Benny Engelbrecht (S), 2012-10-25:
I Danmark har vi en stærk og velfungerende velfærdsstat, og den skal vi selvfølgelig værne om og passe på.
Det kræver, at vi hele tiden sikrer, at det offentlige har de bedst mulige rammebetingelser for at udføre arbejdsopgaverne.
Vi skal stræbe efter minimalt bureaukrati i den offentlige sektor og gøre, hvad vi kan, for at arbejdet glider så effektivt som muligt.
Hvis vi skal gøre systemet mere smidigt, må man i de enkelte kommunalbestyrelser kunne træffe de bedste beslutninger for sin kommune, og så skal vi selvfølgelig gøre det.
Den foreslåede ændring af tilbudsloven er en rigtig god idé.
Som bekendt består lovforslaget af to dele.
Først vil lovforslaget lempe annonceringspligten.
Det betyder færre administrative byrder for ordregiver, fordi vi med forslaget friholder kontrakter om de såkaldte bilag II B-tjenesteydelser fra tilbudslovens regler om annonceringspligt.
Det betyder ikke, at kommunerne ikke må konkurrenceudsætte, men at de ikke skal.
Helt konkret kan det dreje sig om sundhedsydelser og sociale ydelser, juridiske tjenesteydelser, hotelog restaurationsvirksomhed m.m.
Ved at vi lemper annonceringspligten hos kommuner og regioner, vil det lette arbejdsgangen i det offentlige markant.
Her er det vigtigt for mig at understrege, at der med lovforslaget altså ikke er lagt op til, at kommuner og regioner holder op med at konkurrenceudsætte disse ydelser, men derimod at de skal kigge på, hvornår det er hensigtsmæssigt at annoncere.
Undersøgelser har vist, at der er penge at spare, når kommuner og regioner ikke tvinges til at foretage offentlig annoncering af kontrakter af denne type.
Teori og praksis er nemlig to forskellige ting.
Praksis har vist, at der nogle gange er meget få leverandører på bestemte områder, og derfor er konkurrencen så lav, at priserne bliver for høje.
Det betyder, at transaktionsomkostningerne ved annonceringen i sidste ende overstiger den besparelse, man opnår ved indhentning af tilbud.
Det er dumt både for kommuner og tilbudsgivere.
Lempelsen gælder selvfølgelig ikke for opgaver, hvor der er en klar grænseoverskridende interesse.
Her gælder det EU-retlige krav om gennemsigtighed og annonceringspligt stadig.
Den anden del af lovforslaget styrker kommunernes muligheder for mellemoffentlige samarbejder.
Det giver kommunerne en friere adgang til at udføre opgaver hos en anden offentlig myndighed og til at få udført opgaver af en anden kommune.
Tilbage i 2006 vedtog Folketinget lovforslag nr. L 548 om kommuners udførelse af opgaver for andre offentlige myndigheder.
Det gav regioner og kommuner mulighed for at deltage i selskaber.
Med det aktuelle lovforslag øges grænsen for den andel af omsætningen, der må stamme fra salg til andre end kommuner og regioner, fra 25 pct. til 50 pct.
Grænsen skal stadig væk måles som et gennemsnit over 3 regnskabsår.
På den måde forbedres kommunernes og regionernes muligheder for at deltage i selskaber.
Med lovforslaget bliver det lettere for offentlige myndigheder at danne offentligt-private selskaber på områder, hvor det giver mening, fordi det offentlige har en særlig viden.
Det er vigtigt at understrege, at det ikke er meningen med lovforslaget, at kommuner og regioner skal bevæge sig ind på områder, hvor der i forvejen eksisterer et velfungerende privat marked.
Derudover giver lovforslaget kommunerne og regionerne bedre muligheder for at danne mellemoffentlige samarbejder.
I sin helhed handler lovforslaget altså om at skabe de bedst mulige rammebetingelser for de offentlige institutioner at agere inden for, og så er lovforslaget samtidig i overensstemmelse med regeringens ambition om at lette og forenkle Erhvervs- og Vækstministeriets område.
Modstandere af dette lovforslag er tilsyneladende tilhængere af kassetænkning og modstandere af at give frihed og vise tillid til de beslutningstagere, der sidder med opgaverne i praksis.
Socialdemokraterne er modstandere af kassetænkning og fortalere for mere frihed til kommunerne.
Derfor er vi naturligvis varme fortalere for forslaget.
Jeg skal huske afslutningsvis at meddele fra Enhedslistens ordfører, hr. Frank Aaen, at Enhedslisten også kan støtte forslaget.