runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2008-05-28:
Det er åbenlyst utroligt, at den tidligere socialdemokratisk-radikale regering, som den nuværende velfærdsminister selv var en del af, skal have skylden for alle det her lille lands onder.
Men igen egenindsatsen skulle man måske så prøve at evaluere.
Jeg vil bare sige, at jeg sådan set tror - apropos det med virkeligheden - at det er meget, meget uforståeligt for ganske almindelige mennesker, at velfærdsministeren kan stå og sige, at det bliver meget bedre næste år.
På Politikens hjemmeside er der lige nu en artikel om forholdene på visse skoler, hvor overskriften er: »Det er svært at lære noget i en svinesti«.
Er det udtryk for, at mulighederne for at undervise børnene bliver bedre?
Er det udtryk for, at muligheden for at udvikle den offentlige service bliver bedre, når regeringen nu selv har sagt, at det offentlige forbrug falder næste år?
Altså, mulighederne for at investere og forbruge offentligt falder næste år.
Kunne vi ikke få velfærdsministerens kommentar til, hvor det er, der skal spares, når nu udgangspunktet for kommuneforhandlingerne er den aftale, regeringen lavede med kommunerne og ikke de kommunale budgetter - og velfærdsministeren altså siger, at forskellen mellem aftalen og budgetterne er 1 mia. kr., eller at der skal spares 1 mia. kr.?
Karen Jespersen (V), 2008-05-28:
Det ene, jeg kan sige til det første, der blev sagt, er jo, at vi stadig væk har den her diskussion af den økonomiske politik som helhed til gode.
For det er jo ingen kunst bare at bruge flere penge med det resultat, at løninflationen stiger, så vi får øget arbejdsløshed.
Det er jo noget, som vi ved sker.
Det lærte vi jo også i 1980'erne, og det blev en ren katastrofe med en øget arbejdsløshed, vi måtte trækkes med i årevis.
Så det er jo en bunden opgave at sikre, at det her sker på en måde, så vi har en samlet økonomisk politik, der ikke øger løninflationen.
Det andet jeg kan sige, når folkeskolen bliver nævnt af både hr. Morten Bødskov og hr. Rasmus Prehn, er, at hvis man f.eks. tager AKF's undersøgelse om folkeskolen fra 2004, så er der bare nogle enorme potentialer for at udnytte de penge bedre og få mere undervisning for pengene.
Der foregår utrolig mange ting, som gør, at undervisningen bliver meget ineffektiv.
Så den dér melodi, at alt kan løses bare ved at sende flere penge, tror jeg altså ikke på.
Og det troede jeg egentlig heller ikke, at Socialdemokratiet troede på.
Morten Bødskov (S), 2008-05-28:
Vores holdning har altid været - og det går jeg ud fra at den nuværende velfærdsminister har hørt før - at de effektiviseringer, der findes, selvfølgelig skal bruges.
Det giver sig selv.
Men til det billede hører også, at man skal fortælle sandheden.
Når man - apropos - står og taler om folkeskolen og nævner, at der er ganske mange muligheder for at videreudvikle velfærden dér, og at der næste år generelt er mange muligheder for at gøre det meget bedre, fordi der er flere penge, hvordan harmonerer det så med, at det offentlige forbrug falder næste år?
Hvordan harmonerer det med, at de offentlige investeringer i folkeskolen - det er meget pudsigt, at velfærdsministeren nævnte folkeskolen - er faldet under den her regering, og at der nu cirkulerer artikler og en reportage om en dansk skole på et stort dansk dagblad, hvor der står: »Det er svært at lære noget i en svinesti«?
Jeg tror simpelt hen, at utrolig mange mennesker har meget, meget svært ved at se sammenhængen mellem det, regeringen lovede før valget, og det, som velfærdsministeren nu står og siger sagtens kan lade sig gøre.
Karen Jespersen (V), 2008-05-28:
Nu er anlægsbudgetterne i kommunerne i 2008 jo historisk høje, nemlig på 17 mia. kr., og det er et udtryk for, at der en stigning også i investeringerne ude i kommunerne.
Jeg er ikke klar over, hvad det lige er for nogle ting, hr. Morten Bødskov peger på, men der er jo helt klart et langt højere niveau i år end tidligere; anlægsniveauet er historisk højt.
Der er så et ønske om, at niveauet skal være endnu højere ude i kommunerne, men igen skal vi jo se på, hvilke konsekvenser det får i en situation med arbejdskraftmangel, og det, jeg mangler Socialdemokratiets svar på, er, hvordan man vil håndtere ønsket om at forbedre den offentlige service i en situation med arbejdskraftmangel.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-28:
Jeg synes jo sådan set, at vi igen og igen har svaret på det spørgsmål, som velfærdsministeren slutter af med at stille.
Det handler om at være fuldstændig åbne og ærlige og sige, som vi sagde ved sidste folketingsvalg, nemlig at der ikke er råd til både skattelettelser og velfærd; man må prioritere.
Vi vælger velfærd.
Hvis man vælger velfærd, kan man også lave en realistisk aftale med kommunerne, der sikrer, at man ikke skal ud og skære i noget så vigtigt som vores børns fremtid og vores børns uddannelse.
Men det, vi ser regeringen gøre, og det, vi har fået understreget meget tydeligt i dag - både i vores debat med finansministeren og nu også med velfærdsministeren - er, at regeringen lovede, at man skulle have et løft i den offentlige sektor, men i stedet får man besparelser; regeringen lovede, at der skulle investeres i skolerenoveringer, i rene skoletoiletter, som statsministeren har stået vist billeder af, og nu får man det modsatte.
Det er svært at lære noget, når man går i skole i en svinesti, som det bliver sagt i en af aviserne i dag.
Svaret fra ministeren er så, at man må administrere noget bedre.
Jeg skal lige høre, hvad det er for et godt råd, velfærdsministeren har til borgmesteren i Jammerbugt Kommune.
Det er jo altså en Venstrekommune - det er Venstreborgmesteren Mogens Gade.
Hvad er det, han har administreret forkert, siden der skal spares på folkeskolen?
Karen Jespersen (V), 2008-05-28:
Nu er der jo altså sket et løft både i den offentlige sektor og i anlægsinvesteringerne, og de midler, der er stillet i udsigt til at renovere bl.a. skolerne er der, inden for denne her regerings periode.
Men vi er jo nødt til hele tiden at se det i relation til, at vi ikke går ind og laver noget, der øger løninflationen og dermed betyder øget arbejdsløshed.
Det er jo et grundvilkår, vi er nødt til at forholde os til.
Jeg mener så, at der inden for de rammer ydermere er mulighed for at bruge de penge, der er, mere effektivt.
Jeg kender ikke i Jammerbugt Kommunes økonomi, men jeg kan se, at der som helhed er nogle muligheder for at effektivisere.
Noget af det, jeg mener vi skal til at se på - og det kan vi forhåbentlig gøre i fællesskab - er, hvordan man laver nogle rammer for kommunerne, der gør, at de udnytter pengene mere effektivt, end det sker i dag.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-28:
Som ansvarlig for socialt udsatte børn og unge, hvad vil ministeren personligt gøre for at sikre, at alle familier på starthjælp får mulighed for at give deres børn 3 måltider sund mad om dagen og den medicin de har brug for således at familiernes fattigdom ikke kommer til at ramme børnene, så de bliver ude af stand til at udnytte samfundets muligheder og skabe sig en god tilværelse med ansvar for deres eget liv?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren vil gerne høre, hvordan ministeren vil leve op til sit personlige ansvar for dette område.
Dagbladet information omtalte onsdag den 21. maj en familie på starthjælp og viser, hvor svært det kan være at få budgettet til at hænge sammen med de høje fødevarepriser.
Beskæftigelsesministerens svar på udvalgsspørgsmål 312 i Socialudvalget viser, at der primo 2008 er ca. 3.600 børn, som lever i familier, som modtager starthjælp.
En undersøgelse af fattige i København viser, at mange familier oplever, at de nogle gange af økonomiske hensyn må fravælge f.eks. 3 måltider mad om dagen eller lægeordineret medicin.
Det er således tydeligt, at den lave starthjælpstakst betyder, at en stor gruppe børn rammes af fattigdommen ved f.eks. ikke at få den sunde mad eller medicin, som de har behov for.
Karen Jespersen (V), 2008-05-28:
Spørgsmålet handler om, hvad jeg kan gøre for børnefamilier eller gøre for børn, der vokser op i familier, hvor forældrene lever af starthjælp.
Det initiativ, jeg umiddelbart arbejder på, er et tilbud om, at der skal serveres mad i daginstitutioner, og at forældre med lav indkomst, som f.eks. starthjælpen jo er, der har friplads, også får gratis mad i daginstitutioner, altså i vuggestuer og børnehaver.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-28:
Vi kunne forleden på forsiden af Information se, at en familie på starthjælp med otte børn ikke havde råd til tre måltider mad.
Vi kunne også læse, at der var råd til, at de kunne købe et stykke frugt en gang om ugen pr. barn.
Det er dagens rige Danmark, hvor der samtidig er mulighed for, at de rige kan få 30 mia. kr. i skattelettelser.
Det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt.
Jeg ved også godt, at regeringen lige har præsenteret en »mit ansvar«-kampagne, hvor man opfordrer danskerne til at tage personligt ansvar.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre velfærdsministeren, om velfærdsministeren selv føler et personligt ansvar, i forhold til at vi i dagens rige Danmark har børn, som er ramt af den her fattigdom; forældrene har ikke mulighed for at købe tre måltider mad, og de er nødt til at få D-vitamin, fordi de har D-vitamin-mangel, men der er heller ikke råd til at købe D-vitamin.
Det vil jeg rigtig gerne lige høre ministerens kommentar til: Føler ministeren, at hun selv har et ansvar for at løse det her problem?
Per Clausen (EL), 2008-05-28:
Er ministeren enig med arbejdsmarkedsforskeren Flemming Ibsen i, at det er regeringen, som er den reelle arbejdsgiver for regionernes ansatte?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-28:
Jeg mener sådan set, at jeg har gjort alt det, man kan gøre, for at komme til bunds i sagen.
Mit politiske liv falder jo sikkert i mange dele, men i relation til det her i hvert fald i to hoveddele: min amtsborgmestertid og min ministertid.
I forhold til min ministertid har jeg af egen drift bedt om, at alle udgifter afholdt i relation til mig i min ministertid blev gennemgået med henblik på at afveje dem i forhold til sædvanlig praksis og sædvane ud fra en betragtning om, at hvis omkostningerne er private, skal de afholdes privat, og hvis de er partimæssige, skal de afholdes af partiet.
Det har givet anledning til en mindre tilbagebetaling på 642,50 kr.
I forhold til min amtsborgmestertid er der jo indgivet en konkret klage ved statsamtet, som har kompetence til at tage sig af den sag, og som vurderer, at der ikke er grundlag for at rejse en sag.
Det er så langt til bunds, man kan komme i det her.
Det er klart, at hvis jeg havde været mere påpasselig i situationen, så ville hvert enkelt bilag - også selv om det i dag står tilbage løsrevet fra kalender og al mulig anden dokumentation, der for længst er makuleret - kunne tegne et billede af, at udgifterne selvfølgelig er afholdt korrekt i overensstemmelse med reglerne og i forbindelse med politisk arbejde.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-28:
Det pres, som ministeren siger at der er, består jo i - som han også har oplyst i et svar til mig - at der bliver 900 flere fuldtidsledige som følge af, at man laver en opstramning af reglerne for de supplerende dagpenge.
Så ved jeg godt, at ministerens håb er, at de kan få et fuldtidsjob, men det er jo ikke sikkert, hvilket ministeren selv er inde på, at den ligning går op.
Jeg tror, at det, der vil ske, og det har jeg også sagt tidligere, er, at lønmodtagerne vil sige, at hvis en arbejdsgiver vil ansætte noget arbejdskraft, skal det være i hele uger i stedet for som nu, hvor man møder onsdag middag og er meget, meget fleksibel, alt efter om der er fisk at forarbejde, eller der ikke er.
Den fleksibilitet er nu brudt.
Nu vil man fremover arbejde hele uger, for ministeren laver et system, hvor det er sådan, at hvis der bare er en eneste times ledighed i 1 uge, så tæller det som 1 uge af de 30 uger inden for 2 år, og dermed slutter festen for modtagerne af supplerende dagpenge.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-28:
Jeg har heldigvis ikke sådan et pessimistisk syn på mulighederne for at sikre folk fuldtidsbeskæftigelse, som hr. Bjarne Laustsen har.
Og jeg kan ikke se nogen grund til, at man ikke også skulle kunne indrette sig på, at man kan få supplerende dagpenge i 30 uger inden for en 104-ugers-periode.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-28:
Jo, men det, der er sket siden 1980'erne, hvor vi fik G-dage og sådan noget, er, at fiskeindustrien og en lang række andre grupper har været inde og lave nogle tiltag.
Det er jo også derfor, at spørgsmålet er om, at der i forhold til det, ministeren tidligere har sagt, faktisk er det fald, som han efterlyser.
Derfor er der i dag ikke noget grundlag for at gribe ind i de supplerende dagpenge for den gruppe, det handler om, hvor arbejdsgiveren har ret til at sende dem hjem.
Det er folk, der har et arbejde.
I mere end 35 år har kvinder arbejdet i fiskeindustrien og stået til rådighed fra morgen til aften for at kunne bearbejde de fisk.
Det vil ministeren lave om på nu.
Han siger: Nu kan I bare gå hjem og være fuldtidsledige i stedet for.
Det er det vi synes er tudetosset.
Og derfor er der den forskel i opfattelsen af, hvad indgrebet betyder.
Sagen er jo den, at der er 22.000 mennesker, der ville blive ramt, hvis loven var gældende i dag - heraf 16.000 kvinder.
Vi ved, hvor de primært bor henne; de bor i udkantsområderne.
Og det kan ikke undgås, at de bliver ramt, og at vi får 900 flere fuldtidsledige.
Det synes jeg er synd og skam, vil jeg sige til ministeren.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-28:
Man kan jo nok ikke stille spørgsmål den modsatte vej - det går jeg ud fra, hr. formand - men det gør det jo lidt ensidigt, at hr. Bjarne Laustsen bare kan slynge nogle ting ud.
For spørgsmålet tilbage til hr. Bjarne Laustsen er jo: Mener hr. Bjarne Laustsen, at danske virksomheder i dag har indrettet sig mest hensigtsmæssigt med hensyn til planlægningen af arbejde, sådan at man ikke kan opnå videre fremskridt?
Det gælder inden for hjemmeplejen, hvor folk får lidt timer om morgenen og lidt timer om aftenen, og så bliver de sendt hjem.
Men der har hr. Bjarne Laustsen altså åbenbart den opfattelse, at tingene har nået deres idealtilstand.
Da må jeg så sige, at jeg ikke deler den opfattelse.
Jeg synes, at der hele tiden skal være et pres på, at vi opnår en arbejdstidstilrettelæggelse, der gør, at de mennesker, der ønsker og har brug for fuldtidsbeskæftigelse, så også får fuldtidsbeskæftigelse.
Morten Bødskov (S), 2008-05-28:
Mener ministeren, at kommunernes økonomiske situation giver muligheder for at indfri regeringens løfter om en såkaldt kvalitetsreform og »det 21. århundredes velfærdsmodel«?
Det var jo i sandhed ikke et overraskende svar, og jeg kan se på finansministeren, at det er finansministeren også enig i.
Men det må da være lidt underligt at være Venstrefinansminister, når man i dagens Berlingske Tidende kan se, at en stor del af Venstres egne borgmestre ikke er enige i, at kommunernes økonomi i øjeblikket er sådan, at man kan leve op til de mange store løfter, regeringen har givet om den såkaldte kvalitetsreform, og ideen om, at man nu skulle udvikle det 21. århundredes velfærdsmodel, som statsministeren har sagt.
Der er jo ingen tvivl om, at der har været givet ufattelig mange løfter fra denne regerings side, og centralt i de løfter er jo spørgsmålet om den såkaldte kvalitetsfond.
Man har lovet danskerne et megaløft, som den tidligere finansminister kom til at sige, af de offentlige investeringer, og fra præsentationen af kvalitetsreformen er statsministeren på forsiden af gårsdagens Information citeret for at sige, at vi ikke kan byde vores børn, at de skal gå i nedslidte skoler med utidssvarende klasselokaler, dårligt indeklima og uhumske toiletter.
For nu at feje al diskussion om de her 50 mia. kr. af banen er mit spørgsmål bare: Hvad er det for nogle?
Er der tale om et megaløft af de offentlige investeringer, som den tidligere finansminister hr. Thor Pedersen har sagt?
Er der tale om, at de i den nuværende situation er et reelt løft, særlig når vi ser på det, der sker i 2009 med kommunernes muligheder for at løfte de offentlige investeringer?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-28:
Jamen jeg er da glad for, at hr. Morten Bødskov ikke fandt mit ærlige og korrekte svar overraskende.
Jeg synes måske heller ikke, der er noget overraskende i, at lige præcis nu, hvor regeringen har indledt forhandlinger med Kommunernes Landsforening, oplever vi, at man nærmer sig forhandlingsbordet lidt med hvert sit udgangspunkt.
Det ville jo være en absolut undtagelse - og det tror jeg gælder til alle tider under alle regeringer - hvis det var sådan, at kommunerne og regeringen havde lige præcis det samme livssyn, inden forhandlingerne gik i gang.
Hvilket tillægsord hr. Morten Bødskov vil bruge i forhold til 50 mia. kr., afhænger jo lidt af temperamentet.
I min optik er 50 mia. kr., som er målrettet investeringer i den offentlige sektor over en 10-årig periode, altså rigtig mange penge, og det er sådan, det forholder sig.
I øvrigt vil jeg gerne takke hr. Morten Bødskov for den udmærkede gennemgang af mit partis og regeringens tilgang til de her spørgsmål.
Jeg kan bekræfte, at det er vores tilgang, og jeg kan også bekræfte, at de løfter, vi har afgivet, agter vi at leve op til.
Morten Bødskov (S), 2008-05-28:
Vi må altså forstå den nuværende finansminister sådan, at den tidligere finansminister tog munden lidt for fuld, da han udtalte, at der er tale om et megaløft af investeringerne i den offentlige sektor med de 50 mia. kr.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-05-28:
Jamen jeg synes godt, man kan bruge betegnelsen mega om 50 mia. kr.
Det er altså megamange penge, det er reelt mange penge, og det er der også brug for.
Baggrunden for regeringens kvalitetsreformsarbejde er jo en erkendelse af, at der på en række områder er brug for en målrettet, flerårig investeringsstrategi, der løfter bygningsmassen op.
Det gælder i forhold til sundhedsområdet, hvor det er regeringens intention at tilføre halvdelen af de 50 mia. kr., altså 25 mia. kr., over en 10-årig periode, og det er realiteten i forhold til det kommunale område, hvor det er regeringens intention at tilføre 22 mia. kr. over en 10-årig periode, idet de sidste 3 mia. kr. fra kvalitetsfonden, der opbygges over 10 år, snøres af og bruges til en fond, der skal investere i arbejdskraftbesparende teknologi for at løse det, der er den store udfordring og bliver en stadig større udfordring, nemlig at vi kommer til at mangle hænder i den offentlige sektor og derfor skal bestræbe os på at indrette os på en smartere måde, så hænderne kommer til at række længere.
Det er de løfter, regeringen har givet, og dem agter vi at indfri.
Præcis hvordan og i hvilken afvejning er det, vi nu drøfter, bl.a. med kommunerne i de kommuneøkonomiforhandlinger, der startede i går.
Tak for det.
For så vidt kan jeg jo svare ganske kort med et ja, fordi jeg mener, kommunerne har rigtig gode muligheder for at sikre en fortsat udvikling af den offentlige sektor med høj kvalitet i de offentlige serviceydelser.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-28:
Vi er langtfra i den modsatte situation nu, vil jeg svare hr. Bjarne Laustsen.
Der er mangel på arbejdskraft; der er mennesker, der står til rådighed fuldtids for arbejdsmarkedet, og som ønsker fuldtidsbeskæftigelse.
Og der er der to ting at sige: Den ene ting er, at vi anerkender, at man i nogle situationer har brug for at kunne hjemsende folk på supplerende dagpenge, men vi ønsker ikke at have et system, hvor man permanent kan indrette sig på en kombination af løn og supplerende dagpenge. For det andet tror jeg, at det pres, der skal være på arbejdsgiverne, også skal komme via nogle regelændringer på det her område, for hvis vi lod reglerne være, som de er, ville der ikke hvile noget pres på virksomhederne til at organisere og tilrettelægge arbejdet sådan, at det ikke var nødvendigt at sende folk hjem i mere end 30 uger inden for en 104-ugers-periode.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-28:
Hvis beskæftigelsesministeren ville lægge den der meget vanlige retorik fra sig et kort øjeblik: Det afhænger jo også meget af, hvordan folk er blevet spurgt om den slags ting.
Næ, det, som jeg var interesseret i i den her sag, var, at da vi havde spurgt, hvordan det så ud - hvor mange der var på supplerende dagpenge så oplyste ministeren helt tilfældigt året 2006.
Jeg kan jo huske fra forhandlingerne, at man der sagde, at grunden til, at man ville ind og kigge på det her, var, at der ikke havde været det samme fald i antallet af modtagere af supplerende dagpenge som i antallet af fuldtidsledige dagpengemodtagere.
Det kunne man jo godt se var rigtigt.
Jeg tror - og det kan ministeren måske bekræfte - at der faktisk er tale om et fald på 36 pct.
Det er utrolig markant i modsætning til det, ministeren havde oplyst forligspartierne om, og i forhold til at man i Arbejdsmarkedsudvalget skulle spørge om, hvordan tallene var i 2007.
Derfor virker det da, som om udviklingen går i den rigtige retning -
det må ministeren da også indrømme.
Så siger ministeren: Ja, men der er noget med de offentlige arbejdsgivere, og man skal styrke incitamenterne.
Jo, det er klart, at hvis man kan få et fuldtidsjob, er det jo fint.
Men der er jo ingen krav i reglerne for de supplerende dagpenge, der får de private arbejdsgivere til at udbyde fuldtidsjob.
Det er jo det, der er problemet her.
Der er jo masser af dem, der har både fire og fem job, der så stadig væk alligevel i nogle situationer er nødt til at få supplerende dagpenge.
Der siger ministeren så, at de kun kan få det i 30 uger modsat i dag, hvor det er 52 uger.
Tallene går i den rigtige retning, og derfor kan det vise sig - og nu har regeringen jo selv meldt ud, at der bliver 30.000 flere ledige i 2010, tror jeg det er - at vi er inde i den modsatte situation nu.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-28:
Jeg må indrømme, at det hr. Morten Østergaard siger, deler jeg fuldstændig.
Det er selvfølgelig meningsløst, hvis man ikke kan få målt kompetencerne.
På den anden side må jeg sige, at min erfaring med mange af kompetencerne jo er, at det lyder så godt, når vi hører i tv, at taxachauffører, der er ingeniører, ikke kan bruge deres uddannelse som ingeniører, men mange gange viser det sig altså, at vejen til at få kompetencerne overført kræver ganske meget efteruddannelse, og det er heller ikke alle, der er villige til at tage det.
Det er heller ikke alle kommuner, der har været lige vakse til det, og en af de ting, som jeg vil koncentrere mig meget om nu her i sommer, er bl.a. at banke kommunerne oven i hovedet, for de har mange muligheder inden for tilskudsordningerne for netop at hjælpe med efteruddannelse.
Jeg kender adskillige eksempler efter at have talt med forskellige erhvervsdrivende.
Så det er meget forskelligt fra kommune til kommune, og vi vil selvfølgelig forsøge at rejse rundt og fortælle om de bedste eksempler, for hvis alle kommuner var som de bedste, var der flere tusinde ekstra i arbejde allerede nu.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-28:
Vil ministeren tage initiativ til at ændre grundlaget for den lavere modregning, når man arbejder i den fleksible efterløn, således at det er uden betydning, om man arbejder hele ugen eller deler den mellem 3 dages arbejde og 2 dages efterløn?