runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-17:
Det kunne jeg tale i lang tid om – den tid har jeg ikke – men vi mener, at det er i Danmarks interesse at være med i det europæiske fællesskab, sådan at vi har mulighed for at påvirke hele Europa og ikke kun Danmark, fordi det, der foregår i hele Europa, påvirker Danmark.
Det er sådan set det, der er udgangspunktet for, at vi mener, at det er vigtigt at have det europæiske samarbejde.
Så siger vi ofte ja til nogle af de ting, der opstår.
Lad os f.eks. tage finanspagten.
Hvorfor siger vi ja til den?
Det gør vi jo netop, fordi vi mener, at det er i Danmarks interesse i forhold til arbejdspladser i Danmark, tryghed om dansk økonomi, at Danmark er en del af den finanspagt.
Derfor det ja.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-01-17:
Tak for det.
Altså, jeg tror, at man skal slå lidt bedre efter, i forhold til hvad der er sket i forbindelse med den europæiske udvidelse.
Da man valgte at sige, at de østeuropæiske lande skulle være medlemmer af EU, advarede vi imod arbejdskraftens frie bevægelighed: at hvis man lod de regler gælde for hurtigt, ville vi få et problem med løndumping.
Der var så en overgangsperiode, og det tror jeg at hr. Jens Joel er fuldt bekendt med.
Da der var nogle partier her i Folketinget, der ønskede, at man nu skulle åbne op for den frie bevægelighed og arbejdskraft fra de østeuropæiske lande, sagde vi: Det duer ikke, det er alt for tidligt, vi er ikke parate endnu, altså, de er ikke parate endnu; deres lønniveauer bliver nødt til at komme op på et højere niveau, før de får fuld adgang til det danske arbejdsmarked, for ellers risikerer vi løndumping.
Vi kunne jo ikke stille noget op over for et flertal her i Folketinget, der alligevel imod vores anbefaling ønskede at åbne op for den her arbejdskraft.
Vi siger: Vi anerkender, at man gør noget nationalt, men skal der for alvor gøres noget ved det her, så skal der jo i EU være respekt for, at reglerne skal ændres, sådan at når lønforskellene er for store mellem forskellige lande i EU, så nytter det ikke noget, at der er den her mulighed for at vandre og dermed være løntrykker.
Det er det, jeg håber at statsministeren på et tidspunkt vil tage med sig til EU på Danmarks vegne, for så kan vi gøre noget ved sagerne.
Jens Joel (S), 2013-01-17:
Tak for det.
Også tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for at indkalde til debatten i dag; jeg synes også, det har været en rigtig god debat.
Jeg er stadig væk ikke blevet helt klar over, hvor det præcis er, Dansk Folkeparti synes at vi skal ud og sådan noget.
Jeg er lidt i tvivl om, om det er det der med arbejdstagerrettighederne.
Nu kan jeg ikke lade være med at kommentere det med social dumping, for hr. Kristian Thulesen Dahl brugte så lang tid på at skose statsministeren for ikke, som det hed sig, at løfte en finger for social dumping.
Jeg er bare nødt til at sige, at nu havde DF jo meget stor indflydelse på de borgerlige regeringer i rigtig, rigtig mange år.
Jeg har taget mig den frihed at kigge de finanslovkrav igennem, som man havde med fra 2003 til og med 2011, og ikke en eneste gang var social dumping et af de krav, man tog med til finanslovforhandlingerne.
Til trods for at man var i stand til at få halveret dagpengeperioden og mange andre ting, var man altså ikke i stand til og ønskede ikke engang at bede om at få gjort noget ved social dumping.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-17:
Nu vil jeg nødig slutte på et højt debatniveau, men jeg kan simpelt hen ikke lade være at bemærke, at jeg synes, Dansk Folkeparti mistede retten til at tale om problemer med social dumping, da de fremsatte et beslutningsforslag sammen med Venstre, som ville tage konfliktretten fra danske faglige organisationer.
Hvis det forslag var blevet vedtaget, havde man mindsket danske lønmodtageres rettigheder til at kæmpe for de forhold, som Dansk Folkeparti åbenbart nu er optaget af.
Så den dag mistede man retten til at sige, at man er optaget af social dumping.
Vi kan sige, at den ret havde man ikke så meget hævd på, fordi man i de 10 år, hvor man havde så stor indflydelse, nærmest år for år glemte at fremsætte forslag, der handlede om social dumping.
Det er med den regering, der sidder nu, at vi har fået gang i arbejdet mod social dumping.
Dansk Folkepartis bidrag har været et forslag til vedtagelse, et beslutningsforslag, hvor man var optaget af at tage rettigheder fra danske lønmodtagere, så de ikke kunne kæmpe mod social dumping.
Bent Bøgsted (DF), 2013-01-17:
Jamen det, jeg tænker på, er jo, at der er blevet sagt ja til, at bare polske virksomheder har oprettet sig i RUT-registeret, kan de arbejde efter polske overenskomster.
Det, Dansk Folkeparti vil, er, at vi gerne vil have, at man ikke kan arbejde i Danmark uden om – hvad skal man sige?
– de danske overenskomster, før det land, f.eks. Polen, er oppe på et vist lønniveau, der ligner det danske, så der ikke kan ske løntrykkeri.
Men det har statsministeren jo sagt god for ved at sige ja til, at bare de registrerer sig i RUT-registeret, kan de arbejde på polske overenskomster og dermed trykke den danske lønmodtagers løn.
Det har både den nuværende og den tidligere statsminister, det har alle EU-venlige partier sagt ja til er i orden.
Det er det, EU vil, for det er det indre marked, der skal være fri bevægelighed.
Den vej, Dansk Folkeparti gerne vil, er, at vi sikrer, at der ikke sker løntrykkeri, og det kunne jo være, ved at lønniveauet skulle op på at være noget nær ens, før man bare kan rejse til Danmark og uden videre tage arbejde.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-17:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet.
Jeg kan forstå Dansk Folkeparti derhen, at man er meget optaget af lønmodtagernes rettigheder og social dumping.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide: Når Dansk Folkeparti taler om, at vi skal have et slankere EU og vi skal gå den britiske vej, betyder det så, at vi skal svække lønmodtagerrettighederne i EU?
For som jeg har forstået den britiske debat, tror jeg, at det er det, man er optaget af.
Handler det om lønmodtagerrettigheder?
Bent Bøgsted (DF), 2013-01-17:
Nu kan jeg forstå på det hele, at statsministeren siger, at hun arbejder for Danmarks interesser i EU.
Og det er jo også meget godt.
Så vil jeg godt lige høre, om det også er i Danmarks interesse, at statsministeren – både den nuværende og den tidligere statsminister, for ikke at gøre forskel – har sagt ja til aftaler i EU, som betyder, at udenlandske virksomheder, f.eks. polske, kan arbejde til polsk overenskomst i Danmark.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-17:
Ja, hvis det var så enkelt.
Men som jeg ser det, sker der så meget i og omkring det europæiske samarbejde, at man bør vurdere sagen, efterhånden som de her ting falder på plads.
Derfor kommer de afstemninger, når vi synes, det rigtige tidspunkt er der.
Jeg skal bare lige i parentes bemærke, at sådan var det faktisk også for den tidligere regering.
Den havde det stående i sit regeringsgrundlag, jeg tror i alle sine regeringsgrundlag, men gennemførte ikke den afstemning.
Vi vil gerne gøre det, fordi vi mener, at det er vigtigt for Danmark, men vi skal finde det rigtige tidspunkt.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-17:
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså, der står i regeringsgrundlaget, at der kommer en folkeafstemning, og at man vil af med retsforbeholdet og forsvarsforbeholdet.
Så må det være muligt fuldstændig enkelt at sige: Ja, det kommer der en folkeafstemning om, sådan som vi har skrevet i vores regeringsgrundlag.
Naturligvis lever vi op til det.
Det må være enkelt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-17:
Regeringen er optaget af undtagelsen på det retlige område og også af undtagelsen på forsvarsområdet.
, og det er vi stadig.
Vi mener, at det ville være bedre for Danmark, hvis vi var med på de to samarbejdsområder.
Samtidig må man også erkende, at der foregår rigtig meget i Europa i øjeblikket.
Der diskuteres forskellige ændringer af det europæiske samarbejde.
Og i den situation vil vi altså vurdere, hvornår det rigtige tidspunkt vil være for en sådan afstemning.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-17:
Jeg kunne godt tænke mig et helt klart svar, og det må være muligt at svare ja eller nej.
Når der står i regeringsgrundlaget, at der kommer en folkeafstemning om retsforbeholdet og forsvarsforbeholdet, må det være muligt at svare helt klart: Ja, det kommer der i den her valgperiode.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-17:
Billedet med, at Danmark for alle praktiske formål er det 18. euroland, er væsentligt, og det er også væsentligt, fordi jeg som statsminister har valgt at tale fuldstændig direkte ud af posen om, hvordan Europas samarbejde er.
Derfor diskussionen om, at vi har et fleksibelt samarbejde, og det må vi forholde os til, og derfor også billedet af, at Danmark med vores fastkurspolitik faktisk er meget tæt på euroen.
Vi er meget påvirket af de beslutninger, der træffes i og omkring euroen, vi er meget påvirket af den økonomiske politik, der føres i eurolandene, fordi vi har en fastkurspolitik.
Det er jo i erkendelse af den realitet, at jeg og andre har brugt det billede.
Hvad betyder det for Danmark, at vi har sagt ja til en fastkurspolitik, i forhold til hvordan vi er påvirket af det, der foregår i resten af Europa, primært i eurolandene?
Merete Riisager (LA), 2013-01-17:
Lad os holde det helt konkret.
Punkt 1: Hvad mente statsministeren, da hun sagde, at Danmark var det 18. euroland?
Punkt 2: Kan EU kun bevæge sig mod mere integration, eller mener statsministeren også, at det kan være gavnligt på nogle områder at bevæge sig mod decideret mindre integration?
Lene Espersen (KF), 2013-01-17:
Jeg vil sige til hr. Joachim B. Olsen, at den politik, jeg har redegjort for, er Det Konservative Folkepartis politik.
Men jeg erkender, at der i mit parti, ligesom i mange andre partier, er nogle, der er mere begejstrede for det europæiske samarbejde end det, jeg kan opvise her i dag, og nogle, der er mindre begejstrede og mere skeptiske, og til den gruppe hører hr. Rasmus Jarlov.
Det er der plads til i mit parti.
Man kan så sige, at det jo er lidt underholdende her i dag at høre, at der nu er tre fra Liberal Alliance – i hvert fald to – der har stillet spørgsmål om euroen.
Liberal Alliances egen leder har været den mest inkarnerede tilhænger af euroen overhovedet.
Hr. Anders Samuelsen har været fuldstændig vild med euroen, og jeg mangler da stadig væk at få en helt god forklaring på, hvorfor han så pludselig vendte hundrede og firs grader.
Men det får vi måske en dag en forklaring på.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-17:
Jeg skal bare forstå Det Konservative Folkepartis politik på euroområdet.
Jeg har været til flere debatter med et medlem af Det Konservative Folkeparti, hr. Rasmus Jarlov, rundtomkring på gymnasier gennem det seneste stykke tid, og når vi har debatteret EU, har jeg ikke fået på fornemmelsen, at Det Konservative Folkeparti ønsker at komme ind i euroen.
Der blev meget kraftigt lagt afstand til euroen, og der blev sagt, at Det Konservative Folkeparti har ændret kurs på det her specifikke område efter et landsmøde.
Så jeg bliver lidt forvirret, når den konservative ordfører nu står og siger, at man sådan set ønsker, at Danmark skal indtræde i euroen – bare ikke lige nu, men på sigt.
Lene Espersen (KF), 2013-01-17:
Jeg vil sige det samme, som jeg sagde i mit svar til hr. Kristian Thulesen Dahl, der jo stillede præcis det samme spørgsmål for et stykke tid siden.
Og derfor mener jeg ikke, at det tjener Danmarks interesser på nuværende tidspunkt at være medlem.
Det betyder jo ikke, at det ikke ville tjene vores interesser at være medlem på et tidspunkt, hvor den igen bliver en stærk valuta, som der er høj troværdighed om.
Og det er mit partis politik.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-01-17:
Her er noget, som den konservative ordfører også meget nemt kan svare på.
Jeg er lidt usikker på, om årsagen til, at den konservative ordfører ikke vil have Danmark med i euroen for øjeblikket eller udskrive folkeafstemning om det, er, at ordføreren er bange for ikke at kunne vinde den folkeafstemning, eller om årsagen er, at Det Konservative Folkeparti af et ærligt hjerte ikke mener, at Danmark for øjeblikket bør indtræde i euroen.
Hvis Det Konservative Folkeparti kunne trylle en folkestemning frem til fordel for indtrædelse i euroen straks, ville Det Konservative Folkeparti så gøre det?
Lene Espersen (KF), 2013-01-17:
Jeg vil sige til fru Pia Adelsteen, at jeg synes simpelt hen bare, at der er alt for meget sniksnak både fra Dansk Folkeparti side og fra Liberal Alliances side om, at man ønsker et slankere Europa.
I stedet for at skubbe Storbritannien foran sig må man komme med sine egne forslag og fortælle, hvad man mener at Danmark skal melde sig ud af.
Jeg er træt af, at man altid skubber andre lande foran sig.
Hvis Dansk Folkeparti og Liberal Alliance mener, at de har så mange visioner for, hvad vi ikke skal være med i, må man melde det ud.
Det eneste, vi har hørt fra Liberal Alliance, er om noget af det, vi har vedtaget inden for det sidste år.
Betyder det så, at Liberal Alliance er tilhængere af alt det andet?
Altså, jeg synes, det er for nemt.
Pia Adelsteen (DF), 2013-01-17:
Det var et meget langt svar på et meget kort spørgsmål.
Jeg tænkte egentlig, at jeg bare ville få et svar på, om det er positivt eller negativt – specielt nu, hvor man siger, at man ikke vil gøre sig til dommer, men alligevel bruger ord som naiv osv., synes jeg, at man måske alligevel har gjort sig lidt til dommer.
Et eller andet sted må det da være godt for ethvert land at tage en sag op og spørge: Er det, vi er på vej imod, godt eller dårligt?
Altså, man må tage det med borgerne og få den der demokratiske debat.
Det må fru Lene Espersen da også have en eller anden holdning til.
Altså, er den debat, der er sat i gang i England, positiv eller negativ?
Alt andet lige kan man jo også sige, at nogle af de positive EU-røster, der er i England, også er kommet på banen nu.
Det er de jo alt andet lige.
Lene Espersen (KF), 2013-01-17:
Det vil jeg sådan set ikke gøre mig til dommer over.
Jeg tror bare, at det hviler på en lidt naiv præmis om, at man kan gøre et eller andet regnestykke op om, hvilke ting man synes er godt for en at være med i, og hvilke ting man synes er dårligt at være med i, og så tror man, at man bare kan forhandle sig ud af det, man ikke synes er sjovt.
Det tror jeg simpelt hen – for at være meget ærlig om det – ikke kan lade sig gøre.
Jeg har selv set nogle af de papirer, som mit søsterparti i England, Det Konservative Folkeparti, har fået udfærdiget om, hvilken politik man skal have på enkeltområder.
Der synes jeg faktisk at det er meget tankevækkende, at selv i disse konservative kredse, der faktisk er ret EU-skeptiske, når de frem til, at på rigtig mange punkter er det, der tjener Storbritanniens interesser bedst, at være med og forblive medlem helt og fuldt inden for de områder.
Så jeg vil sige, at ethvert land jo kan gøre sig sine overvejelser.
Jeg synes også, at det er sundt nok en gang imellem at kaste det hele op til debat, men jeg tror simpelt hen ikke på, at præmissen om, at man kan vælge og vrage efter forgodtbefindende – jeg tror, at det var hr. Jens Joel, der brugte udtrykket tag selv-bord – er realistisk i forhold til EU.
Pia Adelsteen (DF), 2013-01-17:
Jeg vil så fortsætte og spørge, om ordføreren synes, at den proces, de har sat i gang i England, som David Cameron har sat i gang, hvor de ligesom tager stilling til de forskellige ting, er positiv eller negativ.
Lene Espersen (KF), 2013-01-17:
Jeg vil sige, at vi ønsker på et tidspunkt at gøre op med de danske forbehold, fordi vi grundlæggende ikke mener, at de tjener Danmarks interesser.
Men der er jo ingen tvivl om, at på nuværende tidspunkt er der nogle af forbeholdene, som vi bestemt ikke mener skal sættes til afstemning.
Der er alt for stor usikkerhed omkring bl.a. euroen, og derfor har den konservative partiformand også meget klart udtalt, at den mener vi ikke skal sættes til afstemning, så længe den usikkerhed, der er omkring euroen, ikke er fjernet, og så længe euroen ikke fremstår som den troværdige, stærke valuta, som vi ønsker at euroen igen skal blive.
Vi har klart den holdning til det – det er vores tilgang til det – at der, hvor det tjener Danmarks interesser bedst at være med, mener vi i Det Konservative Folkeparti, at man bedst forsvarer de interesser ved at være med, ikke ved at stå udenfor.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-01-17:
Tak for det krystalklare svar.
Det andet spørgsmål, jeg har, til fru Lene Espersen: Betyder det, at De Konservative ønsker et opgør med de danske forbehold, herunder et opgør med forbeholdet omkring euroen, så vi skifter kroner ud med euro i Danmark?
Det startede jo så fint, og så var man alligevel til sidst tilbage i den sædvanlige EU-politik fra De Konservatives side.
Derfor vil jeg egentlig blot stille et meget enkelt spørgsmål for lige at blive klogere på, hvad det egentlig er, fru Lene Espersen gør sig til talsmand for i dag.
Vi har jo hørt Venstres ordfører, fru Lykke Friis, sige på Venstres vegne, at Venstre ønsker, at Danmark skal være så tæt placeret på kernen i EU som overhovedet muligt.
Jeg har bare det enkle spørgsmål: Er det også De Konservatives politik, at Danmark skal placere sig i EU-mæssig sammenhæng så tæt på kernen som overhovedet muligt?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-17:
Jeg kan naturligvis ikke tale på vegne af hr. Anders Samuelsen, men jeg tør alligevel godt sige, at han måske, ligesom så mange andre, der tidligere har været meget begejstrede for det europæiske projekt, har observeret, hvad der er sket gennem de seneste år.
Så er det vel også o.k., at mennesker bliver klogere og ændrer holdning i stedet for desperat at holde fast i ting, som de tydeligt kan se var en fejl og noget, som har været skadeligt og forkert.
Lene Espersen (KF), 2013-01-17:
Jamen jeg vil sige helt generelt, at jeg faktisk mener, det er fuldstændig korrekt, at folk skal have lov til at ændre mening.
Der er jo rigtig mange her i Folketingssalen, som bare i løbet af de sidste 10 år også har ændret mening på utrolig mange punkter.
Man har skiftet fra ét synspunkt og er lige pludselig nået frem til noget helt andet.
Det gælder også i europapolitikken, hvor stemningen her i Folketinget og blandt Folketingets partier har ændret sig.
Og det er jo, fordi vi lever i en dynamisk verden.
Vi Konservative har et udtryk, der hedder, at vi skal forandre for at bevare.
Det er faktisk, fordi vi ikke tror på, at verden er en statisk størrelse, men at tingene forandrer sig.
Og måden, vi bedst varetager Danmarks interesser på, er hele tiden at se på, hvad det er for en forandring, og om det er en forandring, vi ønsker, altså om det er en, vi vil gå imod, eller om det en, vi vil forbedre noget med.
Sådan er det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-17:
Jamen jeg tror, ordføreren skal tage det, som jeg siger nu, for pålydende, og det er, at der kommer en afstemning, når vi synes, at tidspunktet er passende.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-01-17:
Jeg skal altså lige understrege over for statsministeren, at hun for min skyld meget gerne må tale i sportsmetaforer.
Altså, den radikale ordfører svarede krystalklart ja til, at når det fremgår af regeringsgrundlaget, at der kommer en folkeafstemning om det retlige og det forsvarsmæssige samarbejde i EU i den her valgperiode, jamen så kommer der det; han sagde ja til spørgsmålet.
Kan statsministeren give den samme klare besked i dag, eller kan hun ikke?
Jeg kan også spørge på en anden måde.
Selvfølgelig kan statsministeren udskrive folketingsvalg i morgen, så er det en anden situation, og jeg vil egentlig støtte statsministeren, hvis det er det, hun ønsker at gøre.
Men forudsætter vi, at statsministeren med det, som statsministeren siger i dag, agter at lade den her regering sidde nogenlunde valgperioden ud, altså indtil 2015 eller der i nærheden, er det så i virkeligheden ikke det samme som en indikation af, at hun godt kan se for sig, at vi alligevel ikke når at få en folkeafstemning om de her to emner, på grund af den uro, der er i EU?
Altså, det er ikke, fordi jeg vil begræde det, det er ikke sådan, men det er da nyttigt for den danske befolkning at få at vide, hvad regeringen sigter på, og om vi skal tage det, der står i regeringsgrundlaget, for pålydende, eller om vi ikke skal gøre det, fordi det nødvendigvis ikke gælder for det her punkt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-17:
Jeg tror, at et regeringsgrundlag er vigtigt for alle regeringer, og det er det også for min regering.
Vi er optaget af de her forbehold, vi er optaget af det retlige forbehold, og vi er optaget af forsvarsforbeholdet, og derfor har vi skrevet i regeringsgrundlaget, at vi sådan set gerne vil forsøge at få en afklaring på de ting.
Men jeg må så også erkende, at der sker meget i det europæiske samarbejde lige i øjeblikket, og at man skal vælge det rigtige tidspunkt, altså når der er mere ro om det europæiske projekt, til at stille det her spørgsmål.
Jeg ved godt, at man ikke må tale i sportsmataforer, men jeg har det sådan lidt, som om vi i øjeblikket er i en fodboldkamp og målposterne bevæger sig, og det er ikke nødvendigvis det rigtige tidspunkt at bede danskerne om at tage stilling til det på.
Så det skal gøres på et passende tidspunkt.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i regeringen mener, at det skader Danmarks mulighed for at få indflydelse, at vi i øjeblikket har et retsforbehold og et forsvarsforbehold.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-01-17:
Og tak til statsministeren.
Jeg har et lige enkelt spørgsmål her efter debatten, og det er for at blive gjort klogere omkring det faktuelle.
For jeg spurgte den radikale ordfører under debatten, om han kunne bekræfte, at der i den her valgperiode kommer en folkeafstemning om det retlige forbehold og forsvarsforbeholdet – det fremgår af regeringsgrundlaget, og regeringsgrundlaget har jeg jo forstået er meget vigtigt for regeringen – og han kunne jo bekræfte, at det kommer der.
Derfor er det naturligt her ved afslutningen af debatten at bede statsministeren om at komme med en bekræftelse af, at der altså kommer sådan en folkeafstemning i den her valgperiode, og løfte sløret for, hvornår statsminsteren påregner at sende danskerne til stemmeurnerne i forhold til de to forbehold.
Lene Espersen (KF), 2013-01-17:
Så jeg forstår slet ikke, hvad det er, Liberal Alliance mener, at de har kunnet bidrage med.
For det har sådan set været en politisk aftale i flere år, at der skulle laves en budgetlov.
Så det kan Liberal Alliance altså ikke bruge som undskyldning for, at de ikke vil støtte op om en finanspagt, der for øvrigt er ganske udmærket, og som stadig væk medfører, at vi kan føre vores egen selvstændige finanspolitik, hvor vi selv bestemmer, hvordan vi vil bruge vores penge.
Merete Riisager (LA), 2013-01-17:
Så forstår jeg bare ikke helt, hvorfor De Konservative måske ikke støttede op om Liberal Alliances forslag på det tidspunkt, hvor vi diskuterede finanspagten, for det var jo netop at lave en dansk budgetlov i stedet for.
Det kunne vi have gjort, og en sådan kunne jo så også have været strammere og på den måde endnu mere borgerlig end den, som vi valgte at udfærdige.
Men et andet opklarende spørgsmål i forhold til euroen er: Mener ordføreren, at euroen har bidraget til vækst og velstand i EU?
Lene Espersen (KF), 2013-01-17:
Næh, jeg har ikke hørt nogen partier sige, at vi ikke skal føre vores egen selvstændige finanspolitik.
Selvfølgelig skal vi det.
Men Det Konservative Folkeparti har haft det synspunkt – og det havde vi, lang tid før man overhovedet begyndte at diskutere finanspagten nede i EU – at vi skulle vedtage en budgetlov, ganske som man har haft det i Sverige i årtier.
Det handlede om, at skiftende Folketing ikke må føre en så uansvarlig økonomisk politik, at vi bliver skubbet ud over afgrunden igen.
Det er stadig væk vores synspunkt: at der skal være nogle grænser for, hvor meget gæld en regering og et Folketing lige pludselig kan pådutte fremtidens generationer.
Og derfor synes vi faktisk, det er meget fint, at der er sat en øvre grænse for, hvor store underskud man kan køre med.