runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Nu synes jeg altså ikke, vi skal tærske langhalm på, hvem der tager initiativet i den her sag, for jeg mener, jeg klart har tilkendegivet, at Venstre er positivt indstillet over for at gå ind i en dialog med kommunerne om det her.
Derfor vil det selvfølgelig også ske, og derfor synes jeg, det står helt klart.
Med hensyn til udtalelserne om, at der vil blive en ringere grundvandsbeskyttelse, har jeg - ud over alt det med DUT-systemet, og hvordan man skal afregne de her afgifter - svært ved at se, at der skulle blive en ringere grundvandsbeskyttelse, fordi vi laver det her.
Jeg kan ikke forestille mig, at nogen medlemmer af en kommunalbestyrelse vil svække kvaliteten, overvågningen og kortlægningen af grundvandet og ikke sikre borgerne, at de får et rent og sundt grundvand og drikkevand, så derfor kan jeg slet ikke følge den tankegang, at det skulle blive ringere.
Hvis kommunalbestyrelsesmedlemmer gør det, tror jeg nemlig, at borgerne nok vil reagere, hvis de pludselig får forurenet drikkevand.
Torben Hansen (S), 2008-11-07:
For at skære fuldstændig ind til benet: Konsekvensen af det her lovforslag vil for mange af de små kommuner - de kommuner, der har drikkevandsreservoirerne - være, at de vil komme til at tabe penge på ordningen.
De store kommuner, som har borgerne, men som ikke har noget drikkevand, de skal passe på, fordi de henter det i andre kommuner, vil komme til at tjene penge på det her.
Synes Venstres ordfører, det er rimeligt, at de kommuner, der ikke har beskyttelsesforanstaltninger og ikke skal lave indsatsplaner, tjener penge på den her ordning, og at de kommuner, der rent faktisk skal lave indsatsplaner for at beskytte vores fælles ressource, grundvandet, kommer til at tabe penge og reelt ikke kan betale det, som de skal?
Synes Venstres ordfører, at det er rimeligt?
Svaret kan være simpelt ja eller nej.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Hvis jeg nu havde været af den opfattelse, som hr. Torben Hansen giver udtryk for her, ville jeg jo ikke have sagt, at vi meget gerne vil drøfte med kommunerne at finde nogle andre muligheder.
Så ville jeg have stået her og sagt, at det er fuldstændig ligegyldigt, vi kører bare lovforslaget her igennem, for det er vores opfattelse.
Men jeg giver en åbning ved at sige til hr. Torben Hansen og hr. Jørn Dohrmann, at vi kigger på det her.
Det er derfor, vi fremlægger forslaget i salen til drøftelse, vi får det også i udvalg, og derfor forstår jeg ikke, at hr. Torben Hansen bliver ved med at spørge om de ting, hr. Torben Hansen spørger om, for jeg mener faktisk, at jeg har givet svar, nemlig at vi er åbne over for drøftelse af de her ting.
Vi kan se, at DUT-systemet sådan set er et udmærket system, men det kan da godt være, at der er nogle steder, hvor vi må tage en drøftelse med kommunerne og se, om vi kan finde en anden løsning på det her.
Men man skal bare vide, at begynder man at lukke op for at ændre DUT-systemet eller hive enkeltområder ud, kan det pludselig blive en glidebane, og hvad sker der så med DUT-systemet?
Det er det, jeg også gerne vil have at vi får drøftet med kommunerne, for vi skulle jo nødig save benene over, havde jeg nær sagt, på det DUT-system, som vel er det mindst ringe system, der findes.
Jeg synes, fru Ida Auken giver et godt eksempel på, hvor svært det er at få en seriøs politisk debat her i salen om bl.a. miljøområdet, for lige så snart man diskuterer ting, åbner en debat og siger, at man gerne vil være med til at kigge på nogle ting, så bliver der straks argumenteret med, at det, der kommer her, er døddårligt, at det bare skal laves om, og at det er en ren tilståelsessag.
Jeg synes, det er en useriøs måde at diskutere på.
Jeg vil her fra talerstolen give det tilsagn, som jeg har givet andre her i salen allerede nu, at vi vil kigge på det her, og vi vil se på, hvor vi eventuelt kan lave nogle ændringer.
Det gør vi med alle lovforslag, men i det her tilfælde er der rejst nogle problemstillinger fra Kommunernes Landsforenings side, som vi godt vil drøfte med dem, og det er det, som jeg har åbnet op for her i dag.
Ida Auken (SF), 2008-11-07:
Jeg synes sådan set, at det er fuldstændig rart at få det her bekræftet.
Det viser tydeligt, at når man går ordføreren på klingen, bliver han nødt til at sige noget, der er mere konkret, noget, som mere er til at tage og føle på, for ordførerens andet svar her var da meget mere et løfte til KL og til DANVA om, at de bliver hørt.
Så det vil jeg bare kvittere for, tak for det.
Vi kan nu føle os trygge ved, at den her fordelingsordning ikke kommer til at se sådan her ud.
Jeg synes, at KL har foreslået to modeller, som jeg da håber at ministeren bl.a. vil give sine kommentarer til og kigge på med henblik på at se på, om ikke en af de to modeller faktisk kan bruges.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Jo, men så vil jeg sige, at så har debatten da ført os et lille stykke hen ad vejen, ved at jeg har fået gjort fru Ida Auken tryg.
Og det har også et formål.
Johs. Poulsen (RV), 2008-11-07:
Tak for det.
Jeg synes bestemt også, at debatten allerede har givet et fornuftigt resultat, og det synes jeg er ganske glimrende.
For jeg forstod alligevel ordførerens forelæggelsestale på en sådan måde, at Venstre som udgangspunkt bakkede op om det, som regeringen har fremsat.
Det må man trods alt også forvente normalt er udgangspunktet.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Det er klart, at jeg i en forelæggelsestale for et regeringsparti selvfølgelig bakker op om det forslag, som regeringen fremsætter.
Det er klart, men at sige, at der ikke i forhandlingerne kan komme nogle ændringer ind, ville være for stivnakket, og sådan er vi jo ikke i Venstre.
Vi er meget fleksible og vil gerne have brede forlig - også på miljøområdet.
Derfor åbner vi op.
Det gør vi på alle områder, og så håber vi selvfølgelig også, at oppositionen vil være fleksibel.
Med hensyn til den nye form for opkrævning af afgiften vil jeg sige, at vi jo her sikrer os, at man får en ny måde at gøre det på.
For nu er amterne der jo ikke mere, og så er der nogle andre, der skal gøre det, og det bliver så SKAT.
Så jeg ser ikke noget problem i det.
Johs. Poulsen (RV), 2008-11-07:
Er det Venstres opfattelse, at den har været det?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Næ, som jeg sagde i min forelæggelsestale, er det en rent administrativ ændring af måden at opkræve på, og den er vel nødvendig, fordi amterne ikke er der mere.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Tak for det.
Nu vil SF jo meget gerne fremstå som et regeringsdueligt og økonomisk ansvarligt parti, og i den sammenhæng synes jeg, at det er meget, meget interessant for offentligheden at vide, om man fra SF's side i forbindelse med det her lovforslag er ved at gøre op med den støtte, man jo tidligere har vist DUT-systemet, altså den måde, vi kompenserer kommunerne på.
Og er det ikke rigtigt, at der er nogle af de her kommuner, som måske har en større udgift hér i forhold til, hvad de får kompenseret fra staten, men som på en lang række andre områder så vil få flere penge, end de reelle omkostninger, de har, netop på grund af, at vi har det her DUT-princip i Danmark?
Men jeg synes, det er interessant - nu man går med små ministre i maven hos SF - at få at vide, om det her er et opgør med DUT-systemet, og om der er andre områder, hvor man vil tage den problemstilling op, og hvor man ikke vil anvende DUT-systemet mere.
Ida Auken (SF), 2008-11-07:
Nej, SF har ikke tænkt sig at gøre op med DUT-systemet, og jeg kan sådan set godt være ganske klar over for ordføreren med hensyn til, hvorfor vi synes, at det her er et særligt område.
Det her er et særligt område, fordi der er en masse kommuner, hvor der bor rigtig, rigtig mange mennesker.
De har ikke ret mange grundvandsressourcer, men de vil få en masse penge.
Så er der nogle, der har meget store grundvandsressourcer, men ikke ret mange mennesker.
De vil ikke få nogen penge.
Derfor frygter vi, og Kommunernes Landsforening og Danmark giver os ret i det her, at de penge ikke vil blive brugt til at kortlægge grundvandsressourcerne og til at lave indfaldsplaner.
Det er vel meget fornuftigt og meget ansvarligt at sige, at vi ikke vil gå på kompromis med sikkerheden for vores grundvand.
Vi tror på kommunernes selvstyre, så vi lytter da til, hvad Kommunernes Landsforening siger.
Per Clausen (EL), 2008-11-07:
Jeg har forstået på hr. Per Ørum Jørgensen, at hvis man på dette område vil fravige DUT-princippet, er man ikke længere et troværdigt regeringsbærende parti.
Det har jeg noteret mig.
Jeg har så også opfattet det på den måde, at hr. Eyvind Vesselbo på Venstres vegne gav udtryk for, at man var villig til at forhandle om at fravige det.
Betyder det, at hr. Per Ørum Jørgensen mener, at Venstre ikke længere er et troværdigt regeringsbærende parti?
Eller hvad er det, hr. Per Ørum Jørgensen mener?
Det andet spørgsmål til hr. Per Ørum Jørgensen er: Er hr. Per Ørum Jørgensen ikke bekendt med, at der overføres midler fra staten til kommunerne på andre måder end gennem DUT-metoden, og er hr. Per Ørum Jørgensen ikke bekendt med, at kommunerne har masser af indtægter, som ikke stammer fra DUT-metoden?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Nu vil jeg i hvert fald starte med at bekræfte, at jeg helt klart opfatter partiet Venstre som værende både økonomisk ansvarligt og regeringsdueligt.
Det er også en af årsagerne til, at vi har haft så dygtig en regering siden 2001 til bl.a. hr. Per Clausens store beklagelse.
I forbindelse med, om det er et spørgsmål om, hvorvidt man er økonomisk ansvarlig eller man er regeringsduelig, er jeg nødt til at sige, at jeg da synes, at det er interessant - også for offentligheden i forbindelse med hvordan de skal vurdere de forskellige partier - om man vil gøre op med den måde, man kompenserer kommunerne på i forbindelse med de opgaver, staten pålægger kommunerne.
Per Clausen (EL), 2008-11-07:
Jeg går så ud fra, at det, når det her er et principielt angreb på DUT-princippet og derfor udtryk for, at man er økonomisk uansvarlig - og i hvert fald hvis SF gør sig skyldig i det, fører det til, at SF ikke er noget troværdigt regeringsparti i en kommende regering - så vil føre til, at Det Konservative Folkeparti sammen med Liberal Alliance, der ikke har haft mulighed for at sige, at de vil indgå i de videre forhandlinger, vil stemme imod det lovforslag, vi står tilbage med, når ændringsforslagene er vedtaget, fordi hr. Per Ørum Jørgensen er et ansvarligt menneske, der vil slås for DUT-princippet til det sidste, uanset at hr. Per Ørum Jørgensen godt ved, at dette princip i forvejen fraviges i en lang række sammenhænge.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Jeg har egentlig sagt det meget klart, at jeg betragter DUT-princippet som værende det mindst ringe system, når man fra statens side skal kompensere kommunerne.
Det var sådan set meldingen herfra.
Men hvis Enhedslisten eller SF eller andre partier har bedre måder at kompensere kommunerne på generelt, er vi jo meget lydhøre over for det.
Men det skorter det formentlig på.
Så vil jeg egentlig lade det være helt op til den enkelte vælger derude i samfundet at vurdere, om SF er et økonomisk ansvarligt parti.
Johs. Poulsen (RV), 2008-11-07:
Nu synes jeg, at det må være enhver ministers ret til at spille lidt med musklerne, når man står på Folketingets talerstol, men jeg synes måske ikke, der er så meget grund til at spille med musklerne, i den forstand at miljøministeren i hvert fald antydningsvis ligesom den konservative ordfører i dag forsøger at gøre det her til en debat om, hvorvidt DUT-princippet gælder eller ej på en lang række områder og i det her tilfælde på hele miljøområdet.
Jeg hører, at ministeren ligesom breder det ud og siger, at hvis det her skal drøftes med KL, er der også en hel masse andre områder, der skal drøftes, og hvordan og hvorledes så med dit og dat.
Afsættet er jo, at regeringen er kommet med et lovforslag, fordi regeringen vurderer, at man vil have et stærkere juridisk grundlag for at kunne opkræve gebyret.
Der har aldrig nogen sinde været tale om en DUT-finansiering på det her område.
Der har været tale om, at man har en brugerfinansiering af en opgave, som jeg forstår at ministeren og jeg er fuldstændig enige om, nemlig at det er meget, meget vigtigt, at vi både har en god kortlægning og en god beskyttelse af vores grundvand.
Skal vi så ikke tage det som udgangspunkt, som værende det, der er opgaven: fortsat sikring af en god indsatsplanlægning og beskyttelse af vores grundvand og også en finansieringsordning, som er rimelig og retfærdig i forhold til det?
Hvis det er afsættet, er jeg sikker på, at vi får en god udvalgsbehandling og også finder enighed til sidst, og jeg vil spørge, om ikke miljøministeren synes, at det var det, han først og fremmest skulle diskutere med Kommunernes Landsforening frem for at gøre det til et generelt spørgsmål, som vi kan diskutere til enhver anden tid, og som i øvrigt vil være en udmærket debat, men som afsporer den konkrete opgave lidt for meget.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-11-07:
Jeg kan sådan set bekræfte, at vi er helt enige om, at det er meget vigtigt at sikre en grundvandskortlægning.
Det er også derfor, at jeg startede med at betone vigtigheden af at sikre, at fremtidens generationer kan drikke vores grundvand.
Men jeg har så også i dag lyttet til de bemærkninger, som partierne er kommet med.
Jeg startede med at sige, at uanset om partierne var kommet med dem eller ej, finder jeg det selvfølgelig helt naturligt at tage en drøftelse med Jens Stenbæk, som jo helt rigtigt er formand for teknikog miljøudvalget i KL, om de bemærkninger, han gør gældende.
Men det bliver også en snak, der ikke kun tager afsæt i det her.
Det vil jeg selvfølgelig også diskutere, men jeg vil også diskutere andre ting.
For der er også andre problemstillinger, som man skylder at diskutere med KL i den forbindelse.
Johs. Poulsen (RV), 2008-11-07:
Jeg kan kun med min erfaringsbaggrund anbefale, at det er en god idé at tale med Kommunernes Landsforenings teknik- og miljøudvalgsformand.
Det er altid en rigtig god idé at gøre det, men under alle omstændigheder synes jeg, at det selvfølgelig er åbent for ministeren at tale med KL og udvalgsformanden om, hvad han vil.
Men i den her sag drejer det sig om udgangspunktet, nemlig at man har haft en opgave, der hidtil er blevet løst ganske glimrende, og at vores afsæt er, at det skal den også fortsat, og at ministeren derfor rapporterer til udvalget på det her punkt og ikke lader det afhænge af, hvad svaret er på alle mulige andre punkter, og at vi er enige om, at det er det, der er opgaven.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-11-07:
Jeg takker for vejledningen i, hvad opgaven er, men jeg afrapporterer selvfølgelig, når jeg har haft mødet med KL.
Så kan vi se, om der er flere opgaver til miljøministeren, eller om han afrapporterer, som man gerne ønsker.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Jeg har så stor tiltro til kommunerne i Danmark, at det her selvfølgelig ikke er en situation, vi kommer i på baggrund af det her konkrete lovforslag, som vi behandler.
Jeg må indrømme, at vi godt kan få en masse spøgelser til at flyve op i luften efter behandlingen af det her lovforslag.
Jeg synes, at vi som politikere måske har et ansvar for ikke at bringe de her vrangforestillinger ud til befolkningen på baggrund af det konkrete lovforslag.
Ida Auken (SF), 2008-11-07:
Nu vil jeg gerne minde hr. Per Ørum Jørgensen om, at vi jo ikke diskuterer DUT-systemet i dag.
Vi diskuterer L 47, der handler om at lægge et gebyr om til en afgift på grundvandsbeskyttelse.
Er det useriøst at citere formanden for Kommunernes Landsforenings miljø- og teknikudvalg, Jens Stenbæk?
Det er dog ham, der sidder med det hele.
Han siger, at det her kommer til at gå ud over grundvandsbeskyttelsen og ud over den enkelte forbruger.
Er det ansvarligt, at De Konservative negligerer, at en så central person i det her siger, at det kan komme til at gå ud over grundvandsbeskyttelsen?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Er man ligeglad med, at det her er en trussel, der kan betyde, at kommunerne ikke kommer til at beskytte grundvandet?
Det siger de selv.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Jeg er bare nødt til at vide noget, fru Ida Auken.
Hvis du har en mindre kommune, som måske ikke får dækket alle sine omkostninger i den her sag, men måske så på socialområdet eller på andre områder får ekstra penge fra staten i forhold til den omkostning, de har med den opgave, de skal udføre, betyder det så, at det skal reguleres i forhold til hinanden?
Eller må vi ikke bare erkende, at det her system er det bedst mulige system til at kompensere kommunerne med hensyn til de opgaver, som vi pålægger dem fra statens side?
Det er det, jeg synes er helt utrolig interessant, når man nu gerne vil i regering og vise, at man er regeringsduelig og økonomisk ansvarlig osv., og med den proces, man har gang i i SF lige nu, nemlig om man på noget, der er så fundamentalt, hvad angår kommunernes økonomi, er ved at lave et skifte.
Ida Auken (SF), 2008-11-07:
Ja tak.
Nu er det her jo ikke gynger og karruseller, sådan at hvis man tager lidt, giver man lidt et andet sted.
Vi skal selvfølgelig prøve at være så præcise som muligt over for kommunerne.
Det eneste ansvarlige er da, at kommunerne faktisk bliver kompenseret for de opgaver, de har, så man ikke bare siger: Nå, skal I passe på grundvandet, har I ikke fået lidt meget på socialområdet, jeg synes, I skal gå over og tage noget fra nogle af de socialt udsatte eller tage lidt fra skolerne.
Det synes jeg er dybt uansvarligt, og jeg synes da, at De Konservative skal gå hjem og overveje i deres gruppe, om det er det, de mener.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-11-07:
Det er helt i orden, jeg forstår, hvad der menes.
Jeg vil spørge fru Ida Auken, om det ikke er korrekt, om man, når man ser, at de her fem største byer sådan set får 25 pct. af summen, der bliver indkrævet her, ikke også skal være realistisk og sige, at nu prøver man at pålægge regeringen, at den skal forhandle med kommunerne, altså KL.
Men vi skal vel også være realistiske med hensyn til, at KL skal være villige til at finde en løsning.
Altså, er det ikke også det, fru Ida Auken lægger op til her, nemlig at vi skal have begge veje - det er jo ikke kun envejskommunikation?
Som jeg ser det, er det vigtigt, at regeringen, kan man sige, bare tager kontakten og siger: Nu vil vi gerne have en aftale.
Men KL skal også være villige til en aftale.
Ida Auken (SF), 2008-11-07:
Jo, og KL har foreslået to modeller i deres høringssvar, som jeg meget gerne vil bede ministeren kommentere i udvalgsarbejdet, så vi kan høre, om ikke en af de to modeller er en mulighed, og få vurderet, om det juridisk kan lade sig gøre
Der synes jeg da det er fint at inddrage Justitsministeriet og høre, om det, som KL har foreslået, altså de to modeller, kan lade sig gøre.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-11-07:
Jeg vil gerne spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om han synes, det er rimeligt, at de fem største byer jo faktisk får 25 pct. af hele summen for en kortlægning, som mange af de byer måske ikke engang har noget at gøre med.
Så kan man sige, at det er DUT-princippet, og at man synes, at det er den eneste rigtige måde at håndtere det på.
Så vil jeg bare igen spørge hr. Per Ørum Jørgensen: Hvordan kan det så være, at vi sådan set er begyndt at røre ved DUT-systemet omkring batteridirektivet og den slags ting?
Nu er vi jo begyndt med ligesom at sige, at her er nogle særlige områder, og så vil jeg bare spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om han ikke også synes, at det her område, som KL jo selv har været ude at pege på, er et særligt område.
Det vil jo ikke sætte DUT-princippet under pres.
Er det ikke korrekt?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Jamen jeg er egentlig af den opfattelse, at hver eneste gang, vi laver undtagelser i relation til DUT-princippet, sætter vi hele systemet under pres.
Nu har man truffet den beslutning i forhold til batteridirektivet, og man kan jo så altid i det konkrete tilfælde vurdere, om det var en rigtig løsning eller ej; det var i hvert fald et andet beløb.
Men det er jo ikke beløbene, der afgør det, hvis man har en principiel tilgang til de her ting.
Men jeg tror bare, at det er en glidebane, som jeg godt vil advare imod, hvis man fra tid til anden underminerer det system, vi har, så længe man ikke kan anvise en bedre måde at kompensere kommunerne kollektivt på.
Det synes jeg er helt relevant.
Vi er jo selvfølgelig også i forhold til udvalgsarbejdet klar til at gå konstruktivt ind og se, om der er andre metoder - selvfølgelig er vi det.
Det er vi i forbindelse med ethvert lovforslag, men det, der er påfaldende i forbindelse med den her debat, er, at der jo ikke er en eneste ordfører, der har anvist en anden løsning end den, lovforslaget skitserer.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-11-07:
Til det vil jeg så sige, at det ikke er helt korrekt, for der bliver spurgt til det løsningsforslag, som KL jo selv har lagt frem i høringssvaret, så det er vel et løsningsforslag.
Men ud over det vil jeg sige, at der også skal to til en tango.
Altså, hvis KL og regeringen kan finde ud af noget, kan regeringspartierne vel også finde ud af at bakke det op - eller har jeg misforstået det?
Så var hr. Per Ørum Jørgensen jo også inde på, at man ligesom skulle lave alt om, hvor der bare er et lille gram af usikkerhed om, hvorvidt man kalder det for et gebyr, eller man kalder det for en afgift; så skal vi til at lave det hele om.
Får regeringen så ikke nok at lave fremadrettet?
For der kan være mange steder, hvor jeg i hvert fald kan sige, at jeg er i tvivl om, hvad det er, der skal gælde for det her område, og det tror jeg også, at mange jurister er.
Så hvornår regner hr. Per Ørum Jørgensen med, at alle de her uklarheder er ryddet af vejen, hvis vi skal gennemgå alle lovene?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Nu er der jo ingen tvivl om, at hvis regeringen vælger at indlede en dialog med KL - og det har jeg en fornemmelse af at regeringen formentlig vil gøre, om ikke andet så på baggrund af hr. Dohrmanns opfordring til regeringen - jamen så vil vi heller ikke fra konservativ side på nogen måde modsætte os det.
Det vil jeg da gerne gøre meget klart.
Jeg vil bare i forbindelse med førstebehandlingen her advare mod, at man botaniserer for meget med DUT-princippet, for så kan det være, at vi ikke har et princip til sidst.
Så må jeg i forhold til grundloven indrømme, at det konservative udgangspunkt er - og det tror jeg egentlig også grundlæggende gælder for Dansk Folkeparti, hvis jeg skal tolke Dansk Folkepartis sjæl - at der ikke skal være tvivl om, at vi agerer korrekt i forhold til grundloven, og her er det altså så grundlovens § 43, det drejer sig om.
Der havde jeg egentlig en forventning om, at man også fra Dansk Folkepartis side var af den opfattelse, at der ikke må være tvivl om, hvorvidt de ting, vi går og gør ude i samfundet, er i strid med grundloven eller ej.
Ida Auken (SF), 2008-11-07:
Ja tak.
Nu vil jeg lige sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at han står og siger, at vi ikke skal botanisere på DUT-systemet.
Det er jo sådan set hr. Per Ørum Jørgensen, der bliver ved med at botanisere på DUT-systemet, for sandheden er jo, at vi ikke DUT'er på en masse områder inden for forsyningsområdet, fordi der er så forskellige opgaver.
Med hensyn til spildevand og affald bruger vi jo ikke DUT-systemet, fordi kommunerne har så forskellige opgaver.
Så det er jo altså ikke os andre, der står her og botaniserer på DUT-systemet.
Men mit spørgsmål går på, at en formand i Kommunernes Landsforening, Jens Stenbæk, en Venstremand, i dag siger til Politiken, at det her lovforslag vil gå ud over kvaliteten af indsatsplanerne og i sidste ende også forsyningen med rent drikkevand til forbrugerne.
Det er en Venstremand, formand for Kommunernes Landsforenings teknik- og miljøudvalg.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-07:
Nu synes jeg ikke, at man skal lægge til grund, at når en Venstremand udtaler sig, er det et ubetinget sandhedsvidne.
Jeg synes altså ikke, at hvad Politiken skriver i dag, er en argumentation, der bør drages ind i så vigtig en sag som den her.
Det synes jeg måske er lidt utilstedeligt, når man samtidig i den diskussion, vi har, har nogle helt principielle store spørgsmål, som vi snakker om her.
Vi snakker om, hvorvidt man ønsker at underminere det her DUT-system eller ej.
Det er i hvert fald min opfattelse, at det er man, og at der er en form for underminering af DUT-systemet i forbindelse med den her sag.