runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-26:
Det er om certificeringen.
Det er naturligt nok.
Men så vil der jo bagefter være nogle processer for de firmaer, der byder sig til for at løse en opgave godt og hurtigt.
Der kan jeg godt blive lidt betænkelig ved, om ikke der er noget, der skrider der, når et certificeret firma skal udføre en opgave hurtigt og godt.
Der er jeg altså lidt mere tryg ved de store kommuner, som allerede nu varetager opgaven.
Jeg kan simpelt hen ikke forestille mig, at København og Aarhus ikke kan varetage den her opgave.
Det er derfor, jeg bringer det her frem om, hvorfor kommuner ikke også kan blive certificeret.
Jeg forstår godt, at en mindre kommune med måske under 5.000 indbyggere ikke kan have sådan en stor byggeafdeling, som på ordentlig vis kan forholde sig til et kompliceret byggeri, men jeg synes, at der altså er nogle større kommuner, som jeg er hundrede procent sikker på kan varetage opgaven.
Det er derfor, jeg synes, at det er væsentligt i en udvalgsbehandling at få belyst, om ikke også de kan blive certificeret.
Andreas Steenberg (RV), 2016-01-26:
I mange år, mens jeg har været medlem af dette Ting, har man diskuteret, at det er for dyrt at bygge i Danmark.
Jeg tror, at både Produktivitetskommissionen og diverse vækstplaner fra den ene og anden regering er kommet med forskellige forslag, der skulle gøre det billigere at bygge og nemmere for os forbrugere at gennemskue et tilbud fra en håndværker eller en entreprenør.
På samme måde får man lavet nogle ændringer både af det, der har været nævnt af min kollegaer om forsikringer, når man bygger lejeboliger, og af brandregulering, når man f.eks. skal bygge lagre.
Man får lavet nogle administrative lettelser, som vi synes er ganske fornuftige.
Derfor mener vi, at det her lovforslag bringer det hele i den rigtige retning, så det bliver billigere at bygge, og så det er nemmere som forbruger at gennemskue, hvad det er for et tilbud, man har fået.
René Gade (ALT), 2016-01-26:
Igen vil jeg sige, at hvor uenig man end kan være i lovforslaget, så synes jeg i hvert fald, det er positivt, at der er noget, der må kunne samle fremadrettet.
Det må være en mission for Danmark.
Mit sidste spørgsmål er så: Kunne man så også forestille sig, at det skulle være vores mission, at dem, der så måske var her på lånt tid, også skulle rustes bedst muligt til at vende tilbage til der, hvor de kommer fra?
Og mener ministeren, at det her lovforslag rent faktisk ruster de mennesker, der nu engang er kommet her til Danmark, til på bedst mulig vis at kunne vende tilbage og bygge noget op?
Er den måde, som den her lov vil gå ind og skærpe forholdene på, noget, der opbygger mennesker?
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Jeg mener i virkeligheden, at det arbejde, der kommer her efterfølgende, med både forhandlinger med kommunerne og trepartsforhandlingerne med arbejdsmarkedets parter, er noget af det, hvor der i højere grad vil blive sat fokus på den del, som hr. René Gade spørger til.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-01-26:
Tak for det.
Nu har vi jo sådan i løbet af dagen, faktisk nærmest hele dagen, hørt fra venstrefløjen om de her mennesker, som sidder i Syrien, hvor bomberne ramler ned om ørerne på dem, mens de venter på at blive familiesammenført til Danmark.
Derfor vil jeg bare spørge integrationsministeren i al fredsommelighed, om det ikke er korrekt, at det er sådan, at en ganske betragtelig del af de personer, der bliver familiesammenført til Danmark, ikke bliver familiesammenført fra Syrien, men bliver familiesammenført fra sikre lejre i Tyrkiet, Libanon og Jordan, hvor der ikke ramler nogen bomber ned om ørerne på folk.
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Uden at have de eksakte tal på mig kan jeg bekræfte, at der selvfølgelig er en stor del af de mennesker, der bliver familiesammenført, der jo netop sidder i nogle af de store flygtningelejre.
Det er igen et spørgsmål om de internationale konventioner, som vi har skrevet under på.
Regeringen har jo det udgangspunkt, at vi overholder de konventioner, som vi selv har skrevet under på.
Lotte Rod (RV), 2016-01-26:
Jeg har et opfølgende spørgsmål på svaret til fru Sofie Carsten Nielsen.
Hvad er regeringens europæiske løsning for de flygtninge, der er i Europa?
Ministeren behøver ikke sige noget om de ydre grænser, det er vi med på.
Ministeren skal helt konkret forholde sig til de flygtninge, som allerede nu er i Europa.
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Så der mener jeg sådan set ikke at der er så meget at gøre.
Jeg har ikke tænkt mig at gribe ind i f.eks. den tyske asylproces eller den svenske asylproces.
Lotte Rod (RV), 2016-01-26:
Så desværre er svaret bare, at regeringen ikke vil gøre noget for den fælles europæiske politik.
Så vil jeg bare gerne slutte debatten i dag af med at sige: Kom ind i kampen, regering.
Meld jer på banen, gå forrest i Europa for, at vi finder fælles løsninger.
Nu har I snakket om nødvendighed og nødvendighed, og det, der er allermest nødvendigt, gør regeringen ingenting ved.
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Altså, det tenderer jo nærmest til det absurde at få et spørgsmål a la det, som fru Lotte Rod stillede her.
For jeg går da heller ikke ud fra, at fru Lotte Rod eller Det Radikale Venstre vil gribe ind i andre landes asylprocesser og overvejer at begynde at tage asylansøgere, som er i gang med en proces, f.eks. i Norge eller i Sverige eller i Tyskland, og invitere dem til Danmark.
Ja, det er klart, at jeg mener, at hvis man skal blive i Danmark, skal vi gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for også at blive verdens bedste land i forhold til integration.
For jeg vil igen sige: Der er flere grunde til, at det er så vigtigt at komme ud på arbejdsmarkedet.
Der er den rene skinbarlige økonomiske årsag, som er helt indlysende, men der er sandelig også en værdimæssig begrundelse for det.
For hvis man ikke færdes på arbejdsmarkedet, hvis man sidder i en ghetto og er dårlig til dansk og ikke deltager i det omkringliggende samfund, så får man heller ikke den helt almindelige danske hverdag ind under huden, og så bliver man ikke en del af det værdisæt, som vi har.
Og det mener jeg rent faktisk det er helt afgørende at man gør, altså at man tager Danmark til sig, hvis man bor her, og hvis man skal leve her.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-26:
Jeg synes, at vi skal se i udvalgsbehandlingen, om ikke vi kan lande en fornuftig beretning.
Villum Christensen (LA), 2016-01-26:
Tak for det.
Liberal Alliance har intet at indvende imod, at vi prøver at finde en model for, hvordan vi kan hæve den generelle hastighedsgrænse til 90 km/t. på landevejene.
Det er selvfølgelig helt afhængigt af, hvordan vi får defineret det begreb, det siger sig selv.
Noget kan jo tyde på, at der ikke altid er en sammenhæng mellem stigende fart og et stigende antal ulykker.
Trafiksikkerhed handler jo også om, hvor ensartet et flow der er, undskyld udtrykket, altså hvordan man får afviklet trafikken, og alle ved, at det ofte er overhalinger, der giver de farlige situationer i praksis.
Jeg er således enig med ministeren i, at vi bør kigge på den her forsøgsrapport og så finde en pragmatisk løsning på det her spørgsmål.
Og målet og sigtet er fuldstændig, som Dansk Folkeparti har ønsket det, nemlig at vi de steder, hvor det giver sund fornuft, selvfølgelig også skal kunne hæve grænsen til de 90 km/t.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-26:
Mange tak.
Som vi læser forslaget, går det jo på at sætte den generelle hastighedsgrænse på landevejene op til 90 km/t.
Nu kan jeg så forstå på debatten i salen, at der er lidt usikkerhed i forhold til, hvad det egentlig drejer sig om, og hvilke vejstrækninger det drejer sig om.
Som jeg har sagt fra talerstolen her i forbindelse med en anden debat, er vi i Alternativet ikke umiddelbart tilhængere af at sætte hastighedsgrænser op, og det er vi heller ikke i det her tilfælde, men vi er altså heller ikke tilhængere af lavere hastigheder blot for de lavere hastigheders skyld.
Vi har sikkerheden som førsteprioritet.
Det er klart, at hvis der er undersøgelser, der viser, at det på visse typer strækninger og med en ordentlig og fornuftig indsats faktisk kan højne trafiksikkerheden, at man skilter op til 90 km/t., så er vi da også interesserede i det.
Vi lytter gerne til Rådet for Sikker Trafik, og der er også henvist til det, men jeg læser ikke artiklen, der er henvist til, på helt samme måde.
Jeg ser nemlig også sådan på det, at der kan være nogle fordele ved det på en bestemt type strækninger, og det vil vi meget gerne se på.
Men ikke overraskende kan vi, som vi læser forslaget, og som vi mener det foreligger, ikke stemme for det.
Andreas Steenberg (RV), 2016-01-26:
I Radikale Venstre synes vi, at det kan være en god idé at sætte hastigheden op til 90 km/t. på en række landeveje, hovedveje, de veje, som man, når man ser på et krakkort, kender som de her røde, store, tykke veje, hvis man altså også foretager de investeringer, der skal til.
Når man ser på de forsøg, der er lavet, kan man jo også se, at der er sat ekstra autoværn op, der er rumleriller og ekstra skiltning.
Noget af det, der formentlig har givet en effekt – nu skal vi have den endelige rapport – er jo, at man sætter flere skilte op og differentierer hastigheden, at man f.eks. sætter den helt ned til 60 km/t., når der er et kryds, og så igen op til 90 km/t.
Det synes vi godt der kan være ræson i at kigge på, og det har vi også tidligere udtalt til pressen.
Det, som vi har taget til os i den debat, der er kommet derefter, er, at der også er rigtig mange landeveje, hvor det ikke vil give mening, fordi der er stor forskel på landevejene.
Det, som de fleste af os ser for sig, når man siger en landevej, er jo de her statsveje, de gamle hovedveje, der forbinder de større byer, men der er også rigtig mange landeveje, som er sådan nogle, man kan kalde for markveje, som er nogle meget, meget små og smalle veje, og det er faktisk på dem, der er de allerfleste kilometer, når man gør det op i antal kilometer, og der synes vi, det ville være en dårlig idé at sætte hastigheden op til 90 km/t. Så det, som debatten i dag også har bevæget sig hen imod, er, at vi måske gør op med det i loven, at der skal være én hastighed på alle landeveje, men at vi kan gå ind og differentiere hastigheden, sådan at det giver mere mening for bilisten.
Men det kan faktisk også højne trafiksikkerheden, fordi bilisterne så overholder de her forskellige hastigheder, fordi de synes, de giver mening.
Så jeg synes egentlig, det har været en meget positiv debat, og nu har der jo været meget diskussion om, at vi her i Folketinget tit taler os væk fra hinanden, men det lader til, at man godt kan få enderne til at mødes.
Det gælder måske ikke lige det, der er ordlyden i det her beslutningsforslag, men vi kan måske i hvert fald arbejde videre med det her og se, om ikke man kunne lave nogle differentierede hastigheder på landevejene.
Så det er nej til beslutningsforslaget, men ja til den konstruktive dialog, som det ser ud til at vi skal i gang med i udvalget.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-26:
Ja, jeg nåede lige at trykke mig ind, og det var i forhold til hr. Andreas Steenbergs bemærkninger om differentierede hastigheder og forskellige vejtyper.
Men hvis vi gør det, er der så ikke sådan rent pædagogisk en fare for, at man som bilist i virkeligheden får sværere ved at overskue, hvad det er for en vej, man er på?
Det kræver i hvert fald mere skiltning, som ordføreren også siger.
Men er det måske i virkeligheden ikke at foretrække, at der er en ens hastighed på de forskellige vejtyper?
Det er så det helt præcise tal.
Andreas Steenberg (RV), 2016-01-26:
Det er jo et helt centralt spørgsmål, som hr. Henning Hyllested kommer med, og jeg synes jo, vi f.eks. skal prøve at invitere Rådet for Sikker Trafik ind og diskutere det.
De ting, som jeg har læst i forhold til, hvad der sådan er af beviser fra fagkundskaben, viser i hvert fald også, at det på motorveje og de andre steder, hvor man har lavet differentierede hastigheder, har givet meget god mening.
Netop de ting med, at der bliver sat mange skilte op og at hastigheden bliver differentieret, gør jo, at man hele tiden holder øje med, hvordan man kører, i stedet for at man glemmer det.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-26:
Jeg siger det kun, fordi det er min egen oplevelse.
For jeg kører faktisk en gang imellem i bil, i min lille Kia Picanto, og jeg bliver indimellem forvirret over, hvad jeg egentlig må køre på nogle af de der pågældende landeveje.
Altså, var det nu lige en 90-kilometerslandevej?
For der er da måske et skilt henne ved starten, men når man først har kørt en halv time på sådan en landevej, eller hvor længe man nu har kørt der, så kan man have svært ved at huske det, og der er det, der måske sådan rent pædagogisk kan være et problem med at sige – det kan godt være, at det er mig, der har et problem, men jeg tror ikke, jeg er den eneste – hvad der egentlig er for en hastighedsgrænse på den vej, man befinder sig på.
Og der er det måske meget smart, at det på landevejene er 80 km/t. Det er i hvert fald at foretrække for vores vedkommende.
Andreas Steenberg (RV), 2016-01-26:
Jeg synes, det er meget sjovt at høre Enhedslisten og hr. Henning Hyllested sådan gøre reklame for et bilmærke, eller hvad det nu er, det var elegant, og det tror jeg de er glade for hos Kia.
På de steder, hvor man lavet de her forsøg, er det jo i de fleste tilfælde 90 km/t., og så sætter man det ned, når der er et kryds, og der skal vi jo prøve at se den endelige evaluering.
Men min oplevelse er i hvert fald, når jeg har kørt på en af de strækninger – og det har jeg gjort rigtig meget, for det er nemlig hele stykket mellem Viborg og Skive, hvor jeg kommer en del – at det virker udmærket, og oplevelsen hos politiet lokalt er også, at det har virket udmærket.
Så jeg synes, man bør arbejde videre med det, f.eks. også i byområder.
Karsten Hønge (SF), 2016-01-26:
For SF er forslaget måske egentlig ikke helt så tosset, som det sådan lige virker i første omgang, for der vil jo altså være strækninger, hvor forholdene gør det muligt at sætte hastigheden lidt op, og der vil være strækninger, hvor det er bedst, at bilerne kommer til at køre lidt langsommere.
Begge initiativer vil jo føre til en højere trafiksikkerhed, men det overlader vi så i øvrigt trygt til politiet og Vejdirektoratet at vurdere.
Farten dræber, og alt for mange kommer til skade i trafikken.
En generelt højere hastighedsgrænse er SF imod.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Vi kan ikke umiddelbart støtte beslutningsforslaget.
Vi er mere på linje med regeringen og med Venstre, som siger, at vi skal forsøge at lande det her med en betænkning.
Vi er tilhængere af, at vi får højere fartgrænser rundtomkring.
Jeg synes, man skal være ærlig og sige, at der selvfølgelig er en sammenhæng mellem fart og trafikuheld.
Altså, alt andet lige er det sådan, at jo højere fart, jo flere uheld vil der nok være.
Det skal man være ærlig omkring.
Man skal ikke bilde nogen ind, at højere fart i sig selv giver mere trafiksikkerhed.
Men omvendt må man jo også sige, at der altid her er en afvejning, når vi snakker fartgrænser, nemlig at det jo er godt for borgerne og for samfundet, at folk kan komme hurtigere frem, og så skal man afveje det i forhold til sikkerheden.
Der er vores vurdering, at der helt klart er strækninger på landeveje rundtomkring, hvor man godt kan køre hurtigere.
Der findes strækninger i Jylland, hvor man kører fuldstændig ligeud, og hvor der er meget, meget god sigtbarhed.
Der kunne man formentlig godt køre med 120 km/t., uden at der ville være nogen problemer i det.
Det har jeg hørt, vil jeg lige understrege.
Det er naturligvis ikke noget, jeg har gjort.
Men omvendt er der også landeveje, hvor det ville være helt uforsvarligt at køre så stærkt, og formentlig ville ikke mere end 80 km/t. være forsvarligt.
Så vi synes, det er fornuftigt, at man kigger på specifikke strækninger.
Jeg vil meget gerne være med til at hæve hastighedsgrænserne rundtomkring til gavn for borgerne, men det er nok for vidtgående at sige, at det skal være på alle landevejsstrækninger, som der er lagt op til i beslutningsforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-26:
Tak for det.
Jeg vil da godt sige tak for debatten og for de trods alt positive tilsagn, jeg egentlig også forventede, i og med at nogle af de partier, der er til stede her i hvert fald som opposition, syntes, at det var en vanvittig god idé.
Det vil jeg da i hvert fald se frem til.
Jeg takker for den positive tilgang, ikke mindst fra ministeren.
Selv SF var positiv, og det var vel egentlig kun hr. Henning Hyllested, der var en lille smule – eller måske meget – kritisk i forhold til det her, men vi fik dog opklaret, at hr. Henning Hyllested trods alt kører bil.
Så for alligevel at legalisere det en lille smule fra Enhedslistens side fik vi også at vide, at det var en lille bil.
Så er det jo ligesom på plads.
Jeg vil ikke dvæle mere ved det her.
Jeg ser frem til, at vi får en god udvalgsbehandling, og takker for de tilkendegivelser, der er.
Jeg håber selvfølgelig også, at vi kan lande det her i en beretning, for der er ikke noget, der som sådan er til hinder for, at vi kan gøre det her.
Det mener
selv Rådet for Sikker Trafik, og jeg tror, at det var hr. Andreas Steenberg, der ville invitere dem ind til en snak.
De har jo tidligere givet udtryk for, at det her kan der være ganske sund fornuft i på baggrund af den midtvejsevaluering, der har været.
Så tak for debatten, og tak for tilsagnet om, at det her finder vi ud af at få banket på plads til efteråret, og det vil jeg selvfølgelig se frem til sammen med de danske bilister.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Hr. Henning Hyllested sagde, at fart var involveret i omkring halvdelen af alle trafikuheld.
Jeg vil bare høre, om hr. Henning Hyllested ikke kan bekræfte, at fart er involveret i 100 pct. af alle trafikuheld.
Erik Christensen (S), 2016-01-26:
Hvis jeg skal referere fra midtvejsevalueringen i forhold til den artikel, der var i Jyllands-Posten, står der faktisk, at de langsomste bilister ganske vist har sat farten op, men de hurtigste, 15 pct. af bilisterne, kører i dag i gennemsnit 1 km/t. langsommere.
Det betyder rent faktisk, at man kan sige, at dem, der kørte for stærkt, har sat farten ned, og dem, som måske var med til, at trafikken netop ikke har det fornuftige glid, rent faktisk har sat farten op.
Det er jo også en del af hele forklaringen på, at vi får en mindre spredning i hastigheden.
Det er så, hvordan man tyder det.
Langsomste bilister er i min verden ikke dem, der overholder fartbegrænsningerne, det er de bilister, som måske ikke vælger at køre 80 km/t., men kører 70 km/t. eller 75 km/t.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-01-26:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at sige tak til Dansk Folkeparti for det her beslutningsforslag, som Venstre har stor sympati for, ja, faktisk rammes jeg lidt af genkendelsens glæde, når jeg læser forslaget.
Vi deler ønsket om mere logiske fartgrænser, også på landevejene, og det gør vi ud fra visionen »Fart med fornuft« .
90 km/t. på sikre landevejsstrækninger vil styrke samfundets mobilitet.
Desuden – og det er nok så væsentligt – vil en mere logisk og rimelig fartgrænse bidrage til en øget forståelse og respekt for fartgrænser blandt bilisterne.
Det styrker trafikmoralen og dermed også trafiksikkerheden.
Der skal naturligvis tages højde for farlige steder i trafikken, hvor der kan være behov for at fastholde 80 km/t. eller skilte ned til 70 km/t. eller lavere.
Det er én kategori.
En anden kategori, som ordet landevej dækker, er de mange, mange kilometer mindre kommuneveje med smal kørebane og mange sving, nogle kalder dem også for biveje.
Men når vi skal til at lovgive om det her med højere fart, er det selvfølgelig vigtigt, at vi er helt skarpe på og tager højde for den forskel, der er, og derfor har vi bedt Vejdirektoratet kigge nærmere på det.
Det står også klart, at der ved en indførelse af 90 km/t. på landeveje kan være behov for nogle trafiksikkerhedsmæssige kompenserende tiltag nogle steder, og det koster jo penge.
Det gælder f.eks. skilte, autoværn, opfyldning af grøftekanter, og det kan være træfældning af hensyn til overskueligheden m.v.
Disse penge skal vi selvsagt også have fundet, før vi kan bruge dem.
I april 2011 iværksatte vi et treårigt forsøg med 90 km/t. på en række udvalgte landevejsstrækninger, omkring 100 km strækning, så vidt jeg husker, og det har faktisk givet meget lovende resultater.
Det tyder på, at der faktisk er færre, som kører over 100 km/t. på de strækninger, hvor vi hævede fartgrænsen.
Der er også noget, der tyder på, at trafikken er blevet mere glidende, ved at nogle af dem, der kørte meget langsomt, kører lidt hurtigere, så vi får et bedre flow i trafikken, til gavn for sikkerheden.
Som nævnt har Venstre meget stor sympati for dette fornuftige forslag fra Dansk Folkeparti, og vi ser frem til den videre udvalgsbehandling af forslaget, som vi forhåbentlig kan lande med en beretning, der danner rammen om det videre arbejde på tværs af regeringen og partierne med at få indført 90 km/t. på langt flere af vores sikre landevejsstrækninger.
Venstre fastholder således målet om 90 km/t. på sikre landeveje, og vi agter at leve op til vores løfter, i takt med at grundlaget og finansieringen er helt på plads, og derfor må jeg sige, at jeg deler transportministerens forbløffelse over dagens omtale af denne sag i dele af pressen.
Vi fortsætter nemlig fremrykningen i den her sag.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-26:
Tak for det.
Jeg kan da godt bidrage en lille smule til at opklare det, hvis hr. Kristian Pihl Lorentzen undrer sig lidt over pressens tilgang til det her.
Det er jo måske, fordi hr. Kristian Pihl Lorentzen i forrige samling, netop da vi havde et fælles beslutningsforslag om det, blev refereret for, at det her virkelig var et løfte, som de blå partier havde givet hinanden, og det var et håndslag på, at når der nu kom et regeringsskifte, så ville det blive gennemført, og derfor havde jeg det jo simpelt hen sådan, at jeg, da jeg så regeringens lovkatalog, tænkte, at det havde de glemt.
Så det er jo i bund og grund af ren og skær hjælpsomhed, for jeg er da selvfølgelig lidt ked af det, hvis I har glemt det her.
Men jeg kan også forstå, at hr. Kristian Pihl Lorentzen rejser problemet i forhold til det her med begrebet landevej, og det er faktisk taget lige ud af vores fælles beslutningsforslag.
Men jeg vil bare lige spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen om noget.
Hvis der nu sådan er andre ting, vi har håndslag på, kan vi så forvente, at det står ved magt?
For det her gik jo ikke, i hvert fald ikke sådan lige i første omgang.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-01-26:
Det er altid rart at have hjælpsomme venner, og det er jo rigtigt, at det ikke er alt, der er med i lovkataloget i første samling.
Men den her regering har da en plan om at sidde 3-4 år, og så er det jo meget godt at have noget ammunition i kanonen ud over lige det første år.
Så derfor kan det være en god idé at strække det ud, og her er der så et ekstra argument for det.
For ordet landeveje – det er jeg blevet opmærksom på – er vi nødt til at få udboret lidt mere, og så er vi klar til at køre videre med det her.
Og det er jo ikke nogen kritik af Dansk Folkepartis aktuelle forslag, tværtimod, og vi får så de konkrete resultater af de forsøg, vi har gang i.
Det synes jeg faktisk er rigtig godt.
Så Dansk Folkeparti sparker en åben dør ind, og Venstre agter at forfølge det mål, som vi også havde før valget.