runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Hansen (S), 2007-02-01:
Ja, det er da rigtigt, at det er kommunalbestyrelsernes ansvar at tage hånd om personalet.
Men regeringen og regeringspartierne kan jo ikke løbe fra deres samlede ansvar for, at processen burde have været tilrettelagt på en sådan måde, at personalet i hvert fald var blevet skånet i langt højere grad, end det er sket indtil nu.
Det handler jo ikke bare om at skåne personalet, det handler jo også om, at personalet skal kunne udføre det arbejde, det er sat til at udføre.
Jeg efterlyser stadig at høre fra Venstres ordfører, hvad det præcis er for nogle ting, man vil sætte i værk, så den offentlige sektor kan komme på omgangshøjde med det, den var før kommunalreformen, så kvaliteten af ydelserne kan blive sikret.
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Jo, og jeg er også helt opmærksom på, at langt de fleste steder har man netop brugt hele sidste år til forberedelse og indkøring af de samlede dagsordener, som fru Lene Hansen også nævner nogle af punkterne fra
Lige nu er vi en måned inde i året, og der kan være nogle opstartdrillerier, man skal have på plads; det anerkender jeg også fuldt ud.
Men de lidt tungere punkter, som spørgeren nævner – stresshåndtering, planlægning og den slags ting – det er det, som de nye kommunalbestyrelser nu har et langs stærkere fokus på og et langt stærkere grundlag for at kunne tage hånd om.
Lene Hansen (S), 2007-02-01:
Jeg har også undret mig over Venstres retorik.
Når man læser redegørelsen, skal man jo lede forgæves efter bare den mindste antydning af, at der kunne være problemer forbundet med kommunalreformen, og nu hører jeg Venstres ordfører male endnu et rosenrødt billede.
Anerkender ordføreren slet ikke, at der er problemer, som man bør være opmærksom på, og som man bør tage op, især i forbindelse med det, fru Anne Baastrup nævnte, nemlig personalets nedslidningsgrad og stressgrad?
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Angående flytningen flyttede nogle kommuner før jul og fik tingene på plads, så medarbejderne var klar til at gå i gang med opgaverne, når de mødte efter nytår, og andre steder skulle man først i gang med at flytte efter nytår, men det er et lokalt valg.
Så kan man godt have tabt en uge eller to, og det er også derfor, vi har meldt ud til borgerne: Hav lige lidt tålmodighed den første måneds tid, indtil tingene er faldet på plads, så medarbejderne bliver helt klar over, hvad deres fremtidige opgaver bliver.
Jeg har forståelse for, at nogle få kan være i en lille stresssituation og ikke er klar over, hvad opgaverne bliver, indtil det er fuldstændig klarlagt, men det tror jeg på det bliver nu i løbet af foråret.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-02-01:
Først vil jeg spørge hr. Erling Bonnesen til en kvalitetsrettighed, nemlig om man vil finde sig i liggedage for de ældre på plejehjemmene, og om man vil finde sig i lukkedage i børneinstitutionerne for de folk, som skal på arbejde.
Er der her tale om nogen urimelige krav?
Så vil jeg også gerne stille hr. Erling Bonnesen et spørgsmål i forbindelse med den retorik, han bruger, når han, godt og vel en måned efter at den nye kommunalreform er trådt i kraft, står og taler om, hvordan den virker med hensyn til tilfredsheden hos medarbejderne og hos dem, der er ydelsesmodtagere.
Er det ikke et for spinkelt grundlag at bruge som forsvar i forbindelse med de problemer, som vi jo sådan set kan se der er forskellige steder i den måde, som man faktisk har brugt udligningsreformen på?
Jens Vibjerg (V), 2007-02-01:
Det blev i hvert fald ikke klarere, hvad Socialdemokraterne vil.
Altså, hvis man vil give regionerne større indflydelse, må man jo altså tage det fra kommunerne i den terminologi her, og så hænger det jo ikke sammen med det, hr. Ole Stavad sagde tidligere, om, at man overhovedet ikke vil pille ved kommunerne.
Så jeg synes, at man – og det gælder jo ikke bare salen her, men også dem, der lytter med uden for det her hus – må stå i en noget forvirret situation med hensyn til, hvad det er, Socialdemokraterne vil, men når det også er klart for Socialdemokraterne, at sådan er det, og man derfor har nedsat et udvalg, der skal prøve på et tidspunkt at komme med noget, så er der selvfølgelig håb på et eller andet tidspunkt.
Det kan være, at man har nogle bud, når vi nærmer os valget.
Men røgsløret er i hvert fald lagt ud.
Ole Glahn (RV), 2007-02-01:
Jeg er meget enig med hr. Poul Nødgaard i, at medarbejderne har gjort en fantastisk indsats i forbindelse med indførelsen af kommunalreformen, både ude i kommunerne og i regionerne.
Jeg er også enig med hr. Poul Nødgaard i, at det er meget vigtigt, at de også får en grad af arbejdsro, for det betyder, at de kan udføre opgaverne bedst muligt over for borgerne, og det er jo det, det hele handler om.
Så vil jeg på den baggrund gerne spørge, om hr. Poul Nødgaard mener, at det er med til at fremme medarbejdernes og borgernes sikkerhed, at der hænger en økse over kommunerne i form af, at finansministeren har sagt, at hvis udgifterne i 2006 bliver højere end et bestemt niveau, som skulle være aftalt, forbeholder finansministeren sig ret til at trække de nye kommuner i bloktilskuddet.
Mener hr. Poul Nødgaard, at det er en økonomisk fornuftig konsekvens af indførelsen af kommunalreformen?
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Jeg tror, alle gerne vil have mest muligt for pengene, og hvis der lige præcis på det punkt skulle være anledning til at nyvurdere situationen, tror jeg igen, at der er åbenhed for diskussioner om det.
Men man skal bare holde fast i det fokus, at vi skal have mest muligt for pengene.
Det er sådan set indspillet til dagsordenen.
Det har jo netop vist sig historisk, at det fik man ikke i alle situationer, og derfor var vi nødt til at gennemføre et vist sådan – kan vi så kalde det – venligt skulderklap, så man fik konkurrenceudsat tingene.
Nu er der gået noget tid med det, og så er det måske meget passende, at man i forbindelse med kvalitetsreformen netop får det taget op til en ny vurdering, hvordan det så er gået indtil nu, og om der er basis for at foretage en justering af det.
Det kunne være meget passende at få det vendt en gang, men det er vigtigt at holde fast i det fokus, at vi skal have mest muligt for pengene.
Anne Baastrup (SF), 2007-02-01:
Nu kan jeg forstå, at hr. Erling Bonnesen lægger meget vægt på, at man skal være præcis, og det er jeg enig i.
Der er andre, der ikke har været det.
For de kommuner, der ikke har været det, eksempelvis Odense, handler det jo om, at man i forbindelse med udligningsreformen fik en pose penge.
Men der skal vi jo også huske på, at 20 pct. af de penge gik til kommunens drift.
Resten gik til skattelettelser.
Og det er jo regeringens politik, at kan man smutte en skattelettelse igennem et sted, så foretrækker man det frem for – undskyld mig, jeg kan godt være lidt direkte – at sikre, at der rent faktisk er hænder nok til, at personalet kan håndtere de arbejdsopgaver, de stilles over for, og det er problemet.
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Igen må jeg tilbagevise ordførerens konklusioner om, at vi ikke tager tingene alvorligt.
Jeg siger: Lige tværtimod, i Venstre tager vi jo netop også stressproblematikken alvorligt med de tiltag, der allerede er sat i værk; det er hermed så gentaget.
Men det er jo sådan ved at være lidt kendetegnende, så sagen her om stress er måske netop et meget godt billede på det, nemlig at man er nødt til at overdrive og overfortolke, også i relation til økonomi.
Man bliver f.eks. ved med at snakke nedskæringer i forhold til andre.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at vi har danmarkshistoriens største budgetter på det kommunale område netop nu?
Anne Baastrup (SF), 2007-02-01:
For hvis hr. Erling Bonnesen mener, at stressniveauet er faldet i kommunerne på nuværende tidspunkt, må jeg sige: O.k., så tager vi simpelt hen en debat i de fynske kommuner om lige præcis det.
fTTM050.fm Page 3691 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
Men det, jeg bare synes er interessant, er, at hr. Erling Bonnesen, som repræsentant for Venstre, et regeringsbærende parti, og som tidligere formand for Arbejdsmarkedsudvalget ikke har støttet det, når Hillerød Arbejdsskadeklinik netop ønskede at få en analyse af, hvad konsekvenserne af kommunalreformen er for stressudviklingen hos personalet.
Man søgte sundhedsministeren, man søgte beskæftigelsesministeren, og der var afslag alle steder.
Der synes jeg, at hr. Erling Bonnesen kunne bruge den magt, man jo har med alle de kasketter, og så støtte en sådan ansøgning, for så kunne vi dog have fået dokumenteret sort på hvidt, hvad konsekvenserne for de enkelte medarbejdere var, og hvordan man kunne forhindre det, og det ville måske være det, vi begge to gerne ville have som mål.
Line Barfod (EL), 2007-02-01:
Det vil jeg meget gerne bekræfte, og sidste år var det også det største, det havde været nogen sinde.
Hvert eneste år er det jo større, end det har været nogen sinde før.
Men hvor stort det er i forhold til året før, siger jo ikke noget om, hvor stort det er i forhold til behovet, og det siger heller ikke noget om, hvor stort det er i forhold til, hvor meget privatforbruget stiger.
Det, som folk protesterede over i efteråret, var jo netop, at tingene ikke hænger sammen, når de får råd til at købe firehjulstrækkere, fladskærme, nye samtalekøkkener osv., men kan se, at man i børnehaven er nødt til at aflyse at tage på koloni, er nødt til at lade være med at tage på tur osv.
Så ønsker man at organisere det på en anden måde, så man også oplever, at der er ordentlige vilkår i børnehaven.
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Allerførst vil jeg lige gribe fat i emnet stress, som ordføreren selv nævnte, og så vil jeg gerne tilbagevise den konklusion, som ordføreren forsøger at lægge i mit indlæg.
Det er hermed gjort.
Jeg tror, at alle har samme bekymring over stress og udvikling i samfundet generelt og selvfølgelig også i den offentlige sektor.
Derfor er der selvfølgelig også, og det ved ordføreren godt, arbejdet med arbejdsmiljøreformer til stresshåndtering, for at man har muligheden for at gribe fat i det, når det opstår.
Derfor er det også højst tænkeligt, at der er sendt nogle signaler ud også i den offentlige sektor om, at nu skal man prøve at føre registreringerne af det, sådan at man kan få kortlagt, hvor det så er, vi skal målrette vores indsats på det.
Det tror jeg lidt er baggrunden for det.
Jeg har også her i middagspausen fået fat i den der lille artikel fra dknyt om det, der blev henvist til, og der står også, at det er 1 måned efter.
Så må vi jo sådan set konstatere, at det, der kommer ud i artiklen, nok er en registrering, der ligger før nytår, altså før reformen trådte i kraft.
Ole Glahn (RV), 2007-02-01:
Nu skal jeg ikke stå og forsvare Socialdemokratiets løse tanker om det her.
Jeg kan sige, at vi ønsker en anden vej for Danmark.
At skabe en tillidsreform er et led i en anden vej for Danmark.
Og det, der er afgørende for os, er, at der ikke bliver lagt nogen bånd på kommunerne af en karakter, som gør, at de velfærdsydelser, som ydes, bliver ringere.
Og det er det, som vi mener sker i øjeblikket.
Nu har spørgerne været så venlige ikke at nævne det – man kommer ellers tit ud for at blive konfronteret med, hvordan det var i SR-regeringens tid – men nu kan jeg så selv svare på det og sige: Vi påtager os da også et ansvar for, at vi har været med til at køre den her udvikling.
Hr. Christian Wedell-Neergaard var selv til debat i KL-sammenhæng i sidste uge, hvor det også blev diskuteret.
Og der hørte jeg den daværende ordfører på området her, fru Pia Gjellerup, komme med udtalelser, som var fuldstændig sådan, som de kunne have været fra Det Radikale Venstres side, så jeg er fuld af optimisme til, at vi nok skal finde en løsning, hvis vi måtte komme, hvad vi forhåbentlig gør, i den situation, at vi får flertal sammen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-02-01:
Der indgår begrebet tillid også, fordi vi ønsker at skabe en reform, som tager udgangspunkt i de kompetencer og de muligheder, som personalet har, og samtidig skabe et rum, så de kan gennemføre ledelse og sikre, at opgaverne bliver løst bedst muligt.
Derfor kan det jo også være lidt vanskeligt at se, fordi Socialdemokratiet kommer med de her minimumsstandarder, og det mener jeg er det modsatte af tillid.
Det er det modsatte af at skabe selvstyre.
Det er det modsatte af at åbne for lokale råd til at skabe det, som er det lokale behov byggende på forskellighed.
Hvordan ser Det Radikale Venstre på det?
Ole Glahn (RV), 2007-02-01:
Nu deler jeg ikke hr. Christian Wedell-Neergaards bemærkninger om, at det kan skabe forvirring om, hvad Det Radikale Venstre mener.
Vi mener, det er meget klart, hvad Det Radikale Venstre mener.
Vi mener også, at vi argumenterer meget godt for, at vi har truffet de beslutninger, vi har.
Når vi siger, at vi gerne vil have en tillidsreform, så vil vi da meget gerne være med til det, og regeringen taler om noget med kvalitetsreform.
Vi har ikke rigtig set så meget konkret nyt endnu.
Men vi er da spændt på, hvad regeringen kommer med.
Men vi kommer med et udspil, som i den grad vil blive en sanering af detailregulering og mange af de kontrolforanstaltninger, som foregår, for at genskabe tilliden til de medarbejdere, som har uddannelsen; tilliden til de institutionsledere, som har ansvaret, og det er klart, det er dem, der har ansvaret; tilliden til de kommunalpolitikere, der har ansvaret.
Det er nemlig vigtigt, at de kommunalpolitikere, der bliver valgt ved kommunalvalgene, har mulighed for også at vise, at det betyder noget, at de er blevet valgt, og ikke, at de skal bruge kræfter på at sige, at det også er regeringen og Folketingets skyld en stor del af det.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-02-01:
Først vil jeg gerne kvittere for, at hr. Ole Glahn siger, at nu er der tegnet en streg i sandet; vi ved, hvad vi har, og det laver vi ikke om på.
Det synes jeg er en god ting.
Det Radikale Venstre udmærker sig jo ved at være både-og forstået på den måde, at hr. Ole Glahn kan rose reformen og rose medarbejderne, men hr. Ole Glahn kan også være meget kritisk og komme med nogle meget kritiske bemærkninger.
Det skaber selvfølgelig lidt forvirring om den radikale politik, og vi siger jo, at nu har vi skabt 98 nye kommuner med den nye opgaveportefølje og dermed ønsker vi at tillægge dem større ansvar og dermed større lokalt råderum.
Vil Det Radikale Venstre være med til at underbygge det?
Ole Glahn (RV), 2007-02-01:
Vi mener, at vi har været med til at gennemføre en meget stor del af århundredets reform bl.a. ved at være med i udligningsreformen, som vi mener betyder rigtig meget.
Vi var ikke med i opgavereformen, men vi havde også medansvar for den geografiske inddeling af de nye kommuner, som hr. Poul Nødgaard ved.
Men opgavereformen fortryder jeg bestemt ikke, og Det Radikale Venstre fortryder på ingen måde, at vi ikke deltog i den.
Vi mener, at det var forkert – det har jeg ikke været inde på, men det kan jeg så sige nu – at regionerne ikke fik kommunalfuldmagt, at de ikke fik mulighed for at udskrive skatten.
Men vi kan jo se nu, at så ryger sorteper straks over på indenrigs- og sundhedsministerens bord, og man kan så sige, at det kan der være fordele og ulemper ved, men så fTTM050.fm Page 3688
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
ved man i hvert fald, hvor ansvaret er for de midler, man bliver tildelt.
Men jeg mener stadig væk, og Det Radikale Venstre mener stadig væk, at det er problematisk, at det sociale område, naturområdet og miljøområdet er blevet lagt ud til kommunerne, både ud fra saglige hensyn, fordi ekspertisen var i amterne, og også ud fra nogle armslængdeprincipper og nogle løft af opgaverne.
Vi har trukket en streg i sandet, og nu arbejder vi for at få det her til at fungere, men er selvfølgelig opmærksom på, om det nu fungerer på de områder.
Poul Nødgaard (DF), 2007-02-01:
Jeg delte spørgsmålet, og jeg vil stille et spørgsmål til hr. Ole Glahn, som jeg regner med at jeg kan få et helt præcist svar på.
Det Radikale Venstre meldte sig i sin tid ud af forhandlingerne om kommunalreformen; det var den der bombe, der sprang, som jeg har omtalt tidligere på dagen.
Og efter den tale, hr. Ole Glahn har holdt nu, og også efter, at jeg har set De Radikales indgang til kommunalreformen – udligningsreformen har man hjulpet at bære igennem, og forskellige andre ting, hvor man også har gjort det uden at være sammen med Socialdemokratiet – vil jeg gerne spørge: Har Det Radikale Venstre ikke fortrudt en lille smule, og nu beder jeg hr. Ole Glahn være ærlig, at man ikke er med i den her reform?
Tænk, hvor historisk det kunne være, om Det Radikale Venstre, der har så mange års traditioner her i Folketinget, havde været med til at gennemføre dette århundredes største reform.
Jeg forstår det ikke.
Forstår hr. Ole Glahn det?
Ole Glahn (RV), 2007-02-01:
Nu betegner hr. Poul Nødgaard situationen i Kalundborg Kommune som værende meget præget af ro og harmoni og fred.
Jeg tror ikke, hr. Poul Nødgaard kender ret meget til, hvad der sker ude i kommunerne i øjeblikket, når han kan bruge de udtryk, for det er ikke just det, de karakteriseres ved.
Dermed siger jeg ikke, det går dårligt.
Jeg siger bare, at det er en opbrudstid, det er en indkøringsfase for det nye, og der er kaos med telefoner og folk, der skal ringe ind osv.
Der er masser af konkrete problemstillinger, men det betyder jo ikke, at man ikke går til opgaven med fuld kraft og også mener, den kan løses.
Vedrørende det konkrete spørgsmål, som jeg meget gerne vil svare på – jeg mente egentlig, jeg havde sagt det i min ordførertale – vil jeg sige, at jeg ikke mener, vi skal lave om på det her nu.
Det, jeg siger, er, at der skal være ro, medarbejderne skal regne med, at opgaverne ligger der, hvor de ligger nu.
Men jeg siger, at det jo ville være mærkeligt, og jeg ville ikke kende dette Folketing godt ej heller de partier, som har ansvaret for denne placering af opgaverne, hvis man ikke på et tidspunkt, når man så, at der var nogle store problemer, tog op til diskussion, om der skulle foregå nogle småjusteringer.
Sådan har det vel været før, og sådan kan det vel også blive igen.
Men for de første mange år, ser jeg ikke, at der skal være nogen ændringer.
Poul Nødgaard (DF), 2007-02-01:
Da den socialdemokratiske ordfører, hr. Ole Stavad, var i krydsild, drejede spørgsmålet sig meget om, hvordan man eventuelt ville flytte opgaver fra de nuværende kommuner til de nye regioner.
Jeg vil stille det samme spørgsmål til hr. Glahn, fordi jeg synes, det er meget vigtigt at få afklaret, hvor Det Radikale Venstre står i hele den sag, og om der nu kan falde ro over det kommunale landskab.
Faktisk ligger det mig meget på sinde at få besvaret spørgsmålet om, hvor hr. Glahn står i den sag.
Karen J. Klint (S), 2007-02-01:
Vi kan i hvert fald godt i Region Syddanmark konstatere, at ikke alt fungerer fra dag et.
Det kan godt ske, at det gør det nogenlunde i kommunerne, men kommunalreformen handler jo også om de statslige forposter, som også er med og er blevet flyttet rundt, altså embedslægerne og de tidligere statsamter.
De tidligere statsamter har haft kontoret lukket for telefoner fra den 22. december til den 8. januar.
Selv i dag kan man ikke være sikker på at komme igennem på telefonerne til det nye kontor.
Hvor mange dage skal der gå fra dag et, før man kan komme igennem til statens forpost i Region Syddanmark?
Det har det været for kommunerne, som har skullet fusionere, det har det været for staten dér, hvor vi har skullet omlægge nogle af vores funktioner.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, hvis vi i øvrigt ser på Region Syddanmark, at der også har været, hvad skal man kalde det, en betydelig regionalpolitisk udfordring.
Vi har jo taget ansvaret i Folketinget i den kreds af partier, der står bag reformen, ved at sige, at der skal være regionalpolitisk balance i den måde, vi placerer arbejdspladserne på, jævnfør i øvrigt, hvad hr. Ole Stavad selv sagde i debatten.
Det var godt nok i en anden sammenhæng, men hr. Ole Stavad argumenterede for, at regionerne skulle fylde noget mere for at sikre regional balance.
Det ansvar tog vi jo på os ved at sige, at vi ikke vil samle alle de statslige arbejdspladser i de centre, der sådan helt naturligt rager op; altså alt i Region Syddanmark skal ikke ligge i Odense eller Vejle.
Det har givet nogle afledte udfordringer – det er der ingen grund til at lægge skjul på – når vi f.eks. snakker om embedslægeinstitutionen.
Det er da muligt, at en række fødselsvanskeligheder rundtomkring ville have været mindre, hvis man havde sagt: Der skal ikke placeres arbejdspladser i Ribe, der skal ikke placeres arbejdspladser i Ringkøbing, der skal ikke placeres arbejdspladser i Sorø eller Nykøbing Falster eller andre byer, man kunne trække frem; de skal alle sammen ligge i København, Odense, Århus.
Så kunne nogle fødselsvanskeligheder måske have været undgået.
Men der vil jeg gerne være med til at tage ansvaret for, at vi har prioriteret, som vi har prioriteret, også selv om det så gør, at det tager lidt længere tid at løbe i gang.
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Det er lige præcis også derfor, at vi i forbindelse med kvalitetsreformen nu rækker hånden frem til både KL og kommunerne, således at man ud fra en lidt konkret dagsorden om, at der skal være fremdrift i tingene med henblik på at nå nogle resultater, gerne ser forslag og indspil lagt på bordet, så man lige præcis ikke får bureaukrati og overregistrering og andet, men tværtimod kan få afskaffet unødvendige gamle registreringsregler.
Omvendt må man også sige, at det er godt nok at få nogle fakta samlet op på en relevant måde, sådan at man kan få udbredt de gode eksempler; det tror jeg også spørgeren er enig i, netop også på grund af hans egen tilgang til tingene.
Ole Glahn (RV), 2007-02-01:
Nu er det sådan, at hr. Erling Bonnesen har meget tillid til det, der sker i øjeblikket, og vi hørte for et øjeblik siden indenrigsministeren sige, at nu skal man have mere dokumentation for det, der f.eks. sker i skolen og andre steder i den offentlige sektor.
Jeg var til et møde i Kommunernes Landsforening torsdag og fredag til sådan en økonomimesse og overværede der en debat om spørgsmålet om dokumentation.
Jeg hørte KL's repræsentant sige meget klart, at der er meget selvsving i det, der foregår fra centralt hold fra ministeriernes side i at få dokumentation for det ene og det andet, og man gør det ikke lettere.
Er hr. Erling Bonnesen ikke enig i – også som tidligere borgmester, der ved, hvordan det er at sidde som en kommunal person i det her spil – at det er vigtigt, at man giver en høj grad af frihed til kommunerne på de her områder?
Det er fTTM050.fm Page 3706
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
jo noget af det, man vil lave med denne kommission.
Den skal ikke sætte noget i stå, den skal kvalificere den debat, der er, så det bliver et reelt selvstyre.
Erling Bonnesen (V), 2007-02-01:
Vi har verdens dyreste folkeskole, og derfor vil vi også have verdens bedste resultater ud af undervisningen.
Det får vi ikke med de nuværende systemer, og derfor har vi naturligvis fået sat fokus på det.
Ole Glahn (RV), 2007-02-01:
Nu var hr. Erling Bonnesen inde på, at Venstre – som fru Line Barfod sagde –
vidste, hvad de ville.
Men det er jo ikke det, der just fremmer trygheden i oppositionen.
For vi hører jo mange smukke ord om, at nu skal kommunerne selv bestemme, og så oplever vi, at man laver en skolereform, hvor man beslutter sig for, at der skal være centralt dikterede test, og at der skal laves planer for hver enkelt elev osv. osv.
Det betyder, at lærerne skal bruge en masse tid på at køre efter noget, som er besluttet her i Folketinget, i stedet for at bruge de varme hænders princip.
Er det udtryk for lokalt selvstyre?
Vi mener faktisk, at man med det her forslag kunne få kulegravet begrebet og få kvalificeret vores debat, for det, vi ser her, er ikke lokalt selvstyre.
Hvad siger hr. Erling Bonnesen til det?