runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2007-10-04:
Jeg synes faktisk, at vi gør en indsats, som vi kan være bekendt.
Vi gør alt, hvad der står i vores magt, for at sikre børnene nogle bedre vilkår.
Det jo bl.a. også derfor - jeg vil nu sige det for syvende gang - at vi i 2007 har afsat 50 mio. kr., for at sikre dem nogle bedre vilkår, for at sikre, at børnene får det bedre.
Men hele den præmis, som fru Marianne Jelved vil bygge op, og som er den, som den radikale udlændingepolitik baserer sig på, nemlig at man bare skal give opholdstilladelse, hvis folk har været her i en bestemt periode, deler Venstre ikke.
Den er forkert, og det er ikke den model, der skal bringes i anvendelse.
Det nytter ikke noget, at man, når man har fået Flygtningenævnets afgørelse om, at man ikke kan få ophold i Danmark, hvis man er her i lang tid nok, kommer i den situation, at man får en opholdstilladelse.
Jeg synes, at det går ud over dem, som reelt har brug for at få asyl, og som Flygtningenævnet vurderer skal have asyl.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Jeg tror, jeg vil gå direkte til spørgsmålet.
Der kommer sikkert andre om skat lige om lidt.
For vi har ingen problemer med, at man, 14 år efter man har vedtaget en lov, i en tid hvor vi har højkonjunktur, og hvor vi bestemt ikke har hverken behov, eller der er nogle, der beder om skattelettelser, aflyste den skattelettelse.
Og jeg forstår stadig ikke, at Dansk Folkeparti synes, at det er så fantastisk at finansiere en skattelettelse ved at aflyse en anden skattelettelse.
Man kunne bare have ladet være med at give den skattelettelse.
Det havde været så nemt som ingenting.
Et flertal kunne naturligvis sagtens have foretaget den beslutning, fordi det ikke passer til den økonomiske situation, vi har i øjeblikket.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-10-04:
Jeg kan godt forstå, der kan ske meget på 14 år.
Fra det tidspunkt, hvor man vil udstede en hundrede procents garanti, som hr. Mogens Lykketoft sagde tilbage i starten af 1990'erne, kan der selvfølgelig være sket meget til nu.
Men jeg vil sige til fru Helle Thorning-Schmidt, at stor var min forbavselse, da jeg jo som formand for Finansudvalget i november måned sidste år blev anmodet fra to partier herinde, Socialdemokratiet og Enhedslisten, om, at der blev indkaldt til et samråd i Finansudvalget med finansministeren med krav om, at man fik sat på dagsordenen, at bidraget til Arbejdsmarkedsfonden skulle sættes ned.
Danskerne havde krav på den skattelettelse, den lettelse i bruttoskatten, som var blevet lovet.
Hr. Klaus Hækkerup, som er Socialdemokratiets medlem i Finansudvalget, sagde: »Loven er klar, den må regeringen følge.
Det er lønmodtagernes penge.«
Så spørger jeg bare: Hvordan kan man lave så stor en kolbøtte fra november sidste år og til i foråret i år, hvor man åbenbart meddeler det vidste jeg ikke noget om - regeringen: Lad være med at følge vores eget krav fra for få måneder siden, nu mener vi lige pludselig noget helt andet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Det, som jeg synes man skal lægge til grund, er, at Socialdemokraterne fra foråret har sagt helt åbent, at vi synes, vi skulle annullere den skattelettelse, fordi det ikke er det, Danmark har behov for.
Danmark har ikke behov for en skattelettelse i en tid, hvor vi mangler arbejdskraft og vi har en stor risiko for overophedning.
Det siger ikke kun jeg.
Det siger også de økonomiske eksperter.
Det er jeg meget glad for at vi er blevet enige om i aften.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Jeg kan forstå, at den nye socialdemokratiske formand fortsætter den socialdemokratiske disciplin i løftebrud, som blev lagt med hr. Nyrup Rasmussen, da han var statsminister, i forhold til pensionisterne, hvor han sagde, at folkepensionens grundbeløb er det urokkelige fundament bag enhver pensionsopsparing i dette land, og inden et halvt år var gået, havde han ændret på netop - ja, kan man gætte det? - folkepensionens grundbeløb.
Og sådan fortsatte det med efterlønsgaranti og lignende.
Nu senest har man altså ingen problemer med at løbe fra et løfte omkring arbejdsmarkedsbidraget.
Vi må bare tage til efterretning, at Socialdemokraternes ord ikke holder så forfærdelig længe, og at deres løfter i virkeligheden ikke er det papir værd, de er skrevet på.
Alligevel vil jeg gerne spørge til Socialdemokraternes holdning til regeringens udspil på skatteområdet og i forhold til kvalitetsreformen.
Jeg havde den fornøjelse at være i debat i Deadline med en fremtrædende socialdemokrat, nemlig fru Mette Frederiksen, den dag, vi offentliggjorde de to store udspil, og da journalisten spurgte, om der ikke var noget i de to udspil, som Socialdemokraterne kunne være positive over for, var svaret blankt nej. Fru Mette Frederiksen kunne under ingen omstændigheder støtte noget som helst …
Kan fru Helle Thorning-Schmidt sige her fra Folketingets talerstol, at Socialdemokratiet vil stemme nej til indeksering af energiafgifterne, og kan fru Helle Thorning-Schmidt sige, at man vil stemme nej til, at vi nu vil gøre op med lukkedagene i daginstitutionerne?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Vi vil stemme for indeksering af energiafgifterne.
Det har vi også selv med i vores finanslovforslag.
Men hvor regeringen vil bruge indekseringen af energiafgifterne til at give en skattelettelse til de rige, vil vi sikre, at pengene føres tilbage til borgerne i form af bedre kollektiv trafik og også direkte tilbage til pensionisterne.
Så indeksering af energiafgifterne synes vi er en udmærket idé, særlig hvis pengene føres tilbage til pensionisterne og til den kollektive trafik.
I forhold til lukkedage kunne jeg godt, inden jeg kan sige ja eller nej til, om vi synes, det er et godt forslag, tænke mig at vide: Hvad menes der egentlig med, at vi skal have en standard om, at vi ikke skal have lukkedage på almindelige hverdage?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Jeg kan besvare spørgsmålet, når fru Pia Christmas-Møller har svaret på det, og selvfølgelig også fortalt, hvad det koster, for det står der heller ikke noget om i regeringens kvalitetsreformoplæg.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Jeg vil senere svare på fru Helle Thorning-Schmidts spørgsmål, men lige nu er det altså fru Helle Thorning-Schmidts opgave at svare på mine spørgsmål.
Jeg vil gerne spørge, hvordan det her svar om indeksering af energiafgifter hænger sammen med det, fru Helle Thorning-Schmidt sagde for et øjeblik siden i debatten i dag, nemlig at Socialdemokratiet står last og brast med skattestoppet.
Hvordan hænger det lige sammen?
Nu vil man altså gerne sætte en skat op, men man vil ikke sætte en anden skat ned.
Det er direkte i konflikt med skattestoppet, som fru Thorning-Schmidt tidligere i dag på et spørgsmål fra mig har sagt at man støtter - i hvert fald frem til næste valgdag.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Nu er statsministeren jo på arbejdsgiversiden i den her sag om løn, og det er statsministeren, der er med til at bestemme, hvor mange penge der er at forhandle om, så derfor er det jo ret væsentligt at høre, hvor mange penge statsministeren mener der skal sættes af til en bedre løn til de offentligt ansatte.
Han er alene, fordi der er skåret så meget, at der ikke er råd til at have flere end ham ansat.
Det samme ville statsministeren kunne høre fra mange andre.
Mener statsministeren, at man som menneske i længden kan holde til at arbejde under de betingelser, eller kan statsministeren godt forstå, at folk holder op, når der ikke kommer noget som helst fra regeringen om, at de får nogle kolleger, de kan dele arbejdet sammen med?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-10-04:
Det er jo også grunden til, at regeringen har indgået aftaler med de offentligt ansattes faglige organisationer om bedre arbejdsmiljø, om bedre muligheder for faglig udvikling, for opkvalificering og for efteruddannelse, om gennemførelse af en ledelsesreform og i det hele taget initiativer, som kan skabe en bedre ramme om det daglige arbejde.
Det er ikke noget, Folketinget skal blande sig i.
Det må så finde sin afklaring til foråret, når overenskomstforhandlingerne går i gang.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2007-10-04:
Der er et godt dansk udtryk, der siger, at man ikke skal sælge skindet, før bjørnen er skudt; lad os lige finde olien, før vi begynder at fordele den.
At begynde at give bloktilskud som et lån synes jeg i hvert fald ville være fantastisk uklogt på nuværende tidspunkt, for
lån forudsætter efter min mening selvstændighed - så er vi ikke mere en del af Danmark, og så er det ikke lån, så er det statens forpligtelse.
Det er kun i det øjeblik, vi er selvstændige, at vi kan anmode om at optage lån.
Derfor vil jeg sige, at det forudsætter selvstændighed at kunne følge den tankegang, som Dansk Folkeparti i sin pressemeddelelse i dag har givet udtryk for.
Men jeg synes, det kunne være interessant at få diskuteret, hvad der sker i det øjeblik, bloktilskuddet er afskaffet og betalt.
Er der så nul kroner, eller er der nogle kroner?
Jeg synes, det kunne være interessant at kigge på det nuværende forhold, altså Danmarks bloktilskud til Grønland, nemlig den procentdel det udgør af Danmarks bruttonationalprodukt.
Høgni Hoydal (T), 2007-10-04:
Der har været flere udkast til en færøsk forfatning, en færøsk grundlov.
Frihedsrettighederne er selvfølgelig en integreret del af det færøske grundlovsudkast.
Det har så også nogle nye elementer, nogle mere moderne elementer, som handler om f.eks. krigsdeltagelse.
Det burde vel være stærkt forankret i et folks forfatning, at man ikke kan sende et land i krig på et smalt flertal i et parlament.
Sådan nogle ting er med i det færøske grundlovsudkast.
Når fru Line Barfod specielt spørger om forbud mod dødsstraf, vil jeg sige, at det er med, mens de formuleringer, der gælder ligestillingsrettigheder for alle mennesker, er mere vagt formuleret af givne grunde, fordi man forsøger at få et flertal på Færøerne.
Så det er måske den mest vage del af grundlovsforslaget, men ellers er det et meget moderne forslag, som jeg tror man fra dansk side vil kunne få megen inspiration fra og meget ud af at læse.
Et eksempel er ressourcerettigheder.
Hvem har ejendomsretten til ressourcerne?
Hvem kan udnytte dem på vegne af folket?
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Jeg håber da, at det med ingen diskrimination af mennesker på baggrund af deres køn, religion, seksuel orientering osv. bliver stærkere, når man når til en grundlov, der faktisk skal vedtages.
Jeg mener, det er noget af det grundlæggende, hvis man ønsker et demokrati og et retssamfund.
Jeg glæder mig til den dag, hvor vi får et flertal herhjemme, som også ønsker at få en grundlovssikring af menneskers ret til reel ligestilling og ikkediskrimination.
Jeg vil så gerne høre i forhold til miljøet, hvad det er, man lægger op til i den færøske grundlov, med hensyn til om man skal have ejerskab til f.eks. energisektoren.
Nu har vi jo diskuteret meget, om miljøet skal sikres ved hjælp af handel med CO2-kvoter, private selskaber, eller hvordan man nu skal sikre sig imod klimaændringerne.
Er det private selskaber, der skal styre energisektoren, eller lægger man op til, at det her altså er almenvellets interesser, der skal komme først?
Høgni Hoydal (T), 2007-10-04:
Det meget præcise spørgsmål kan jeg svare ganske klart på.
Vedrørende ressourcerne - nu taler vi meget bredt om ressourcer, om vand, luft, levende ressourcer i havet og også ikkefornybare ressourcer i undergrunden - stadfæstes det fuldstændig klart i det færøske grundlovsudkast, at det er folkets ejendom, og at den, der får mulighed for at udnytte det i kommerciel sammenhæng, ikke får nogen ejendomsret, men en mulighed fra det offentlige for at bruge det, og skal betale til det offentlige for det over begrænset tid.
Så jeg synes, der er nogle meget moderne formuleringer, så man kan undgå mange af de problemer, som mange nordiske lande har i dag, eksempelvis Island, hvor levende ressourcer i praksis er blevet privat ejendom.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Jeg glæder mig til at se, hvad der kommer ud af det.
Jeg vil så gerne over til noget andet, nemlig Nordisk Råd.
Jeg vil høre, hvordan reaktionen på Færøerne har været på den melding, der er kommet om, at man fra Nordisk Ministerråds side og fra en del af de nordiske landes side ikke er parat til at imødekomme Færøernes ansøgning om selvstændigt medlemskab, som vi jo skal diskutere på sessionen i Oslo om mindre end en måned.
Høgni Hoydal (T), 2007-10-04:
Vi, der kender systemet, vidste jo godt, at det ville blive meget svært at få ændret noget - at få ændret noget virkeligt i Helsingforstraktaten osv. Man har jo egentlig foregøglet folk, at den her såkaldte udenrigspolitiske bemyndigelseslov, som den danske regering og den færøske regering aftalte over en nat, skulle give adgang også til selvstændigt medlemskab for Færøerne af internationale organisationer.
Men jeg tror, at alle færinger i dag indser, at det er lige omvendt: Nu bruges denne nye lovgivning til også at indsnævre de muligheder, vi havde kæmpet os til under den gamle hjemmestyreordning.
Så det tror jeg der er en meget stor erkendelse af og skuffelse over, og man føler sig snydt på det område.
Naser Khader (NY), 2007-10-04:
Der er to forhold på Færøerne, som optager mig som tidligere ligestillings- og sundhedsordfører: de homoseksuelles forhold, bl.a. registreret partnerskab, og kvindernes ret til abort.
Er der foretaget initiativer, der har ændret på vilkårene, sådan at de homoseksuelle ikke bliver presset?
Her for nogle måneder siden var der en, der blev overfaldet på Færøerne alene på grund af sin seksuelle orientering.
Hvad gør man på Færøerne for at rette op på den ulighed, der er i forhold til den seksuelle orientering, men også i forhold til kvinderne og deres ret til at få foretaget abort?
Høgni Hoydal (T), 2007-10-04:
I det politiske system er - som det nok er hr. Naser Khader bekendt den største ændring sket i § 266 b i straffeloven, hvor man har tilføjet »eller seksuelle orientering« efter en meget hård politisk kamp i Færøerne, en kamp, som blev ført i en atmosfære, som var præget af misforståelser, også fra dansk side osv. med hensyn til, hvordan det egentlig er på Færøerne.
Hr. Naser Khader kender jo min holdning.
Vi må jo behandle alle disse sager, ligesom fru Line Barfod sagde, som spørgsmål om retssikkerhed og lige muligheder for alle mennesker uanset deres oprindelse, køn, seksuelle orientering osv.
Det kæmper vi for, men jeg tror næppe, der kommer de store initiativer lige her og nu, fordi man stadig væk taler ud fra to helt forskellige paradigmer; nogle taler om retssikkerhed, og andre taler om religiøse rettigheder, og det er meget svært at få en dialog på det område.
Naser Khader (NY), 2007-10-04:
Hvad angår de homoseksuelle: Vil det sige, at vi også fremover vil se en forskelsbehandling i forhold til folks seksuelle orientering, en anderledes behandling, end de homoseksuelle får i Danmark?
Det var det ene.
Det andet er kvinderne og deres ret til at vælge.
Hvad med den?
Høgni Hoydal (T), 2007-10-04:
Altså, den færøske abortlovgivning eller rettere den danske abortlovgivning i Færøerne er jo den gamle lov fra Danmark fra 1953, som siden har ændret sig eller er blevet, kan man sige, udvidet, så den praktiseres mere liberalt, end den blev tidligere.
Jeg tror ikke, at der i øjeblikket er noget større initiativ inden for parlamentets rækker med hensyn til at ændre på det, men det foregår jo, og specielt ude i den færøske kvindeforening osv. kæmper man hårdt for disse rettigheder, og det er derfra, mange af de initiativer, som sætter retssikkerheden og ligestillingen på dagsordenen, kommer.
Høgni Hoydal (T), 2007-10-04:
Statsministeren sagde, hvis jeg hørte rigtigt, at han også ville kæmpe aktivt for det grønlandske og det færøske folks selvstændighed og demokrati og frihed.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Så vil jeg spørge statsministeren, om han kan bekræfte, at det er rigtigt forstået, at vi er gået fra en situation, hvor man har skyggebokset om det her, til, at statsministeren nu er gået aktivt ind og har sagt: Det færøske og det grønlandske folks selvstændighed kæmper jeg aktivt for, og det opfordrer jeg til at man gør.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-10-04:
Jeg sagde allerede i min åbningstale, at jeg meget vel forstod og anerkendte de ambitioner, der er hos såvel det færøske som det grønlandske folk om at tage mere ansvar såvel nationalt som internationalt.
Jeg sagde, at det er en helt naturlig udvikling; det er en udvikling, vi støtter.
Jeg vil gerne her føje til, at jeg så synes, at takten i det fuldstændig skal bestemmes af det færøske og det grønlandske folk, og det er dér, jeg igen henviser til de bestræbelser, som hr. Høgni Hoydal selv må udfolde på hjemmebanen.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Det er jo spændende at høre om diskussionen om at få en moderne grundlov, især når man bor i et land, hvor flertallet i Folketinget ikke ønsker, at vi skal have en moderne grundlov, der lever op til de krav, der i dag må stilles om hensyn til miljø, menneskerettigheder osv.
Derfor vil jeg gerne høre, om den grundlov, som man diskuterer på Færøerne, vil sikre frihedsrettigheder; om den vil indeholde forbud mod dødsstraf og tortur, om den vil indeholde krav om fuld ligestilling, ingen diskrimination af mennesker uanset køn, religion, seksuel orientering osv.
Er det den slags grundlov, man diskuterer på Færøerne?
Kuupik Kleist (IA), 2007-10-04:
Jeg tror, at Peter Bellis sang også handlede om kærlighed.
At sende en regning for kærlighed, tror jeg ikke man har prøvet før, medmindre det har drejet sig om en bestemt form for kærlighed.
Høgni Hoydal (T), 2007-10-04:
Vi kunne jo diskutere det her forhold med det såkaldte bloktilskud længe.
Jeg har nogle gange sagt, at det i stedet burde hedde f.eks. lejeværdi af andres bolig, men lad det nu fare.
Jeg forstår ikke helt den diskussion, som foregår i øjeblikket mellem danske og grønlandske politikere om den grønlandske undergrund.
Har Danmark ikke underskrevet alle FN-traktater om, at det selvfølgelig er et folks ret at have ejendomsret til egne ressourcer - hvordan kan det her overhovedet blive et problem?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2007-10-04:
Jamen det kan man sådan set godt spørge Danmark om, altså hvordan Danmark forklarer sig i forhold til de internationale konventioner, man har indgået.
Jeg tror fuldt og fast på, at Grønland og Danmark kan indgå de nødvendige aftaler.
Det, som vi ikke rigtig er vant til i vores diskussioner, er, at der kan være uenighed undervejs, og er der uenighed, forudsætter det medvirken fra begge parter for at nå frem til enighed, og det er lige præcis den proces, der foregår mellem Grønland og Danmark i øjeblikket; grønlandske politikere og danske politikere arbejder i disse dage og timer på at nå frem til enighed.
Men spørg regeringen, hvordan den forklarer sig i forhold til de internationale konventioner, der eksisterer.
Høgni Hoydal (T), 2007-10-04:
Tak for svaret.
Hvis jeg har forstået hele den her sag, som Dansk Folkeparti nu også udsender en pressemeddelelse om, rigtigt, så er hr. Lars-Emil Johansens svar altså, at bloktilskuddet er noget, der kun varer, så længe man ikke er selvstændig.
Den dag, man er selvstændig, er bloktilskuddet væk, og så er alle ejendomsforhold vel også afklaret.
Længere er den sag vel ikke.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2007-10-04:
Det er fuldstændig korrekt forstået.
Bloktilskuddet er jo en del af den nuværende politiske situation.
Et selvstændigt Grønland er en nation, der svarer enhver sit, hvad økonomien angår.
Det er jo ikke til at forestille sig, at man i den nuværende situation, hvor Grønland ikke har en kompetence i forbindelse med eksempelvis udenrigspolitikken, kan begynde at betale penge tilbage for afholdelse af nogle udgifter, som staten er forpligtet til at have, så længe Grønland er en del af det danske rige.
Det er kun i det øjeblik, at Grønland bliver selvstændigt, at der kan blive tale om lån, som skal tilbagebetales - efter min opfattelse.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-10-04:
Jeg vil først og fremmest sige tak til hr. Lars-Emil Johansen for at tale om det kærlighedsforhold, der er mellem Danmark og Grønland.
Jeg opfatter også forholdet som noget, der bygger på andet end bare en aftale - det bygger faktisk også på blodets bånd.
Der er også mange familiære relationer mellem Danmark og Grønland.
Derfor kan jeg også blive lidt ked af det af og til, når jeg hører om arbejdet i Selvstyrekommissionen.
Jeg synes jo, vi har haft et godt samarbejde.
Vi har været meget glade for det arbejde; det er gået fremad, og det er også endt med en god løsning.
Så vil hr. Lars-Emil Johansen ikke bekræfte mig i, at det har været et godt samarbejde, at mange af Folketingets partier, der har været involveret, bl.a. Socialdemokraterne, har bidraget til, at det kunne ende godt?
For jeg bliver nogle gange lidt ærgerlig over, at det portrætteres, som om det er hele det danske Folketing, der har været negativ omkring det her.
Det har faktisk været et godt samarbejde, og det er endt med en god løsning.
Jeg er også sikker på, at hvis de ansvarlige partier fortsætter i regering, vil hele det her selvstyrearbejde også kunne afsluttes på en god og konstruktiv facon.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2007-10-04:
Jeg kan over for fru Helle Thorning-Schmidt bekræfte, at set gennem mine briller har arbejdet i Selvstyrekommissionen været et godt stykke arbejde, hvor stort set hele kommissionen har været engageret.
På begge sider af bordet, både den danske og grønlandske, har man været meget engageret og været meget optaget af at nå frem til et godt resultat.
Der er således indgået en aftale den 30. marts i indeværende år, som alle parter med undtagelse af et enkelt parti indgik, vedrørende fordelingen af indtægter fra undergrunden.
Og det er den aftale, som vi nu forsøger at give form i form af et lovforslag.
Det er den formulering, der har voldt lidt vanskeligheder indtil videre.
Høgni Hoydal (T), 2007-10-04:
Jeg vil spørge hr. Kuupik Kleist om nogenlunde det samme, som jeg spurgte hr. Lars-Emil Johansen om, nemlig om de her forhandlinger, som jeg ikke helt har forstået endnu, om det grønlandske folks ressourcer i undergrunden og andre steder.
Så vil jeg gerne spørge hr. Kuupik Kleist, om man så fra grønlandsk side har prøvet at spørge, om Grønland så har fået noget ud af olien og gassen i Nordsøen.
Den er jo blevet fordelt til de andre dele af riget.
Har man ikke prøvet at vende det om og sige, at hvis det skal gælde her, så må det også gælde der?
Kuupik Kleist (IA), 2007-10-04:
Man kan vel med rette sige, at forhandlingerne om de grønlandske råstoffer har stået på i hvert fald over de sidste 30 år, og argumentet om, at olien i de forskellige dele af det danske rige burde fordeles, som man kræver at en eventuel olie i grønlandske farvande skulle fordeles, har været rejst.
Ganske kort vil jeg sige, at det argument jo er blevet fuldstændig tilbagevist fra danske forhandleres side og anses som værende et fuldstændig irrelevant argument, fordi Grønland i forvejen modtager bloktilskud, og fordi man mener, at danske olieindtægter fra Nordsøen er en del af det bloktilskud.
Høgni Hoydal (T), 2007-10-04:
Tak for et klart svar.
Jeg synes jo selvfølgelig, at med det her paradigme, som man forhandler under, er det utrolig svært at komme igennem, fordi det har så asymmetrisk et udgangspunkt.
Jeg har f.eks. også læst, at der er en dansk økonom, der har regnet ud, at Grønland skylder Danmark penge, omkring 300 mia. kr. eller hvad det nu er, hen over årene.
Jeg forstår ikke helt, hvordan sagen kan komme dertil.
Der er vel ingen, der er i tvivl om, at det for en stat har en betydning at have et territorium, og at man har brugt det bl.a. i strategisk øjemed osv.
Har man nogle modspil til det her fra grønlandsk side, så man ikke igen kommer til at sidde i den her situation, som om man bare er en modtager, mens den anden er en giver?
Kuupik Kleist (IA), 2007-10-04:
Jeg vil sige, at det jo er en forholdsvis ny måde at udskrive regninger på, at man først tager et land i besiddelse og dernæst investerer i det for at gøre sine erhvervsmuligheder bedre og derefter sender en regning for sine investeringer.
Det er en meget kreativ måde at lave bogføring på.
Det sidste er jo nok ikke så ukendt, men det er et element, der er kommet ind i debatten, som jeg mener gør, at man risikerer at rette fokus mod noget helt forkert, som stort set ikke hører hjemme i den her debat.