Henrik Høegh (V), 2010-03-16:
Der bliver spurgt, om vi har gjort op med os selv, hvad konsekvenserne af den her lov er.
En af de ting, jeg vil påpege, er, at det med hensyn til det, der måtte ligge af økonomiske problemer i erhvervet, hvor de størrelsesøkonomiske fordele ikke har kunnet udnyttes, får den konsekvens, at det vil de kunne med den her lov.
Så bliver der spurgt, hvor grænsen er for de størrelsesøkonomiske fordele.
Ja, det kunne direktøren for Fødevareøkonomisk Institut ikke engang svare konkret på.
Det er meget forskelligt fra produktion til produktion, og det er meget forskelligt fra landmand til landmand, hvor dygtig man er til at engagere gode medarbejdere.
Men vi sikrer os i hvert fald med loven her også, som det klart er blevet fremlagt af direktøren for Fødevareøkonomisk Institut, at der nu bliver mulighed for at udnytte de størrelsesøkonomiske fordele, der måtte være.
En af dem kan være, at man nu kan have nogle besætningsstørrelser uden krav om jord, som gør, at man kan få råd til at finansiere de miljøteknologiske løsninger, som selvfølgelig er en del af fremtidens husdyrproduktion med de krav, der er til belastningen.
Det andet var, om vi nu ikke skulle have et års kommissionsarbejde.
Der synes jeg det er værd at lægge mærke til, at ingen af de eksperter, vi indkaldte til høringen, og vi var trods alt enige om, hvem vi indkaldte, sagde: Det her er et meget stort spørgsmål; det tror vi vi skal have et år til at give jer et ordentligt svar på.
Faktisk havde de alle sammen et svar, både med hensyn til størrelsesøkonomien og til, hvad vi kunne gøre for at videreudvikle underskoven af lokale produktioner, altså produktioner med en lokal afsætning og en lokal historie, hvad jeg synes er lige så vigtigt, og hvad jeg glæder mig over i øvrigt også udvikler sig positivt i øjeblikket.
Jeg vil med hensyn til det med at udsætte det her og tænke sig mere om også sige, at det faktisk er et af de lovforslag, der har været færrest kommentarer til i høringsprocessen.
Der var en kommentar omkring fortrin, den er der taget stilling til, og den er der taget hånd om; ellers var der meget, meget få kommentarer fra de involverede parter og de høringsberettigede.
Det synes jeg dog er værd at bemærke.
Så bliver der snakket om, hvad konsekvenserne af det her er for unge landmænd.
En af de oplagte konsekvenser er i hvert fald, at de unge landmænd, der er rigtig dygtige til at have husdyr og gerne vil koncentrere sig om det, nu får mulighed for det uden at skulle investere i dyr jord, fordi vi fratager det her med harmonikravet; man kan få andre til at løse det for sig med at sprede gyllen på de arealer.
Jeg er bekendt med, at der faktisk er rigtig mange unge, der synes, det er en rigtig god idé, og at de gerne vil starte op sådan.
Så er der også den mulighed, at en ung landmand, når han skal konkurrere med naboen, den etablerede landmand, nu får mulighed for at kigge sig lidt om efter andre finansielle parter end dem, vi har været vant til.
Og det kunne godt være, at netop den unge tænkte lidt mere utraditionelt med hensyn til at få andre investorer ind, som måske dermed kunne være med til at afgive en eventuel jordværdistigning, og som kunne være der, at han kunne få noget langmodig kapital ind.
Så jeg synes, at der for den unge og den nystartede også her er nogle muligheder for den konkurrence, som jeg er enig i at han har med nabolandmanden og den etablerede landmand.
Men det, der for os er det helt overordnede i det her, er, at vi nu har lagt nogle rammer for markedet.
Vi har en meget stor fødevareproduktion i Danmark, som skal konkurrere på det globale marked.
Nu giver vi mulighed for, at man også kan tilpasse sig den konkurrence i lighed med de konkurrenter, man har på det globale marked.
Så jeg synes, at det her forslag peger fremad, mod fremtiden, og at det er med til at pege på løsninger på de udfordringer, som fødevareerhvervet står over for.