René Christensen (DF), 2010-01-21:
Det handler om forslag til lov om ændring af lov om dyrlæger og lov om hold af dyr.
Regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre har indgået en aftale og et forlig på veterinærområdet, og forliget indebærer bl.a., at der skal indføres obligatoriske sundhedsrådgivningsaftaler for større svine- og kvægbesætninger.
Det ser vi som en forebyggende indsats.
Der er ligeledes indbygget en motivationsfaktor og en fleksibilitet i sundhedsrådgivningen, så både gode og mindre gode landmandspraksisser afspejles i den konkrete udformning af sundhedsrådgivningen.
Det vil komme til udtryk i antallet af besøg.
Det skal dog siges, at udgangspunktet er, at de danske landmænd er gode landmænd, hvilket jo også tydeligt fremgår i diverse analyser og målinger, men dansk landbrug kan selvfølgelig på nogle punkter forbedres.
Antibiotika i landbruget er en parameter, som vi politisk altid har haft og skal have fokus på i forhold til risikoen for resistens hos mennesker, men det er også et udtryk for og et billede på, hvordan sundheden er i landbrugets dyrebestand.
Der har desværre været en uheldig udvikling i mængden af brug af antibiotika i landbruget.
Der har således været en stigning på op mod 32 pct. over en 10-års-periode.
Der er således totalt til alle dyr i Danmark brugt 123 t antibiotika, hvilket er ret meget.
Der er dog i Holland brugt 590 t.
Så kunne man tro, at det mere handler om antallet af dyr end om, hvordan det hænger sammen, men det gør det ikke.
Danmark ligger pænt i statistikken, men det ændrer ikke ved, at der har været en stor stigning, som vi politisk og praktisk skal tage alvorligt.
Vi mener faktisk, at netop den her lovgivning kan bidrage til at knække kurven på dette område.
Med forslaget her får vi faktisk fat i op til 80 pct. af de danske landbrugsdyr.
Hvilke økonomiske konsekvenser har det her forslag så for landmanden?
Jeg skal her kort læse op fra forslaget: »Forslaget om at indføre obligatoriske sundhedsrådgivningsaftaler i større svine- og kvægbesætninger skønnes samlet set at ville medføre en betydelig besparelse for erhvervslivet.
Den nærmere udmøntning af konceptet vil ske ved udfærdigelsen af de forudsatte administrative forskrifter på området.«
Der er selvfølgelig tænkt på, at der bliver færre dyrlægebesøg med tilkaldegebyr og andet til følge.
Vi vil selvfølgelig følge lovgivningen nøje og netop se på det ud fra den situation, som landbruget netop nu er i.
Der vil ligeledes årligt komme en statusrapport, som jeg selvfølgelig forventer vil blive grundigt efterset i forligskredsen.
Der er også lagt op til, at landbrug med mindre svine- og kvægbesætninger kan tilmelde sig ordningen på frivillig basis.
Der bliver nu også mulighed for, at de landmænd, der er uddannet til at inseminere, også kan behandle med børstave i forbindelse med livmoderbetændelse.
Der er samtidig lagt op til en lempelse af optegnelsen over anvendelsen af lægemidler, hvilket selvfølgelig ser ud til at være en afbureaukratisering.
Jeg vil dog sige, at jeg har spørgsmål til det, som jeg vil stille i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Da ordningen kun omfatter svin og kvæg, ser vi meget frem til de kontroller og den evaluering af minkområdet, som jo også omfatter forholdsvis mange dyr, der kommer i løbet af i år.
Men det er jo sådan set en anden sag.
Til sidst vil jeg blot indskyde en bemærkning om, at det desværre er blevet kutyme, at der i rigtig mange af de lovforslag, der kommer, står, at ministeren får en bemyndigelse eller kan fremsætte regler.
Det er selvfølgelig ud fra den opfattelse, at der hurtigt kan træffes beslutninger, men vi mener faktisk også, at det er at fratage Folketinget beslutningskompetence.
Med de her bemærkninger ser vi fra Dansk Folkepartis side frem til udvalgsarbejdet.