan set imod, fordi jeg synes, at det åbner op for en hel masse ting, som det er svært at se hvordan skal afgrænses.
Derfor er det ikke noget, som jeg går ind for, og det er heller ikke en politik, som regeringen har.
Pia Adelsteen (DF), 2013-05-24:
Jeg vil bare høre lidt i forhold til det her med exitstrategier, for det er rigtigt, vi alle sammen har været med via satspuljer, så vidt jeg husker, hvor vi har forsøgt at lave de her exitstrategier, men kan ministeren oplyse, hvor mange der egentlig er kommet ud af prostitution via de her projekter?
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-24:
Hvis man så kigger på nogle af de undersøgelser, der er blevet lavet, også af SFI, ser man, at der faktisk er en rigtig stor gruppe, som ikke ønsker at forlade prostitution sådan her og nu.
Det er sådan set den gruppe, som vi egentlig gerne vil kunne give en hjælpende hånd.
Vi kan heller ikke – ministeren siger også, at ministeren ikke kan – gå ind og pege præcis på, hvordan man egentlig skulle kunne give nogle rettigheder, for det er et svært område.
Vi tilkendegiver alle sammen, at det ikke bare lige er sådan, at man kan skære dem alle over en kam i forhold til resten af arbejdsmarkedet, men man synes, det er en rigtig god idé at få skatteindtægter fra dem, der ernærer sig ved prostitution.
Men fordi vi netop erkender, at det er et svært område, foreslår vi jo, at der skal nedsættes et udvalg, der kigger på, hvordan man kan sikre de kvinder og mænd, som ernærer sig ved prostitution, og som ikke vil forlade prostitution lige her og nu, nogle bedre muligheder for at få hjælp og i det hele taget ret til at få hjælp, hvilket måske i sidste ende kunne betyde, at de forlader prostitution, når de gerne vil, i stedet for at det er, som det er i dag, hvor det er ret dunkelt, og hvor de kriminelle miljøer desværre virkelig gør sig meget gældende på det område og måske kan fastholde nogle i prostitution.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-24:
Vi ved meget lidt om, hvad det er, der får kvinder til at forlade prostitution.
Derfor har vi i det satspuljeprojekt, vi i fællesskab har sat i søen – det, der hedder Exit Prostitution – haft SFI til at lave et feltstudie for at finde ud af, hvad det er for nogle metoder, der rent faktisk virker, når man gerne vil have prostituerede til at vælge en anden tilværelse.
I den forbindelse har SFI lavet et forstudie, hvor de bl.a. har interviewet nuværende prostituerede og tidligere prostituerede.
Den forundersøgelse ligger inden i det arbejde med Exit Prostitution og hele den indsats, der er.
Den konservative ordfører påpeger, at man ikke skal se alle prostituerede som ofre, og det er jeg sådan set enig i; det tror jeg ikke man skal.
Men jeg synes bare ikke, at løsningen på en udfordring som prostitution er at gå ud ad den tangent, hvor man gerne vil tale om, at det skal være et lovligt erhverv.
Det, der i virkeligheden er tale om, er, at man vil lave en form for særordning med det forslag, der er blevet fremsat, og det støtter regeringen ikke.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-24:
Jeg synes, det er ærgerligt, at ministeren trækker det meget hårdt op, som om beslutningsforslaget går ud på, at man skal kunne tjene penge på andres prostitution, og at det egentlig drejer sig om aktivering som prostitueret osv. osv.
Jeg synes egentlig, det er ret ærgerligt, at man går ind og undergraver en ret væsentlig debat.
Det her forslag lægger jo også vægt på, at det er vigtigt at hjælpe dem, der har behov for hjælp til at komme ud af det.
Men det med at gøre alle mennesker, som er inden for prostitutionsområdet, til ofre, lægger forslaget op til at man skal gøre op med og i stedet for give nogle rettigheder, som måske også kan betyde – og det er, hvad regeringen lægger meget vægt på, nemlig at man forlader prostitution – at man har bedre mulighed for at forlade prostitution.
Vil ministeren ikke tilkendegive, at man ved at have nogle rettigheder, have nogle muligheder for at kunne ernære sig uden at være prostitueret hele tiden, fordi man har nogle rettigheder, sådan set nemmere kan forlade prostitution?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-28:
Jamen som jeg sagde tidligere, har jeg ikke det mindste imod, at man tager den diskussion i NATO-regi og selvfølgelig prøver på at få en fælles forståelse af og en fælles indgangsvinkel til, hvordan man skal forholde sig til det.
Jeg siger bare, at med de her typer beslutningsforslag vil der ikke blive gjort op med, at også the bad guys – de dårlige mennesker, som har en dårlig indgangsvinkel til demokrati og forståelsen af, hvad det indebærer af rettigheder og pligter – altid vil bruge nyudviklede produkter, ligesom de har gjort med internettet og en masse andre ting, som er blevet opfundet af hæderlige, ordentlige mennesker til et godt og seriøst formål, men som desværre havner hos mennesker med en anden dagsorden.
Men det kan man altså nu engang ikke lave om på ved at ville lovregulere det og forbyde danske investorer, danske virksomheder og danske privatpersoner, at gå ud og investere i og være med på den nyskabelse, der hedder droneudvikling, hvor vi faktisk har en stor chance for at få en masse positive ting bragt ind i den danske vækstkultur.
Og det støtter vi helhjertet i Dansk Folkeparti.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-28:
Hr. Wammen er her ikke endnu, det kan være, han kommer senere, det kan ikke udelukkes.
Det er lige præcis sådan, at hvis man skal lave en liste over de militære droner, er det også en fordel at have styr på det og få dem skilt fra de civile droner, så vi sikrer, at de positive formål, som droner kan bruges til, og som vi alle sammen deler – miljøovervågning osv. – ikke bliver ramt af det her forslag.
Det er baggrunden for det, som ordføreren siger.
Ordføreren siger, at vi i NATO bør drøfte, hvordan man skal bruge droner.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at der er lande og bevægelser, også lande og bevægelser, som Danmark ikke altid er enig med og bryder sig om, som er i besiddelse af droner, og at det derfor vil være en fordel for Danmark, at vi har klare internationale regler, så dronebrugen af de militære droner ikke rammer os selv?
Jonas Dahl (SF), 2013-05-28:
Jeg bed mærke i noget, ordføreren var inde på tidligere.
Det gik på den her diskussion om vækst, og der studsede jeg lidt over bemærkningen om, at der nærmest ikke var nogen begrænsninger i forhold til det.
Jeg hørte ordføreren næsten sige, at man kunne producere hvilke som helst våben i Danmark
– hvis bare det skabte arbejdspladser, var det sådan set fint nok.
Så jeg vil bare gerne høre ordføreren svare på, om ordføreren synes, det ville være fornuftigt, at Danmark også producerede f.eks. atomvåben.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-28:
Jeg har ikke det mindste imod, at forskellige lande også engagerer sig i at diskutere nogle fælles regler for, hvordan man vil udnytte nye teknologier.
Og jeg synes da, at det ud fra en militærmæssig synsvinkel er en oplagt opgave, at man eksempelvis i NATO kan diskutere, hvordan man skal forholde sig til, at også – hvad skal jeg sige? – the bad guys begynder at bruge droner.
Men sådan er det jo altså desværre med mange nye opfindelser.
Internettet blev mere eller mindre opfundet af det amerikanske militær, kan man sige, men alligevel kan man se, at der sådan set også er folk, som har en terroristindgangsvinkel til det, som misbruger det, og som også misbruger nye teknologier.
Sådan er det.
Det er sådan set svært at lave om på, om vi vil det eller ej.
Gode opfindelser vil også blive brugt af folk med onde hensigter.
Og det tror jeg man har meget svært ved at lovgive sig ud af.
Så siger ordføreren fra Enhedslisten, at det her kun er for militærfly.
Men hvis jeg læser andensidste del af bemærkningerne til forslaget, står der faktisk klart og udtrykkeligt, at det er alle droner, man ønsker den her liste over.
Sådan har jeg i hvert fald læst det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-28:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti.
Jeg håber, ordføreren har bemærket, at der lige præcis tales om militære droner, og dermed skelnes de fra droner til civilt brug, som er det, ordføreren er bekymret for.
Det er jo ikke sådan, at det kun er Danmark og vores allierede, der benytter sig af droner.
Vi har set, at Hizbollah har fløjet droner ind over Israel.
Vi ved, at kineserne formentlig også har droner.
Dermed kunne jeg godt tænke mig at høre fra Dansk Folkeparti, om man deler Enhedslistens målsætning om, at der bør være klare internationale regler for brugen af droner, eller om Dansk Folkeparti slet ikke bekymrer sig for, at fjendtligsindede lande eller bevægelser kan benytte sig af droner, og at det dermed kan gå ud over Danmark, at vi ikke har klare internationale regler på det her område.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-28:
Jeg vil sige, ligesom andre ordførere før mig har sagt, at det måske ikke er den helt store motivation, som vi kan præstere i dag med hensyn til at støtte det her beslutningsforslag.
For det er simpelt hen et forkert forslag på et forkert tidspunkt, og det håber jeg også Enhedslisten selv vil komme frem til, når de i en efterfølgende selvransagelse kigger på det.
For netop droner er altså, uanset om de er militære eller ej, en af de teknologier, som vi i Danmark – og efterfølgende hele verden – naturligvis vil komme til at opleve som noget, der kan give både vækst og beskæftigelse, og som vil medføre en lang række nyskabelser inden for teknologiens verden til gavn for en lang række forskellige erhvervsmæssige aspekter.
Vi ved også fra forsøg, at man i stedet for at sprøjte giftige kemikalier ud over en hel majsmark for at få bugt med ukrudtet faktisk kan bruge droner, som kan scanne markerne og sprøjte direkte på den enkelte ukrudtsplante. Dermed kan man få nedbragt mængden af de kemikalier, der f.eks. bruges i forbindelse med produktionen af afgrøder.
Og det kan jeg ikke forstå, at Enhedslisten har så meget imod, for det, der ligger i det her forslag, er jo ikke bare, at man vil efter de mennesker, som man i Enhedslistens optik mener er krigsgale.
Nej, man vil sådan set komme efter alle dem, der tillader sig at være så frække, at de vil være med til at udvikle droneteknologier, som kan bruges inden for en lang række forskellige industrier og erhverv i hele verden.
Derfor er det for Dansk Folkeparti ganske ubegribeligt, at man vælger at fremsætte det her forslag.
Enhedslisten henviser i de skriftlige bemærkninger til, at man har brugt droner i krigsøjemed i Afghanistan.
Så det er faktisk ikke sådan, at droner er sat i verden for at slå folk ihjel.
Det er faktisk sådan, at droner i det hele taget viser sig at være noget, som vi alle sammen vil kunne få stor og positiv indflydelse på og en masse gode nyskabelser ud af, og det er set i forhold til bl.a. miljøovervågning og eftersøgning af folk, der er blevet væk.
Der er uanede mængder af ting, man fremadrettet kan bruge droner, ubemandede fly, til, inden for forskellige initiativer.
Og det kan jeg ikke forstå at Enhedslisten har så forfærdelig meget imod.
Jeg kan heller ikke forstå, at man har så meget imod at skabe danske arbejdspladser på Fyn.
Som andre har nævnt før mig i dag, er det jo med til at skabe en masse job i Danmark, og man mener faktisk, at der kan komme endnu flere job ud af det, og er der noget, vi har brug for i Danmark, er det ikke tåbelig lovregulering, nej, det er faktisk job og lidt mere armslængdeprincip over for privat iværksætteri og alt muligt andet.
Men det her forslag er fuldstændig diametralt modsat af, hvad der er i hvert fald i Dansk Folkepartis optik er det, som Danmark har brug for.
Så vi kan på ingen måde støtte beslutningsforslaget.
Trine Bramsen (S), 2013-05-28:
Jeg hæfter mig ved, at der er 30 virksomheder, der finder udviklingen af droneteknologi interessant og har samlet sig i Odense for at se på samarbejdsmulighederne i det.
Som jeg sagde i min tale, kan droneteknologi også bruges til miljøovervågning.
Det bliver fremtidens landmænds rigtig stærke redskab, og det bruges i dag eller skal bruges til overvågning af grafittimaleri på tyske tog.
Så vidt jeg ved, foretager Boeing, som ordføreren henviser til, mange forskellige typer af flyvninger, og de sælger fly af mange forskellige typer, så umiddelbart er jeg ikke bekymret for, at man forsker i ny teknologi, der kan bruges alsidigt og til at løse rigtig mange forskellige samfundsopgaver.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-28:
Nu er det jo sådan, at ordføreren er ansvarlig for den danske forsvarsstrategi, der bygger på, at der skal være et testcenter i Odense.
Og derfor er det selvfølgelig også et relevant spørgsmål, hvem der skal testflyve det testcenter.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre fra ordføreren, om ordføreren kan forstå, hvis der er danskere, der finder det bekymrende, at et firma som Boeing, som producerer militære droner, der slår tusinder af civile ihjel i Pakistan, skal testflyve over Danmarks tredjestørste by, Odense, og om ordføreren kan forstå, hvis der er danskere, der finder det lidt problematisk og uetisk, at deres pensionspenge kan blive investeret i netop de militære droner, som slår tusinder af uskyldige mennesker ihjel.
Trine Bramsen (S), 2013-05-28:
Nu er jeg ikke er ansat i Boeing, så det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg er sikker på, at ordføreren kan få et svar på det, hvis ordføreren henvender sig til firmaet.
Jeg har mødt en erhvervsklynge og hørt om, hvad de arbejder med, og set en miniudgave af noget droneteknologi, der bl.a. kunne bruges til at overvåge, om landingsbanen havde den korrekte hældning.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-28:
Altså, nu er det her ikke nogen diskussion om atomvåben.
Den kan vi da godt tage en anden gang, hvis SF har det som et ønske her i Folketinget.
Jeg siger bare, at vi ikke skal afskære danske virksomheder fra at være med i udviklingen af førerløse fly, ubemandede fly.
For der er så mange muligheder for danske virksomheder, og hvis ikke vi er med her, bliver vi overhalet af Asien, Fjernøsten og alle mulige andre steder, hvor der er folk, der får lov til at håndtere de her ting.
Det synes jeg jo retfærdigvis ikke vi skal gøre til en diskussion om, hvorvidt vi skal have atomkraft i Danmark, eller om vi skal til at lave en fabrik i Danmark, som producerer atomvåben.
Jeg synes altså godt nok, der er langt mellem de to dagsordener.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-28:
Det er klart, at jeg er ekstremt skuffet over, at SF's ordfører ikke har en klar definition, han lige kan trække ud af ærmet – det er selvfølgelig meget skuffende.
Men – spøg til side – det, som jeg selvfølgelig stak til, var et håb om, at vi fra dansk side kunne lede an i at få lavet vores definition, som jo så kunne bane vej for, at den måske kunne blive forkastet eller modtaget positivt internationalt.
Det er derfor i den ånd, at Enhedslisten fremsætter det her forslag.
Det er ærgerligt, at det virker, som om SF ikke kan bakke op om det, men jeg vil så høre SF, om man kunne overveje at tage investeringer i militære droner med i den forespørgsel, man har til Rådet for Samfundsansvar, hvor man jo lige nu undersøger, som jeg forstår ministeren, om vi skal forbyde investeringer i landminer og klyngebomber.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-28:
Nu er det lidt svært for mig at svare.
Hvad ånden så er tror jeg er en større filosofisk diskussion.
Det er jo sådan set det, der er det centrale i det her.
Der kan man sige, at der på godt og ondt er nogle udfordringer i, at droner ikke er omfattet af de eksisterende konventioner.
Det er jo så noget af det, man måske skal kigge nærmere på, men der er vi igen inde på det her spørgsmål om, hvordan man definerer en drone.
Det tror jeg er den udfordring, vi har.
Jeg medgiver gerne, at det ikke er specielt klart formuleret nogle steder.
Det er sådan set også baggrunden for, at jeg selv har deltaget i nogle konferencer om det, altså for at blive klogere på det, så vi netop kan tage den diskussion på et så oplyst grundlag som muligt.
For jeg mener faktisk, at der er nogle fordele ved at benytte droner en række steder, men jeg er enig i, at der er nogle udfordringer, særligt når det drejer sig om lande, der griber ind i andre lande med væbnede styrker, uanset om det sker med kanoner, krudt og kugler eller droner.
Jeg skal ikke på stående fod kunne sige, om Danmark kunne klare den del.
Mig bekendt er det en diskussion, som foregår i en række internationale fora i de her år.
Hvad er en drone, og hvornår er det en militær drone, og hvornår benytter man ikkemilitære droner inden for militæret?
Så det er altså noget, som bliver diskuteret ganske, ganske nøje, sådan som jeg har hørt det, i forhold til definitionen på en drone.
Og det er jo den diskussion, som hr. Nikolaj Villumsen så gerne vil have jeg skal klargøre her i dag.
Det kan jeg ikke på det foreliggende grundlag, men jeg medgiver gerne, at jeg synes det er en interessant diskussion.
Sådan som jeg har bidt mærke i det – eller det seneste, jeg har hørt – er man jo også fra FN's side begyndt at interessere sig for hele definitionen.
Men mig bekendt ligger der ikke nogen endelig definition – det gjorde der i hvert fald ikke ved den konference, jeg deltog i her for relativt kort tid siden.
Men hvis hr. Nikolaj Villumsen ligger inde med den, kan vi selvfølgelig tage en diskussion på det grundlag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-28:
Jeg er glad for, at ordføreren har bemærket, at det er brugen af droner og de manglende internationale regler, som bekymrer Enhedslisten, ligesom det selvfølgelig også er brugen af landminer og brugen af klyngebomber, der bekymrer os og fører til, at vi støtter regeringens intention om at forbyde investeringer i netop det her.
Jeg kunne godt tænke mig at høre SF's ordfører, hr. Jonas Dahl, om han ikke kan bekræfte, at Danmark faktisk godt ville kunne medvirke til, at der kom mere klare definitioner på, hvad der er militære og hvad der er civile droner, så vi sikrede mere klare internationale regler på det her område – modsat af hvad der er tilfældet i dag.