runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-04-08:
Vi havde engang en statsminister i det her land, som hed Anders Fogh Rasmussen, og som ikke gav fem flade øre for det der med klima og miljø, i hvert fald indtil han blev omvendt.
Men indtil hans grønne revolution påstod han jo, at ikke en fugl, ikke en fisk og ikke en frø havde fået det dårligere i hans regeringstid.
Og det viste sig jo mildest talt senere hen, at manden havde sovet i timen og sat dansk miljø- og klimapolitik over styr.
Jeg kan høre, at statsministeren ikke vil gå så langt i dag, og det er jeg glad for.
Vil statsministeren love og garantere, at de ambitioner, der kommer i efteråret, gør, at Danmark kan være tilbage på sporet, når vi nu indtil videre har lagt os halvt ned?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-08:
Jeg er uenig i, at vi skulle have lagt os halvt ned.
Vi har tilpasset loven, sådan at den også kan svare til det, vi ser ude i terrænet, altså ude i virkeligheden.
Vi må og skal have en lov, som kan administreres, og det kan ikke være sådan, at både myndighederne og landmændene kommer til kort, når de skal finde ud af, hvor de her randzoner skal ligge.
Så vi har overtaget en lovgivning om randzoner fra VK-regeringen, og randzoner er en rigtig god idé, når man skal passe på vores vandmiljø, men man skal selvfølgelig have en tilgang til det, hvor lovgivningen kan administreres ude i virkeligheden.
Min holdning til det her er uændret.
Vi skal stadig leve op til vores egne krav til vandmiljøet og EU's krav i øvrigt, og det kommer vi også til at gøre; selvfølgelig skal vi det.
Og lige meget hvor meget SF prøver at blive uenig med regeringen om, at vi skal leve op til vores vandmiljøplan, vil jeg sige: Jeg opfatter stadig, at vi er stærkt forpligtet på, at vi selvfølgelig skal leve op til de vandmiljøplaner, som vi hele tiden har haft i Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-04-08:
Tak for det.
I den seneste tid er spørgsmålet om økonomisk ulighed begyndt at fylde igen.
Det kom på dagsordenen, og der er en række internationale økonomer, som har råbt vagt i gevær, advaret mod, at uligheden er steget i en række lande efter den økonomiske krise.
Selv organisationer som IMF er ude at advare imod stigende økonomisk ulighed.
Herhjemme har vi fået et lille parti på den yderste højrefløj, som lever i sådan en tidslomme, hvor man på trods af alle advarsler og erfaringer fastholder, at ulighed er et sundhedstegn, og at ulighed skaber økonomisk dynamik, og hvis bare man giver skattelettelser til mennesker, som har rigtig mange penge i forvejen, så bliver alle glade.
Det kommer nok ikke – tror jeg – bag på særlig mange, at et parti, som er sponsoreret af nogle af Danmarks superrige, arbejder for, at nogle af Danmarks superrige får endnu flere penge.
Hvad der så til gengæld – tror jeg – er en overraskelse for en del, er, at der er forvirring eller uklarhed om, hvad Socialdemokratiet egentlig mener om økonomisk ulighed.
Altså, der er ledende Socialdemokrater, regeringsmedlemmer, som har været ude med synspunkter om, at økonomisk ulighed, altså større økonomisk afstand mellem de rigeste og den almindelige dansker, ikke længere er noget, som man ser som et stort problem.
Så er der andre Socialdemokrater, som fuldstændig entydigt siger, at selvfølgelig arbejder Socialdemokraterne for at mindske uligheden i samfundet.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at få det her spørgsmål opklaret.
Derfor vil jeg spørge statsministeren: Hvad er landets socialdemokratiske statsministers holdning egentlig?
Anser statsministeren voksende økonomisk ulighed som et problem?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-08:
Nej, der ville jeg være lidt forsigtig.
Jeg tror ikke, at der er en ny enighed med Liberal Alliance om de her spørgsmål.
Og jeg så f.eks., at hr. Joachim B. Olsen havde sagt, at social dumping bare var et andet ord for konkurrence.
Så jeg må indrømme, at jeg ikke er helt sikker på, at vi er enige om de her spørgsmål.
Det tror jeg faktisk ikke vi er.
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-08:
Tak for det.
Jeg vil da også godt følge op på den debat, som Enhedslisten rejste her, og kvittere for, at Socialdemokratiet og statsministeren er enige med Liberal Alliance i, at man ikke behøver at være så firkantet i forhold til ulighed, som Enhedslisten ønsker at statsministeren skal være.
Så jeg er glad for den nyvundne enighed.
Er det ikke rigtigt forstået?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-08:
Jeg er godt klar over, at hvis ikke man er helt enig med fru Johanne Schmidt-Nielsen, så får man at vide, at man ikke vil forholde sig til det.
Jeg ønsker, at Danmark skal være et af verdens mest lige samfund, og det er Danmark også.
Jeg går op i lighed, vi synes, det er vigtigt, at der ikke er for stor forskel mellem top og bund i vores samfund.
Men det at være med i samfundet, det at være en del af samfundet kan måles på mange forskellige måder.
Det er derfor, vi har det sociale 2020-mål, det er derfor, vi har afskaffet fattigdomsydelserne, som vi ikke var enige i, i fællesskab, og det er derfor, vi nu har sat ind med, at vi vil måle antallet af økonomisk fattige.
Vi vil se på, om der er kommet flere eller færre i antallet af økonomisk fattige.
Dybest set
tror jeg, at det, der betyder noget for rigtig mange mennesker, er, om de lever i fattigdom, og derfor har vi defineret, hvad økonomisk fattigdom er.
Vi vil måle, hvor mange økonomisk fattige der er, og vi vil få nogle konkrete tal for det.
Det er noget, som vi, denne regering, har skabt, og som vi selvfølgelig ikke ville have fået med en borgerlig regering.
Det kan godt være, jeg ikke siger tingene, præcis som fru Johanne Schmidt-Nielsen gerne vil have, jeg skal sige dem, men vi er trods alt fra forskellige partier, og jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, at vi har en regering i Danmark, som er optaget af lighed, som er optaget af, at der skal være færre økonomisk fattige, og som dybest set er optaget af, at alle skal have flere muligheder for at deltage i samfundet.
Så jeg er optaget af, at vi har et meget lige samfund.
Jeg er måske endnu mere optaget af, at vi gør en særlig indsats for de familier, som lever i fattigdom, og hvor der er rigtig langt fra deres levestandard op til den almindelige levestandard i Danmark.
Det er derfor, vi i fællesskab har afskaffet fattigdomsydelserne.
For det skal netop være sådan i Danmark, at børn ikke lever i fattigdom, og at vi giver en meget målrettet og hjælpende hånd.
Det er vi optaget af, altså de blinde vinkler i vores samfund og så den konkrete fattigdom, som ødelægger tilværelsen for rigtig mange familier.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-04-08:
Det synes jeg alt sammen er meget godt.
Der er ikke nogen, tror jeg, der er i tvivl om, at Enhedslisten er rigtig glad for, at vi sammen har afskaffet nogle af fattigdomsydelserne, bl.a. starthjælpen.
Men det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spørger om, hvad Danmarks socialdemokratiske statsministers holdning til økonomisk ulighed er.
Er det et problem, hvis økonomisk ulighed i Danmark vokser, eller er det ikke så vigtigt?
Hvad er statsministerens holdning til økonomisk ulighed?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-08:
For regeringen er det helt afgørende, at vi har et stærkt fællesskab, og et stærkt fællesskab betyder, at alle skal med i vores samfund og vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at alle kommer med i vores samfund, og at det at være fattig også kan betyde, at alle ikke kommer med.
Det var jo derfor, at regeringen som noget af det første sammen med Enhedslisten i øvrigt afskaffede fattigdomsydelserne og loftet over børnefamilieydelserne.
Det har også haft nogle konkrete konsekvenser.
Der er færre mennesker, som bliver smidt ud af deres lejlighed, fordi de ikke kan betale lejligheden.
Det har haft nogle konkrete konsekvenser for en lang række familier.
Ud over det har vi også gennemført reformer, som sikrer, at alle mennesker får flere muligheder, at der er bedre muligheder for at komme i job, hvis man er på kontanthjælp, og på den måde har regeringens politik hele vejen igennem haft det sigte at skabe flere arbejdspladser og sikre, at flere kommer med.
I den seneste tid har vi jo fremlagt sociale 2020-mål, sociale 2020-mål, som skal sikre, at dem, som har det allersværest i vores samfund, ikke bliver glemt i samfundets blinde vinkler, men tværtimod får sat fokus på sig, ved at vi kigger på, hvordan det går med den sociale udvikling i Danmark, og sidst, men absolut ikke mindst, vil vi følge udviklingen i den økonomiske fattigdom ved at have en årlig redegørelse, og den er jo på trapperne.
Så på den måde er regeringen jo meget optaget af, at fattigdom er meget skidt ikke bare for den enkelte familie, men også for vores samfund
, og derfor har regeringen sat øget fokus på økonomisk fattige.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-04-08:
Øv, hvor er jeg ked af, at jeg ikke får et svar.
For jeg synes, det her er et spørgsmål, som er meget, meget grundlæggende, og jeg synes, det er et spørgsmål, som en socialdemokratisk statsminister bør kunne svare på, nemlig om det er et problem, hvis den økonomiske ulighed i samfundet vokser.
Jeg spørger jo, fordi jeg synes, det er vigtigt med økonomisk lighed og at tilstræbe økonomisk lighed.
Vi kan se, bl.a. med Danmark som eksempel, at det, hvis vi tilstræber lighed, betyder rigtig meget for trygheden, for friheden, for lav grad af kriminalitet, for et effektivt samfund.
Vi kan bare også se, at den her regering faktisk har regeret på en måde, så uligheden er vokset, sådan at de, der tjener mange penge, får flere penge, og sådan at de, der ikke tjener så mange penge, ikke har fået flere penge.
Uligheden er altså vokset under den her regering!
Jeg ville jo sådan ønske, at statsministeren havde sagt, at Socialdemokraterne selvfølgelig mener, at det er et problem, hvis den økonomiske ulighed vokser, for så kunne jeg havde spurgt: Der er jo et par år, til der skal være folketingsvalg, så hvad skal vi gøre ved det?
Men det svarer statsministeren ikke på.
Jeg giver lige statsministeren en allerallersidste chance: Mener landets socialdemokratiske statsminister, at det er et problem, hvis den økonomiske ulighed i Danmark vokser, eller er det ikke et spørgsmål, som landets socialdemokratiske statsminister vil forholde sig til?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-08:
Så er det sådan set godt, at vi har hr. Kristian Thulesen Dahl til at opklare tingene, og det er en god lejlighed for mig til at få opklaret tingene.
Jeg skal i øvrigt henvise til, at Socialdemokraternes spidskandidat har været ude i dag angående det her spørgsmål og har også forklaret meget tydeligt, hvad de danske socialdemokrater mener om det.
Vi mener, at vi har et glimrende overenskomstsystem i Danmark, hvor vi forhandler lønningerne i Danmark, og der er ikke behov for en minimumsløn eller en lovbestemt løn i det danske system.
Så det er de danske socialdemokraters holdning, og så ved hr. Kristian Thulesen Dahl i hvert fald det.
Og så skal jeg for fremtiden undlade at tage hr. Morten Messerschmidt eller hr. Kristian Thulesen Dahl til indtægt for alt, hvad hr. Nigel Farage går og siger rundtomkring i Europa.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-04-08:
Jeg tror, at det kan være lidt forvirrende for mange af os.
Altså, det her oplæg er jo ikke bare sådan et tilfældigt oplæg.
Det kommer jo også i forbindelse med en debat her til europaparlamentsvalget den 25. maj.
Der er to, der har skrevet det under, og den ene – der har været formand for det her, står der – er Emilie Turunen, altså det danske socialdemokratiske medlem af Europa-Parlamentet.
Hvordan skal vælgerne så vide, hvilke dele af det her der er Socialdemokratiets politik, og hvad der ikke er?
Altså, der står ganske klart i det her oplæg, at man ønsker en minimumsløn.
Der står: What we promise.
Statsministeren kan engelsk meget bedre end mig – what we promise, altså hvad vi lover.
Det er da ret enkelt.
Og så står der: Vi ønsker en minimumsløn fastsat på 60 pct. af den nationale gennemsnitsløn.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-04-08:
Det er jo sådan lidt interessant, at det hele står ved magt, men at en del af det skal laves om, og at det, der skal laves om på regeringens initiativ, ikke rokker ved, at tingene står ved magt.
Det, at vi andre ønsker at problematisere det, er så udtryk for, at vi skaber usikkerhed.
Nu vil jeg gerne lige prøve at efterprøve, kan man sige, den politiske vilje her.
Altså, det er jo sådan, at PSO'en i år som sagt bliver 1,6 mia. kr. højere, end den var sidste år.
Vi opererer med en stigning på mere end 40 pct. fra 2012 til indeværende år.
Vi har set, at EU's CO2-kvotesystem er brudt sammen.
Vi har set et amerikansk skifergaseventyr, der påvirker den internationale pris på fossile brændstoffer.
Derfor har vi altså en situation, hvor dansk erhvervsliv ikke får glæde af internationalt faldende energipriser og derfor sættes tilbage i forsøget på at genvinde konkurrenceevne og skabe job.
Jeg vil sådan set
Ellers ser statsministeren slet ikke noget problem med den samlede regning, men mener, det bare er et spørgsmål om, at den skal fordeles på en ny og anderledes måde, når vi f.eks. har det forhold, at vi i sin tid forestillede os, at energiaftalen ville koste en familie noget, der ligner 1.300 kr. om året, mens alene det forslag, skatteministeren har, til ny forhøjet bundskat efter skatteministerens egne oplysninger vil koste en familie 2.500 kr. om året?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-08:
Aftalen står jo stadig ved magt.
De målsætninger, vi har sat, og den finansiering, der skal være, står jo stadig ved magt.
Det er også derfor, vi nu inviterer forligsparterne til at komme og f.eks diskutere forsyningssikkerhedsafgiften.
Vi har givet et godt bud på, hvordan man finansierer forsyningssikkerhedsafgiften, og vi skal selvfølgelig lytte til vores forligspartnere og finde ud af, hvordan man kan gøre det her i praksis.
Jeg håber, at Venstre vil komme til de forhandlinger, men der skal ikke være nogen tvivl om, at vores samlede aftale jo stadig er der, og den binder selvfølgelig stadig alle partierne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-04-08:
Må jeg så ikke spørge bare ganske kort og som udtryk for ren logisk tænkning: Hvordan kan aftalen stå ved magt, når den skal laves om på nogle punkter?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-08:
For Venstre har igennem lang tid problematiseret forsyningssikkerhedsafgiften og sådan set også PSO'en.
Det har vi selvfølgelig lyttet til.
Vi er også bekymret for f.eks. forsyningssikkerhedsafgiften, og derfor har vi nu, som en regering skal, fundet alternativ finansiering i forhold til forsyningssikkerhedsafgiften, og den vil vi naturligvis diskutere med vores forligsparter.
Det er ikke sådan, at energiaftalen ophører eller ikke eksisterer eller grundlæggende er til genforhandling, men det er sådan i Folketinget, at hvis man ser en udfordring, er det netop op til regeringen og forligspartierne at finde en bedre løsning.
Det har vi så foreslået.
Og endnu en gang ser vi jo, at Venstre er fuldt ud i stand til at kritisere noget, som de selv har været med til og delvis selv har opfundet, men er lidt mindre i stand til at finde en konkret løsning.
Nu er det jo ikke mig, der skal stille spørgsmålene i dag, men jeg tror da, offentligheden ville have en interesse i at finde ud af, hvordan det skal finansieres, hvis Venstre ønsker at afskaffe forsyningssikkerhedsafgiften.
Det tror jeg ville være rigtig interessant at høre noget om, også fordi det, vi ser blandt de borgerlige partier i øjeblikket, er, at man er utrolig god til at fjerne afgifter eller lette skatter, men lidt mindre opfindsom, når det handler om konkret at lægge frem, hvordan tingene skal finansieres.
Jeg skal understrege, at regeringenhar svaret på det her spørgsmål, for regeringenhar fremlagt et bud på, hvordan man kan finansiere en afskaffelse af forsyningssikkerhedsafgiften.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-04-08:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne starte der, hvor statsministeren også startede, nemlig med den aftale, som vi indgik i sidste uge, med bl.a. en anderledes miljøregulering af dansk landbrug, der betyder, at der nu kun udlægges det halve areal til randzoner.
Det er meget, meget positivt, og jeg vil også gerne komplimentere erhvervs- og vækstministeren for at have stået i spidsen for de her forhandlinger.
Vi har klart haft fornemmelsen af, at det har bidraget til, at der er kommet mere fornuft og mere realisme hos både miljøministeren og fødevareministeren, og vi er meget tilfredse med den her aftale, som sætter fokus på produktion.
Det vil statsministeren jo også gerne, og det fører mig så over til et andet emne, som fylder meget i Produktionsdanmark, nemlig energiafgifterne.
Når man rejser rundt og besøger danske produktionsvirksomheder, er det slående, at de er en barriere.
Det gælder i øvrigt også fødevaresektoren, hvor gartnerierne er et meget godt eksempel på det, og jeg tror, jeg før har refereret til den gartner på Fyn, der nu betaler 47.000 kr. per ansat i PSO-afgift.
Nu kan jeg så forstå, at skatteministeren har lagt op til, at energiaftalen skal genåbnes.
Anderledes kan man jo ikke tolke det udspil, der er kommet, til en omlægning af forsyningssikkerhedsafgiften.
Og jeg vil egentlig bare gerne bede statsministeren bekræfte her, at det er regeringens position, at energiaftalen nu genåbnes i forhold til forsyningssikkerhedsafgiften og i forhold til PSO-afgiften.
I så fald hilser vi det velkommen, al den stund at alene PSO'en i år alt andet lige løber op i 7,6 mia. kr., og det er 1,6 mia. kr. mere end sidste år.
Så jeg vil gerne bede statsministeren om at bekræfte her, at energiaftalen er til fornyet diskussion på regeringens initiativ.
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-08:
Så må Enhedslistens politiske ordfører og jeg jo have hørt statsministeren forkert.
Den dårlige form for ulighed er, når vi bliver fattigere; når vi ikke har nogen vækst; når folk, som gerne vil ind og være en del af arbejdsmarkedet, bliver holdt ude af fællesskabet, fordi vi ikke kan få gang i virksomhederne, fordi man ikke fører den rigtige politik.
Det er en dårlig form for ulighed.
De er måske oven i købet meget højtlønnede, og der kommer så ud fra sådan en talfiksering en større ulighed.
Men det er trods alt en ulighed, som fører til, at flere bliver bedre stillet, end de var før.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-08:
Jeg tror, at hr. Kristian Thulesen Dahl henviser til et oplæg, der er kommet fra de europæiske socialdemokrater i dag.
Jeg skal ærlig indrømme, at jeg ikke selv har haft lejlighed til at læse det oplæg.
Det er noget, der er lavet i den parlamentariske gruppe i Europa-Parlamentet.
Det er ikke de danske socialdemokraters holdning, at EU skal begynde at interessere sig for løndannelse.
Vi har et glimrende system i Danmark, hvor det er parterne, der forhandler sig til rette om lønforholdene på det danske arbejdsmarked.
Så det er ikke en diskussion, vi mener EU bør blande sig i.
Udover det vil jeg sige, at det jo er meget morsomt, at hr. Kristian Thulesen Dahl nu siger, at de danske socialdemokrater mener det, men jeg tror egentlig, at hr. Kristian Thulesen Dahl vil have sig frabedt, at Dansk Folkeparti skal tages til indtægt for alt, hvad den gruppe, som hr. Morten Messerschmidt sidder i i Europa-Parlamentet, har af holdninger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-04-08:
Tak for det, formand.
Vi har jo igennem de seneste måneder haft ganske mange diskussioner her i Folketingssalen om EU-forhold, og det er jo noget, som jeg synes er utrolig vigtigt.
EU betyder rigtig meget også for Folketinget, fordi EU-lovgivningen trænger ind alle mulige steder.
Så EU betyder rigtig meget, og derfor er det noget, der skal stå højt på dagsordenen her i Folketinget, også når vi diskuterer her i spørgetimen med statsministeren.
Det, som jeg i hvert fald gerne vil have en diskussion med statsministeren om her i dag, er jo, om regeringen mener, at EU skal bestemme mere, eller om den mener, at Danmark selv skal bestemme mere, altså så EU jo omvendt kommer til at bestemme noget mindre.
Og udgangspunktet for, at jeg synes det er naturligt at tage det op i dag, er jo bl.a., at Socialdemokratiet er kommet med en ny plan, altså et nyt tipunktsprogram om, hvad der skal ske på europæisk plan.
Det hedder »Europe back to work. A 10-point plan for change«.
Jeg står med det her, og det er nærmest helt varmt endnu, fordi jeg først har fået det her i dag; jeg tror også, at det først er udkommet her i dag.
Et af de punkter, der er i den her tipunktsplan, er, at man på europæisk plan skal operere med en minimumsløn.
Man ønsker, at man i Det Europæiske Råd skal lave en aftale om en europæisk fastsat minimumsløn, som landene så skal implementere enten i lovgivning eller i overenskomster, men jo altså med baggrund i et EU-regelsæt.
Og det vil jo virkelig være noget, der, kan man sige, er banebrydende nyt; det er i hvert fald banebrydende nyt for mig, at Socialdemokratiet nu går ind for, at vi på europæisk plan skal lave løndannelse.
Altså, det troede jeg var noget, man skulle lave her i Danmark, og som arbejdsmarkedets parter skulle tage sig af efter den danske model osv.
Så det, jeg gerne vil høre statsministeren om her i dag, er selvfølgelig: Hvordan kan det være, at det nu er blevet Socialdemokratiets politik, at man skal lade EU tage det her syvmileskridt fremad og begynde at lave den her løndannelse, altså lave sådan en EU-minimumslønsats?
Hvordan kan det være, at det er blevet socialdemokratisk politik?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-08:
Jeg synes jo egentlig, det er lidt besynderligt, at Venstre og Konservative i regering opfinder en forsyningssikkerhedsafgift.
Den gennemfører vi så, og vi har en bred aftale om, at vi skal have en forsyningssikkerhedsafgift.
Så kommer der rigtig meget debat om det, og jeg tror, at alle partier sådan set igennem længere tid har diskuteret: Kunne vi ikke finde på noget bedre end den forsyningssikkerhedsafgift?
Jeg kan så også forstå, at Venstres klima- og energiordfører har kvitteret positivt for, at regeringen nu gerne vil kigge på at afskaffe forsyningssikkerhedsafgiften.
Det, jeg undrer mig over lige nu, er, at Venstre igennem alt det her nægter at diskutere, hvordan det skal finansieres.
Men det er jo nok det, man må tage ud af alle de ting, som Venstre gør i øjeblikket, nemlig at man er rigtig gode til at fjerne en skat eller fjerne en afgift, men knap så gode til det, når det handler om, hvordan tingene skal finansieres.
Det enkle spørgsmål, der står tilbage efter den her debat i dag, er: Hvad har Venstre egentlig tænkt sig gøre?
Hvordan vil man finansiere en forsyningsafgift, som man ønsker at afskaffe?
Regeringen har givet et svar.