runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2010-02-24:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Når ministeren mener, at Danmark skal tilbage til normaltilstanden efter klimatopmødet, indebærer det så også, at særbevillingen på 23 mio. kr. i 2010-2012 til Bjørn Lomborg sløjfes, så han fremover må søge finansiering på lige fod med alle andre?
Lykke Friis (V), 2010-02-24:
Tak for spørgsmålet.
Klima- og Energiministeriet yder ikke økonomisk bistand til Bjørn Lomborg eller til Copenhagen Consensus Center, hvor Bjørn Lomborg er direktør.
Jeg har tidligere over for Folketinget tilkendegivet, at 2009 har været et særligt år, hvor der var afsat ekstraordinært høje bevillinger til at støtte civilsamfundsformål i forbindelse med forberedelse og afvikling af klimakonferencen, COP15.
Mette Gjerskov (S), 2010-02-24:
Spørgsmålet vedrører det, som klimaministeren kalder normaltilstanden.
Det er jo sådan, at i 2009 blev der givet særlige bevillinger til alverdens ting og sager, fordi det handlede om klima, og det var der rigtig mange gode grunde til.
Nu står vi altså efter COP15, som viste sig at være en fiasko, og vi står ikke med den klimaaftale, som verden gerne vil have, men alligevel mener ministeren, at vi er tilbage i normaltilstanden.
Det har ministeren ved adskillige lejligheder tilkendegivet, nemlig, at nu er vi ved normaltilstanden.
Så spørger jeg blot, om klimaministeren på regeringens vegne kan oplyse, om det så også betyder, at Bjørn Lomborg-pengene skal sløjfes.
Jeg har jo fået at vide, at Bjørn Lomborg i 2010 får 7 mio. kr., næste år 7 mio. kr., og i 2012 får han 9 mio. kr.
Jamen jeg spørger faktisk heller ikke ind til klimatopmødet.
Jeg spørger til, hvad den danske normaltilstand er på klimaområdet.
Det er det, jeg spørger klimaministeren om.
Sagen er jo den, at Bjørn Lomborg har fået millioner og atter millioner af danske skatteborgerpenge for at udsprede sit klimaskeptiske budskab.
Det, jeg er interesseret i at få at vide fra ministeren, er, om hun opfatter det som en normaltilstand.
Er det en normaltilstand, at en klimaskeptiker skal stå fast på finansloven med først 7 mio. kr., så 7 mio. kr. og så 9 mio. kr.?
Lykke Friis (V), 2010-02-24:
Jeg har udelukkende forholdt mig til en normaltilstand, og det er altså, når Danmark ikke har et klimatopmøde.
Det er den måde, jeg har defineret det her på.
Det er jo også sådan, som jeg startede med at sige, at Klima- og Energiministeriet ikke yder økonomisk bistand til Bjørn Lomborg eller til Copenhagen Consensus Center.
Mette Gjerskov (S), 2010-02-24:
Jeg kan ikke forstå, at det kan være så forfærdelig vanskeligt for klimaministeren at svare på spørgsmålet.
Jeg har sendt det her spørgsmål skriftligt, og der spørger jeg, om normaltilstanden betyder, at bevillingerne til Bjørn Lomborg sløjfes, så han skal søge om midler på lige fod med alle mulige andre.
Det, jeg bare spørger om, er: Er det normaltilstanden?
Lykke Friis (V), 2010-02-24:
Jeg er selvfølgelig ked af, at jeg ikke udtrykker mig klart, eller at det bliver opfattet, som om jeg ikke udtrykker mig klart.
Jeg har udtalt mig om normaltilstand, hvad angår, om Danmark har et klimatopmøde eller ej.
Det er jo det, men der er ikke nogen normaltilstand, hvad angår midler til forskning i Danmark helt overordnet.
Der har vi jo forskning på universiteter, og vi har anvendt forskning osv., så jeg har meget, meget svært ved at se sammenkædningen af de her to elementer.
Mette Gjerskov (S), 2010-02-24:
Er ministeren enig med klimaskeptikere i Dansk Folkeparti om, at Bjørn Lomborg skal finansieres med en særbevilling på finansloven for at undgå »halleluja« i klimadebatten?
Lykke Friis (V), 2010-02-24:
Også tak for dette spørgsmål.
I forlængelse af min besvarelse af spørgsmål nr. S 1238 må jeg gentage, at Klima- og Energiministeriet ikke støtter Copenhagen Consensus Center.
De midler, der i år og fremadrettet afsættes til Copenhagen Consensus Center,
er mig bekendt slet ikke på samme måde knyttet op på klimaproblematikken, men mere bredt på at understøtte den internationale debat om økonomiske prioriteringer inden for en række væsentlige temaer.
Mette Gjerskov (S), 2010-02-24:
Det kniber stadig væk med at få klare svar fra ministeren.
Jeg har jo tidligere sagt, at det måske kan være vanskeligt for en forholdsvis ny minister at vide, hvad normaltilstanden er, men nu er klima- og energiministeren jo efter regeringsrokaden faktisk blevet seniorminister, så jeg forlanger faktisk, at der kommer lidt klarere svar.
Jeg spørger: Er ministeren enig med Dansk Folkepartis klimaskeptikere om, at Bjørn Lomborg skal på finansloven for at undgå »halleluja« i klimadebatten?
Det er vel ikke svært at svare på det.
Er man enig, eller er man ikke enig?
Lykke Friis (V), 2010-02-24:
Jeg takker for det med seniorministeren.
Jeg har i mit tidligere liv engang været seniorforsker.
Så kan man helt overordnet sige i forbindelse med klimadebatten, at jeg nu engang tilhører den skole, der mener, at det er vigtigt, at vi har en debat om de her emner.
Og det her med sådan at sætte hinanden i bås og karakterisere hinanden som klimaskeptikere eller klimatilhængere er ikke noget, som jeg vil gøre.
Mette Gjerskov (S), 2010-02-24:
Når ministeren mener, at Danmark skal tilbage til normaltilstanden efter klimatopmødet, indebærer det så også, at særbevillingen på 23 mio. kr. i 2010-2012 til Bjørn Lomborg sløjfes, så han fremover må søge finansiering på lige fod med alle andre?
Thomas Jensen (S), 2010-02-24:
Jeg vil godt lige gøre spørgsmålet færdigt.
Mette Frederiksen (S), 2010-02-24:
Hvordan vil ministeren sikre, at den bebudede nulvækst i kommunerne ikke kommer til at ramme ældre mennesker, der er afhængige af en god og ordentlig ældrepleje i Danmark?
Yildiz Akdogan (S), 2010-02-24:
Mener ministeren, at der er behov for flere statslige midler til at vende udviklingen i ghettoerne?
nr. S 1238
Maja Panduro (S), 2010-02-24:
Vil ministeren oplyse, hvorvidt regeringens udgangspunkt for forhandlingerne om næste års kommuneaftale vil være den af finansministeren udmeldte nulvækst, samt i bekræftende fald redegøre for, hvilke konsekvenser dette efter ministerens opfattelse vil have for kommunernes serviceniveau?
Bertel Haarder (V), 2010-02-24:
Tak for hjælpen, hr. formand.
Det er finansministeren, som har ansvaret for den finanspolitiske linje, og det er ham, der leder økonomiforhandlingerne.
Spørgsmålet om det finanspolitiske udgangspunkt for 2011 bør man stille til finansministeren og stille til ham på det rigtige tidspunkt.
Et centralt tema i de kommende økonomiforhandlinger er jo indsatsen for at frigøre ressourcer.
Inden for de nuværende rammer er der et betydeligt rum til frigørelse af ressourcer uden at ramme serviceniveauet.
Der er indgået en gensidighedsaftale med Kommunernes Landsforening om samlet set at frigøre 5 mia. kr. til en forbedret kommunal service i perioden 2009-2013.
Man kan jo føje til, at når man ser, hvor vidt forskellige løsninger kommunerne betjener sig af, og hvordan nogle kommuner gør det langt mere effektivt end andre, så bliver man optimistisk med hensyn til, at man kan nå de mål, vi har sat, uden at det går ud over betjeningen af borgerne.
Maja Panduro (S), 2010-02-24:
Jeg vil selvfølgelig gerne lige byde ministeren velkommen, nu hvor jeg for første gang har ordet sådan mere frit.
Det er jo i virkeligheden lidt specielt, at jeg, som har været folketingsmedlem i et lille halvt år, kan stå her og byde en veteran som hr. Bertel Haarder velkommen, men ikke desto mindre: Hjertelig velkommen til det kommunale område.
Jeg ser rigtig meget frem til samarbejdet, og det gør jeg især, fordi jeg har sneget mig til et kig på ministerens CV og kan se, at ministeren bl.a. en gang har forfattet en bog med titlen »Slip friheden løs«.
Det kunne man søreme godt bruge ude i kommunerne, hvor mange jo for tiden føler, at det kommunale selvstyre efterhånden kun eksisterer i skåltaler.
Jeg kunne så også se på ministerens CV, at ministeren ikke selv har prøvet kræfter med arbejdet som kommunalpolitiker, og det er jo selvfølgelig ikke nødvendigvis diskvalificerende, men jeg tror ikke desto mindre på, at det kan være sundt, når man som minister står med ansvaret for kommunerne – om end det er finansministeren, der forhandler ved kommuneaftalen – selv at have prøvet at sidde derude og på egen krop mærke præcis, hvor meget fedt der er tilbage at skære i, når nu regeringen igen vil tvinge kommunerne til at skære.
Så derfor vil jeg gerne her tilbyde ministeren, at jeg vil stille mig i spidsen for at arrangere sådan et lille praktikophold, hvis det kunne have interesse, sådan at den nye minister kunne komme ud i et af de her byråd, som nu igen kommer til at sidde i den klemme at skulle spare på børnehaver, skoler og ældrepleje.
Jeg kan f.eks. foreslå, at vi tager en tur til Randers, hvor jeg kommer fra, og hvorfra jeg i hvert fald kan rapportere, at pensionisterne ikke ligger i silkelagner, og at der ikke er guldhåndtag på dørene i børnehaverne.
Hvad siger ministeren til det?
Kunne vi ikke tage på en sådan ekskursion sammen?
Bertel Haarder (V), 2010-02-24:
Hvis jeg ikke var blevet indenrigs- og sundhedsminister, havde jeg jo næsten været på vej til Randers og kombineret et besøg på Dansk Center for Undervisningsmiljø med et besøg på kommunale institutioner.
Det er noget, jeg gør meget ofte, og det vil jeg også gøre på mit nye ministerområde.
Det bedste, man kan gøre, er nemlig at komme ud at se, hvordan tingene foregår i praksis, og tale med både brugere og personale.
Man bliver altid stærkt opmuntret ved det, fordi man oplever et engageret personale, men man oplever også vidt forskellige løsninger og vidt forskellig kvalitet i ledelsen.
Jeg hører altså til dem, der mener, at vi på hele det kommunale område kan få stor fordel af at styrke ledelsen og sætte fokus på, hvad der virker, og hvorfor det virker, og sætte fokus på god praksis, altså dér, hvor man tilsyneladende løser opgaverne tilfredsstillende med færre ressourcer eller løser dem bedre med de samme ressourcer.
Jeg er grundlæggende optimist, og jeg er i øvrigt også meget kommunevenlig.
Det tror jeg at jeg har mange vidner på.
Jeg ønsker ikke at spænde kommunerne ind i formynderi.
Jeg mener, at vi skal lade kommunerne få frihed til at gå deres egne veje, selvfølgelig inden for visse rammer, for når de har den frihed, kan de inspirere hinanden.
Maja Panduro (S), 2010-02-24:
Det er virkelig positive toner fra den nye minister, synes jeg, og det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg vil også gerne sige, at jeg da synes, det er skrækkelig synd, at ministeren nu går glip af det her planlagte besøg i Randers, men tilbuddet står altså stadig ved magt.
Jeg vil meget gerne hjælpe til med, at det tilbud stadig alligevel kan blive til noget.
Jeg er meget glad for, at regeringen gerne vil afbureaukratisere, og at man gerne vil hjælpe til med at finde de bedste løsninger, men vi ved jo altså også, at de tungeste poster, når man sidder med sådan et kommunalt budget, er medarbejderkroner.
Ifølge finansministerens egne regneregler vil alene nulvækst jo altså betyde besparelser på 2 mia. kr. næste år og 4 mia. kr. næste år igen svarende til henholdsvis 5.000 og 10.000 medarbejdere.
Vil ministeren her love, at der ikke kommer til at skulle fyres børnehavepædagoger, og at der ikke kommer til at skulle fyres SOSU-medarbejdere?
Bertel Haarder (V), 2010-02-24:
Jeg kan da garantere for, at nulvækst ikke betyder færre medarbejdere.
Jeg ved ikke, hvem der har spredt den myte, og jeg håber da ikke, at den trives i Randers og i Randers Dagblad og andre steder, for den er fuldstændig falsk.
Det kan godt være, at der er nogle, der har lagt urealistiske budgetter.
Når de så opdager, at de er urealistiske, må de bringe dem tilbage til det udgiftsniveau, der var året før, men det er jo ikke besparelser – det er nulvækst.
Det vil jeg godt understrege Så kan jeg i øvrigt oplyse, at bogen »Slip friheden løs« har et kapitel, hvori det hedder: Frihed er ikke frihed til at bruge andres penge i ubegrænset mængde.
Maja Panduro (S), 2010-02-24:
Jeg kan så oplyse til ministeren, at det ikke hedder Randers Dagblad, det hedder Randers Amtsavis.
Men ellers bliver jeg nødt til at fastholde, at det jo altså er ifølge Finansministeriets egne regneregler, at man for at fastholde det samme antal medarbejdere pr. borger har brug for en vækst på 0,9 pct.
Så derfor må en nulvækst alt andet lige betyde besparelser og ifølge AE-rådets beregninger altså 5.000 medarbejderstillinger næste år og 10.000 næste år igen.
Nu ved jeg godt, at man jo i dag sådan har afskaffet kontraktpolitikken – og tak for det – men det er vel ikke ensbetydende med, at man må bedrage vælgerne.
Bertel Haarder (V), 2010-02-24:
Nu skal både AE-rådet og fru Maja Panduro altså passe på deres egen troværdighed, for hvis AE-rådet har skrevet det, som her blev refereret, så er det altså ganske enkelt ikke rigtigt.
Jeg synes, det er kedeligt, hvis økonomerne giver sig ud for at være sagkyndige og objektive, hvis de giver anledning til tal, som kan bruges i en fuldstændig urimelig propaganda.
Nulvækst er nulvækst.
Nulvækst betyder samme antal hoveder og samme antal hænder.
Det er nulvækst – og ikke alt muligt andet.
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-24:
Så derfor er det vel yderst relevant at spørge, hvad det er for nogle digitale tjenester, vi kan bruge, hvor vi ikke er underlagt et ansvar i forhold til det, vi skal gøre, og hvor det ikke er et spørgsmål, vi skal forholde os til.
Det synes jeg er uklart, fordi en weblog – nu svarede statsministeren ikke på det – en blog, som det også kaldes populært, jo er et offentligt forum, hvor alle har adgang.
Der går jeg ud fra, at statsministeren er enig med mig i, at der ville man være nødt til at skulle forholde sig til de ytringer, der kommer.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-02-24:
Mange, mange interessante spørgsmål, men jeg må bare sige, at den der sondring mellem, om noget er privat eller offentligt, jo sådan set ikke er relevant.
For ytringsfriheden er jo ikke begrænset til, at offentligt ansatte ikke må ytre sig i private rum.
Offentligt ansatte må også godt ytre sig i det offentlige rum i deres egen kapacitet.
Det er jeg lidt chokeret over.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-02-24:
Finansministeren siger meget præcist, at uanset om der bliver sådan en nulvækst, vil der være ansat præcis lige så mange medarbejdere i den offentlige sektor som hidtil.
Det er konsekvensen, det har Finansministeriet selv beskrevet.
Jeg synes altså, det er uholdbart, at vi har en finansminister, der her i salen siger et, og man så fra Finansministeriets side ganske præcist har beskrevet, hvad konsekvensen er i den her sag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Jeg har jo lagt mærke til, at Socialdemokraterne rejser rundt med Arbejderbevægelsens Erhvervsråds analyse af de her ting.
Nulvækst i den kommunale økonomi betyder ikke massive besparelser eller fald i antallet af offentligt ansatte.
Nulvækst vil derimod indebære, at kommunernes udgifter i kroner og øre vil stige med pris- og lønudviklingen.
Dermed kan antallet af ansatte fastholdes, og kommunerne kan købe de samme varer som året før, og mere kompliceret er den her sag ikke.
Kernen i hokuspokusargumentationen fra AE, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, er, at antallet af kommunalt ansatte vil vokse med 5.000 om året ved en realvækst på 0,9 pct. Og det udlægger Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som om at antallet af kommunalt ansatte vil falde med 5.000 om året, hvis udgifterne holdes i ro.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-02-24:
Spørgsmålet er jo, om det er finansministeren, der manipulerer.
Er det tilfældet, er det måske heller ikke første gang, at vi oplever det.
Jeg vil godt sige, at jeg jo ikke citerer Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Jeg citerer sådan set fra Finansministeriets egen publikation, hvori man beskriver, hvad konsekvensen er af en nulvækst.
Konsekvensen er altså, at der vil være langt færre beskæftigede til at tage sig af de ældre og de syge ude i kommunerne samt til at tage sig af børnene.
Når ministeren så siger, at prisen for, at hospitalerne skal have en større vækst – vi er enige i, at det bør de have – i øvrigt også skal betales af de øvrige områder, og det sagde finansministeren jo meget præcist, bliver det jo sådan set endnu værre end beskrevet i Finansministeriets egen publikation.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Den analyse, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd gennemfører, bygger på nogle helt forkerte præmisser, uagtet hvor de har fundet disse oplysninger.
Jeg vil gerne gentage, at deres hokuspokusargumentation er, at antallet af kommunalt ansatte vil vokse med 5.000 om året ved en realvækst på 0,9 pct., og det udlægger rådet, som om antallet af kommunalt ansatte vil falde med 5.000 om året, hvis udgifterne holdes i ro.
Man siger først, at der vil blive ansat 5.000 flere, men da udgifterne holdes i ro, vil der blive fyret 5.000.
Det er jo en hokuspokusargumentation, som ikke holder i byretten.
Morten Bødskov (S), 2010-02-24:
Det kunne jo være, at man, hvis man så mødte op i byretten med regeringens egen plan, kunne se, at der ordret stod det, hr. Jens Peter Vernersen her har stået og sagt, nemlig at forudsætningen for, at man kan have den samme service pr. bruger i den offentlige sektor, altså holde den konstant, er en realvækst på 0,7 pct. om året.
Det er det, der står ordret her i regeringens egen publikation.
Finansministeren kan gå hjem og slå op i »Mod nye mål – Danmark 2015«, den tekniske baggrundsrapport, hvor der på side 46-47, fodnote 5, står, at hvis man skal have samme antal offentligt ansatte pr. bruger, kræver det en plusvækst på 0,7 pct.
Og så står finansministeren her og bilder hele Folketinget ind, at det på ingen måde har nogen konsekvenser, at man går ned på 0,0 pct.
Det forstår jeg bare ikke.
Vil finansministeren benægte, at det står i hans egen publikation, at det, for at man kan have det samme antal offentligt ansatte pr. bruger, kræver en realvækst på 0,7 pct.?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Jeg er nødt til at tage fat på den løgn, som Socialdemokraterne spreder i øjeblikket, om, at regeringens skattelettelser er ufinansierede.
Hvis vi nu tager skattereformen fra 2010, så er den fuldt finansieret krone for krone.
I overensstemmelse med anbefalingerne fra bl.a. Det Økonomiske Råd og set i lyset af krisen er den underfinansieret de første år, men finansieringen bliver så indfaset i de kommende år.
Det, at der er blevet sat lavere skat på arbejde, betyder, at flere vil arbejde, og da det bliver indkrævet krone for krone, får vi både et øget arbejdsudbud og en fuldt finansieret skattereform.
Så den løgn, Socialdemokraterne går rundt og spreder, om, at skattereformen er ufinansieret og skal betales af de offentligt ansatte, mener jeg at man roligt kan pakke sammen.
Morten Bødskov (S), 2010-02-24:
Jeg synes alligevel, det er noget af en påstand, at finansministeren her i dag står og for det første soleklart modsiger, hvad der står i hans egne publikationer, nemlig at forudsætningen for, at vi kan have det samme antal offentligt ansatte pr. bruger i den offentlige sektor, altså pr. borger, er, at der vil være en realvækst i det offentlige forbrug på 0,7 pct. om året.
Så står man her og siger, at skærer vi det ned til 0,0 pct., skærer vi alt fedtet væk – det er i øvrigt meget, meget fint at få det sagt til samtlige offentligt ansatte, som måske har tid til at sidde og se på det her: skærer vi alt fedtet væk – så sker der ingenting.
Der er ingen konsekvenser af det.
Det skulle man da prøve at gå ud og fortælle de offentligt ansatte: Der er så meget fedt rundtomkring på arbejdsgangene, der er så meget overforbrug rundtomkring på arbejdsgangene.
Men har man besøgt sygehuset i Herlev?
Mens de sender patienter på privathospitaler, hvad sker der så?
Så sender de de ansatte ud af døren med fyresedler.
Man står her og siger, at det ikke har nogen konsekvenser for den offentlige service og de offentligt ansatte, at man går fra de nu 0,75 pct., som regeringen her regner med i realvækst,
til 0,0 pct.
Det synes jeg er en så klar slutmelding til de offentligt ansatte og en så klar negligering af konsekvenserne af regeringens chokkur til dansk økonomi, at den fortjener at stå fuldstændig uantastet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Nu skal vi jo ikke her diskutere Vibeke Storm Rasmussens manglende evner til at styre økonomien i Region Hovedstaden.
Det har vi jo diskuteret tidligere, og der har vi jo også forhåbninger om at man vil stramme styringen op, så det kan komme personalet og patienterne til gode.
Det, jeg siger, er, at vi må holde de offentlige udgifter i ro i de kommende år.
Det betyder, at det ekstra, vi kunne have ønsket os, og som vi har budgetteret med at vi kunne lave af forbedringer i de kommende år inden for 1 pct. af udgifterne og senere ¾ pct., må vi holde i ro i et par år, for at vi kan sikre, at gælden ikke løber løbsk.
Det betyder jo ikke, at der så ikke kan udvikles en ordentlig offentlig sektor.
Vi skal jo sørge for, hvad vi er begyndt på, at sikre, at afbureaukratisering, regelforenkling, effektiviseringer, udbud osv. gør, at vi kan frigøre ressourcer, som man kan bruge til at forbedre servicen.
Vi har jo lavet en gensidighedsaftale med kommunerne om, at vi i de kommende år skal frigøre 5 mia. kr., som man så kan bruge til ekstra forbedringer.
Det er den måde, vi må udvikle den offentlige sektor på i de kommende år.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-02-24:
Er regeringens chokkur til dansk økonomi med besparelser på 27 mia. kr. de næste 3 år ikke blot et skalkeskjul for offentlige besparelser og forringelser af velfærden?
Det er så vigtigt et emne, at vi må have det yderligere belyst, og derfor er mit spørgsmål: Er regeringens chokkur til dansk økonomi med besparelser på 27 mia. kr. – som jeg nu kan forstå er på 24 mia. kr. – de næste 3 år ikke blot et skalkeskjul for offentlige besparelser og forringelser af velfærden?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-24:
Regeringens genopretning af de offentlige finanser skal gå hånd i hånd med en fortsat udvikling af den offentlige sektor til gavn for både borgere og medarbejdere.
Inden for en samlet nulvækstramme skal vi hele tiden effektivisere og tænke nyt, så vi får mest muligt ud af de mange ressourcer, som vi har i den offentlige sektor.
Det kan f.eks. ske ved at afbureaukratisere, og det vil både frigøre ressourcer og skabe større rum for prioriteringer og nytænkning.
Regeringen tog det første skridt hertil sidste efterår, hvor vi fremlagde 105 forslag til forenklinger i kommuner og regioner, og det kunne næsten frigøre 900 mio. kr. om året.
Administrationen kan effektiviseres, så den ikke beslaglægger så mange ressourcer.
Vi skal være bedre til at udnytte it-teknologien til at digitalisere.
Vi skal anvende ny teknologi i ældreplejen f.eks., så der bliver mere tid til service og omsorg.
Der er altså mange måder til at frigøre ressourcer, så vi kan gøre tingene bedre for børn, ældre og de syge.
Det skal vi arbejde med i de kommende år.
Jeg er nødt til at sige til hr. Morten Bødskov, at den normale forståelse af nulvækst er, at det er uændrede udgifter reguleret med pris- og lønstigninger.
Det gør, at man kan fastholde det antal medarbejdere, man har, og det betyder, at man kan købe de samme varer og ydelser, som man har købt hidtil.
Det er jo hele teknikken i det der, og derfor fører det at holde udgifterne i ro ikke til fyringer.
Morten Bødskov (S), 2010-02-24:
Så gav man store ufinansierede skattelettelser før valget i 2007 og slog et kæmpe hul i kassen, og nu har man i en periode givet store underfinansierede skattelettelser.
Så er krisen kommet til.
Men hvis man havde opført sig ordentligt i tide og lyttet til, hvad Socialdemokraterne og andre nu taler om, nemlig at man skulle have sat gang i væksten, skabe job, skabe efterspørgsel, skabe vækst i det danske samfund, så havde man ikke stået med de her problemer.
Pointen er den, at det også i dag er svaret på de bekymringer, som mange mennesker har.
Der er nemlig et klart alternativ til det, som regeringen har fremlagt.
Det er at sikre, at der nu kommer gang i dansk økonomi, og det er at sikre, at vi undgår det, som byggeriet har frygtet, og som Børsen skriver: Byggeriet frygter syv års krise.
Og altså en endnu længere nedtur.
Så derfor er spørgsmålet bare: Mener man virkelig, hvis man gerne vil have gang i væksten i Danmark, at en chokkur, hvor man hiver 24 mia. kr. ud af økonomien de næste 3 år, er den rigtige medicin?