runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-04-29:
For så vidt angår det første spørgsmål, er jeg ked af, at ordføreren ikke forstod mit svar, men det fremgår jo af referatet.
Vi har i Venstre ikke berøringsangst over for folkeafstemninger, men vi mener, at det hører hjemme under de større, principielle spørgsmål og ikke under mindre, tekniske spørgsmål.
Det her handler jo sådan set om, at vi i dag havde mulighed for at sikre det, som en samlet fagbevægelse og et samlet dansk erhvervsliv står og trygler os om at sige ja og sige ja tak til.
Det vil Dansk Folkeparti så ikke være med til, og det må man så notere sig.
Det håber jeg også man noterer sig i såvel fagbevægelsen som dansk erhvervsliv: at man i Dansk Folkeparti altså er villig til at spille hasard med det her og er villig til at lade sig købe for nogle andre ydelser hele vejen igennem.
For så vidt angår prisen på patenter, er det jo sådan, at man kan vælge fremover, om man vil have et dansk patent, eller om man vil have et europæisk patent.
Den mulighed for at få det frie valg, har vi jo ikke, hvis vi ikke er med.
Man kan stadig væk tegne et europæisk, men så er man nødt til at tegne begge dele for at være med.
Det synes vi ikke er rimeligt, altså at man ikke giver danske virksomheder det valg, de selv beder om.
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Altså, at Danmarks tiltræden af patentdomstolen skulle betyde flere arbejdspladser, bliver ikke mere faktuelt af, at man siger det mange gange.
Der er jo ikke nogen, der kan pege på, hvad det så betyder.
Hvor mange arbejdspladser betyder det så?
Hvor ser man det?
Det er sådan en tese, man har, om, at hvis vi tiltræder patentdomstolen, vil der være mange flere, der tager nogle patenter, og så vil det nok også betyde, at de kan skabe flere arbejdspladser.
Kristian Jensen (V), 2014-04-29:
Fru Pernille Skipper startede med at bede om mere saglighed i debatten og indledte så i øvrigt sin tale med at omtale domstolen som en EU-patentdomstol.
Vil fru Pernille Skipper ikke bare her fra starten af bekræfte, at patentdomstolen intet har med EU at gøre og ikke er en EU-institution?
Og lad os få lidt mere saglighed ind i debatten.
I forlængelse af en diskussion, fru Pernille Skipper og jeg havde på Twitter i går, nemlig en diskussion om, hvorvidt det er Enhedslistens modstand mod patenter som sådan, der gør, at man er modstander af domstolen, vil jeg spørge: Er det domstolen eller patenter som sådan, Enhedslisten er imod?
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Forskellen er jo, at tiltræder vi patentdomstolen, vil det ikke længere være danske domstole, der skal kigge patenterne efter.
Det vil være EU's patentdomstol – undskyld, den europæiske patentdomstol – og det betyder, at vi ikke selv kan ændre på det; vi kan ikke selv afgøre, hvad der skal patenteres eller ikke patenteres for fremtiden.
Og der kan vi bare se, at det europæiske patentkontor i dag har en praksis, som er langt videre og bredere, end vi har i Danmark, og som godkender patenter på liv og natur, og at der også er kommet direktiver, som jo netop bløder op og giver den mulighed for at udstede de patenter.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-04-29:
Jeg kan ikke andet end at opfatte ordføreren for Enhedslistens meget lange svar som et forsøg på at tale uden om det faktum, at der jo ikke bliver ændret ved patentgrundlaget.
Derudover er det ikke korrekt, at der ikke fortsat vil kunne forefindes danske patenter.
Den danske varemærkestyrelse vil jo fortsat kunne administrere de danske patenter, altså vores nationale patenter, lige så vel som den europæiske patentmyndighed, der i dag udsteder de europæiske patenter, også vil skulle bruge det samme praksisgrundlag efterfølgende.
Enhedslistens ordfører sagde, at det er farligt at afgive suverænitet, og knyttede det op på EU, og så får jeg egentlig bare lyst til at spørge Enhedslistens ordfører, om vi ikke også kan få svar fra Enhedslisten på den myte, som Enhedslisten turnerer rundt om, som handler om, at man afgiver suverænitet til EU.
Vi afgiver suverænitet til en mellemstatslig aftale og traktat, som Danmark har tilsluttet sig.
Vi afgiver ingen form for suverænitet til EU med den patentaftale, vi stemmer om i dag.
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Når jeg udtrykker min frygt for at afgive suverænitet, baserer det sig sådan set på fru Ellen Trane Nørbys parti og andre EU-begejstrede partier, som gang på gang har lovet, at man slet ikke skulle bekymre sig om nogen ting.
Det har vi set, da vi blev lovet, at EU ikke ville blande sig i dansk velfærd eller arbejdsmarked.
Man lovede også, at det ville kun være godt for økonomien, hvis vi tiltrådte euroen – jeg tror, der er nogle folk i Sydeuropa, som efterhånden er lidt tvivlende over for den påstand.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-04-29:
Tak for det.
Vi ved jo alle sammen her i Folketingssalen, at Enhedslisten er et parti, der har stor erfaring ud i at drive virksomhed, starte nye projekter og søge patenter.
Når man spørger de små virksomheder, siger de samstemmende, at når man udvikler ny teknologi, nye opfindelser, så er Danmark et meget lille marked at udbrede sin teknologi på, og får man patent i eksempelvis Tyskland, Sverige, Spanien eller andre lande, øger det vækstpotentialet.
Det kan man så være enig eller uenig i.
Men det, jeg vil spørge Enhedslistens ordfører om, er: En samlet fagbevægelse bortset fra PROSA støtter op om patentdomstolen; hvad er det, fagbevægelsen minus PROSA har misforstået i Enhedslistens optik?
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Jeg vil starte med at sige, at de små og mellemstore virksomheder, som hr. Engel-Schmidt er så bekymret for, jo også i fremtiden vil kunne tage enhedspatent, og så vil de også skulle tage et dansk patent – lige meget om Danmark går med eller ej.
Selvfølgelig kan danske virksomheder det – det kan amerikanske og pakistanske osv. i øvrigt også.
Så vi kommer ikke til at skulle tage en masse, masse forskellige patenter.
Nu er det faktisk ikke så usædvanligt, at vi behøvede sådan at kippe med flaget af den grund.
Jeg ved godt, at hr. Jakob Engel-Schmidt ofte bare kopierer sin politik efter Dansk Industri, men nu tager vi trods alt stilling selv i Enhedslisten, før vi kopierer andre menneskers politik.
Og ja, det hænder, at vi er uenige med fagbevægelsen, og i spørgsmålet om, om Danmark skal tiltræde patentdomstolen eller ej, så er vi uenige.
Så synes jeg for øvrigt, at hr. Jakob Engel-Schmidt skulle tage og tage de it-professionelles bekymringer seriøst.
Hvis der er noget, der er fremtiden, så er det it-udvikling, og hvis de er bekymret for, at deres udvikling går i stå, fordi alt for meget viden vil være på nogle få hænder, nogle få firmaers hænder, så er det da en bekymring, som Venstre burde tage seriøst.
Ida Auken (RV), 2014-04-29:
Jeg har bare et ganske kort spørgsmål til Enhedslistens ordfører, nemlig om Enhedslisten synes, det er godt eller skidt, at Danmark er blandt de mest patentaktive lande i Europa.
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Jamen det er vel fint, altså så længe det handler om, at vi er gode til at finde nye ideer og vi er innovative.
Det er da klart, at det skal vi støtte op om.
Ligesom Enhedslisten har været med til at lave en kæmpestor innovationsfond sammen med regeringen og øvrige partier i Folketinget, skal vi støtte op om det.
Vi er ikke pr. definition imod patenter, men vi har nogle principielle bekymringer om, hvad det er for en viden, der vil blive patenteret – altså forbeholdt nogle få, givet eneret til nogle få på – for fremtiden, hvis vi tiltræder det her.
Og det handler jo om gensekvenser osv. osv.
Jeg skal spare fru Ida Auken for alle eksemplerne en gang til.
Ida Auken (RV), 2014-04-29:
Nu er det jo godt at vide, at Enhedslistens vælgere er meget kloge mennesker, og de kan godt høre, hvor meget Enhedslisten modsiger sig selv i løbet af sådan en debat i dag.
For på den ene side vil man gerne have danske arbejdspladser, og man synes, det er godt, at danske virksomheder er patentaktive, og på den anden side taler man om patenter, som om det er noget meget langt væk, som kun Monsanto tager, og noget meget ondt.
Faktum er jo, at en samlet fagbevægelse og et samlet dansk erhvervsliv anbefaler danskerne at stemme ja.
Og jeg synes egentlig så, jeg vil bede om et svar på, hvad det er, erhvervslivet i Danmark og fagbevægelsen har misforstået, og som Enhedslisten ved så meget bedre, der gør, at man bliver ved med at sige nej til den her patentdomstol.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-04-29:
Tak for det meget korte svar.
Det er jo rart at vide, at Enhedslisten ikke altid er enig med fagbevægelsen.
Jeg synes dog, at det er en sjælden begivenhed og en begivenhed, der bør markeres i Folketingssalen, og vil derfor bede ordføreren om måske at være lidt mere specifik.
Det er jo store fagforbund.
Jeg kan forstå, det faktisk er hele familien, bortset fra, skal vi kalde det den fjerne niece i familien, der hedder PROSA, man ikke er enig med.
Særlig hvilke forhold er det, man ikke er enig med fagbevægelsen i?
Ellen Trane Nørby (V), 2014-04-29:
Jeg vil egentlig gerne tilbage til den myte, som Enhedslisten og Enhedslistens ordfører bliver ved med at turnere rundt med, nemlig at nu kan man lige pludselig patentere en masse ting, som man ikke har kunnet tidligere.
Hr. Kristian Jensen spurgte også til det – om den afstemning, vi skal have, og Danmarks tilslutning til patentdomstolen ændrer ved, hvad der kan patenteres.
Og der synes jeg egentlig, at Enhedslistens ordfører først svarede det ene, og så i svaret til hr. Jakob Ellemann-Jensen turnerer man videre med sine myter.
Så kunne vi ikke bare lige få det slået fast, at også Enhedslisten anerkender, at den afstemning, der er om patentdomstolen, intet har at gøre med at ændre grundlaget for, hvad der kan tages patent på i Europa?
Det vil være fuldstændig det samme som i dag, som også vil gælde fremadrettet – et grundlag, som Enhedslisten for resten sagde ja til at afgive suverænitet i forhold til tilbage i 2006.
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Jeg prøver en gang til, det kan godt være, at jeg ikke var klar nok: Det er rigtigt, at for de virksomheder, der er patentaktive, som udtager patenter – det er ca. 1 pct. af de danske virksomheder, der har europæiske patenter – vil det her nok gøre det en lille smule lettere.
For de 99 pct., der ikke er patentaktive, risikerer vi altså noget værre bøvl, fordi de også kan blive sagsøgt af alle mulige andre for at have krænket patenter, som de ikke kan blive sagsøgt for i dag.
Så det, vi udsætter 99 pct. af vores små og mellemstore virksomheder for, er altså risikoen for at blive trukket igennem retssager, hvilket de ikke er i risiko for i dag.
Og det er en bekymring, vi har i Enhedslisten, også selv om hr. Morten Bødskov ikke deler den.
Jeg vil starte med at læse op fra side 1 i aftalen om en fælles patentdomstol
» ... samarbejdet mellem Den Europæiske Unions medlemsstater på patentområdet bidrager væsentligt til integrationsprocessen i Europa, navnlig til oprettelsen af et indre marked inden for Den Europæiske Union ...«
Så at påstå, at det her ikke har noget med EU at gøre, er altså for langt ude.
Dernæst vil jeg sige: Nej, Enhedslisten er ikke imod alle patenter, men der er nogle patenter, vi er imod.
Vi er imod patenter på menneskelige gensekvenser.
Det er ikke en ret, der skal tilhøre nogle store virksomheder – og heller ikke en lille virksomhed for den sags skyld; det tilhører os alle sammen.
Så jeg må vende spørgsmålet om og spørge: Vil Venstre være med til, at man kan patentere alting?
Kristian Jensen (V), 2014-04-29:
Det synes jeg faktisk var et underligt spørgsmål, for jeg tror, fru Pernille Skippers hukommelse er god nok til, at hun kan huske, hvad jeg svarede på det samme spørgsmål i går.
Fru Pernille Skipper svarede ikke på, om Enhedslisten generelt var modstander af patenter i går.
Jeg svarede derimod helt præcist på, at vi er modstandere af patenter på gener og modstandere af patenter på software.
Sagen er bare, vil jeg sige til fru Pernille Skipper, at det her ikke er en EU-institution.
Der står faktisk udtrykkeligt, at det netop ikke er en EU-institution, vi snakker om.
Jeg vil bare gerne høre fru Pernille Skipper: Er der noget af det, vi skal stemme om, der i sig selv ændrer på, hvad man kan tage patent på?
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Det bliver en metafysisk diskussion, hvis vi skal sidde og diskutere, hvad vi svarede hinanden på Twitter i går, men jeg svarede faktisk også meget klart og tydeligt, at vi ikke er imod alle patenter, men at der er nogle patenter, vi er imod.
Så er den Twitterdiskussion vist også ved at nå sin udløbsdato.
Det er rigtigt, at det ikke er en EU-institution, men Venstre må jo også erkende, at formålet bl.a. er at bidrage til EU's integrationsproces.
Det står jo klart og tydeligt i aftalen, så selvfølgelig har det noget med EU at gøre.
Og vi afgiver også suverænitet, som vi ikke kan tage tilbage igen – heller ikke, selv om der bliver godkendt patenter på gener og software, som der jo faktisk er blevet, fra Det Europæiske Patentkontor.
Det vil de danske domstole og det danske Folketing ikke kunne gøre noget ved.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-04-29:
Tak for det.
Og tak til fru Pernille Skipper for synspunkterne her.
Fru Pernille Skipper skaber tvivl om, hvorvidt det her vil skabe danske arbejdspladser.
Hvis man for et givet beløb kan udtage et patent i ét land, men man så efterfølgende for det samme beløb kan udtage det samme patent i 25 lande og dermed få et langt større marked, så tror jeg, at ordføreren selv kan regne resten ud.
Så hæfter ordføreren sig meget ved, at der vil komme flere patenter, at der vil være flere patenter, som er gældende i Danmark.
Jeg som almindelig forbruger tænker, at det da vel nok er dejligt, for så er der flere opfindelser i den almindelige gadehandel.
Det er da skønt, det er da pragtfuldt.
Og der er flere muligheder for innovative danske virksomheder for at bygge videre på allerede eksisterende patenter.
Det er jo det, der er formålet med hele patentsystemet.
Hvad er det egentlig, der er så frygteligt, hvis der er flere patenter, der kommer til umiddelbart at have anvendelse i Danmark, og som dermed giver virksomheder direkte adgang til det danske marked?
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Nu er det, som man sparer som virksomhed, hvis Danmark siger ja til patentdomstolen og man kun skal udtage ét patent og ikke også udtage et dansk patent – det skal man ikke, hvis man ikke vil – ca. 5.800 kr.
Det, vi er bekymrede for, er, at der er mere viden, som burde tilhøre os alle sammen, som kommer til at tilhøre nogle få, og at vi skal betale for at bruge den viden.
jeg skal ikke nævne rækken af eksempler en gang til.
Det vil komme til at gælde i Danmark, og det vil være et problem for vores samfund – ikke kun for de små idévirksomheder, som heller ikke kan bruge den viden.
Der var vist ikke rigtig noget spørgsmål.
Men det er rigtigt, at vi i Enhedslisten ikke mener, at den lillebitte forbedring, der skulle være i, at man kun skal tage ét patent i stedet for to, kan veje det op dels i forhold til de meget principielle bekymringer, vi har, over, hvad det er for noget viden, der bliver patenteret, og hvad der ikke gør, dels i forhold til den bekymring, vi har for de små og mellemstore virksomheder, som kan blive udsat for søgsmål i hele Europa – den såkaldte forum shopping-diskussion – hvilket jo vel at mærke også er en bekymring, hvor vi ikke kender udfaldet endnu.
Morten Bødskov (S), 2014-04-29:
Tak for det, formand.
Man forstår jo godt, at folk kan være lidt usikre og nogle måske også lidt bekymrede, når man hører fru Pernille Skipper redegøre for Enhedslistens synspunkter om, hvad der falder ned om ørerne på folk, hvis de siger ja til det her.
Jeg synes, at affejningen af, at det skulle handle om vækst og beskæftigelse og jo altså derfor også arbejdspladser, måske er lige voldsom nok.
Derfor kan det være en meget god idé at lytte til dem, som repræsenterer hundredtusindvis af arbejdspladser, Dansk Industri og CO-Industri, som jo klart tilkendegiver og i deres høringssvar skriver: Der går en lige linje fra dansk deltagelse i et effektivt og velfungerende europæisk patentsystem – og så kommer det – til fastholdelse og udvikling af vækstskabende videns- og produktionsarbejdspladser i Danmark.
Det er altså vel at mærke folk, der repræsenterer hundredtusindvis af arbejdspladser i Danmark, der siger det her.
Hvor er det så, det giver anledning til, at fru Pernille Skipper ikke mener, at det giver nogen mening at tale om, at det her giver vækst og arbejdspladser?
Pernille Skipper (EL), 2014-04-29:
Jamen nu repræsenterer hr. Morten Bødskov jo også et parti, som absolut har troet på, at skattelettelser også skaber arbejdspladser, fordi der er nogle andre, der siger det.
Det betyder ikke, at jeg tror på det, fordi der er nogle andre, der siger det.
Det skal stadig væk give mening, før jeg adopterer andre menneskers holdninger.
Selvfølgelig er der en del af det her, som handler om forholdene for små og mellemstore virksomheder.
Der er nogle få af dem, der er patentaktive; de kan spare en lille smule bøvl, det er jeg med på.
Men der er også en hel del, som ikke er patentaktive, og de vil altså være i risiko, en øget risiko, for at blive sagsøgt for at krænke andres patenter, og så skal de igennem horder af retssager med jurister osv. osv.
Det er besværligt for små og mellemstore virksomheder, og det er det, vi frygter.
Men nej, det er rigtigt: Der er ikke nogen, der faktuelt ved, hvad det er, det ender med i forhold til vækst og arbejdspladser.
Det ved hr. Morten Bødskov sådan set heller ikke.
Morten Bødskov (S), 2014-04-29:
Det er jo rigtig godt, at fru Pernille Skipper så siger, at fordelene måske ikke er så store for små og mellemstore virksomheder.
For hvis man blader lidt længere frem i de høringssvar, der er kommet til lovforslaget, så vil man se, at der også ligger et høringssvar fra Håndværksrådet, den eneste hovederhvervsorganisation, der udelukkende repræsenterer SMV'er, altså små og mellemstore virksomheder, og der er der stort set kun ros fra ende til anden til det her forslag, og de siger, at det vil gøre det billigere og lettere at beskytte sin opfindelse, hvis patentet skulle blive krænket.
Også den erhvervsorganisation i Danmark, som udelukkende repræsenterer små og mellemstore virksomheder, siger entydigt, at her er der tale om noget, som beskytter deres ret til en opfindelse, som eksempelvis kan – hvad?
Ja, altså give vækst og arbejdspladser i Danmark.
Så både de store og de små virksomheder synes, at det her for dem handler om vækst og arbejdspladser.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-04-29:
Nu er det jo ellers sådan, at jeg lige har stået oppe på denne talerstol, hvor fru Pernille Skipper havde mulighed for at stille mig spørgsmål der.
Med hensyn til de 5.800 kr. er det jo pr. patent.
De her virksomheder har altså mange patenter.
Og hele det der med, hvorfor vi skal gøre det en lillebitte smule mere vanskeligt at drive virksomhed i Danmark, også på det her område, begriber jeg ikke.
Men det er nu ikke det, mit spørgsmål går på.
Stort set alle de her europæiske patenter er jo i kraft i Tyskland, som er Danmarks største eksportmarked – nu kan jeg ikke finde rundt i mine noter, undskyld mig to sekunder.
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Nu henviser ordføreren til det notat, vi har fået fra Institut for Menneskerettigheder, og i samme notat anbefaler Institut for Menneskerettigheder jo også, at man finder en politisk løsning på spørgsmålet om kompensation.
Jeg vil henvise til det, jeg ved er blevet omdelt til Grønlandsudvalget, nemlig historien om den her kvinde, som f.eks. af retssystemet bliver afskåret fra at få en arv, fordi hun er juridisk faderløs.
Dem vil der jo blive flere af i de her år, når vi ikke har fundet en løsning på det her.
Samtidig synes jeg heller ikke, det er rimeligt, at man i loven afskæres fra at genåbne dødsboer.
Den ene eller den anden mulighed må jo være åben, for ellers forskelsbehandler man jo de her mennesker på ny.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-29:
Spørgsmålet om juridisk faderløse er jo igen et eksempel på, at der er en fælles historie, fælles beslutninger, og hvor spørgsmålet med en vilje til det, også i Grønland, kunne have været løst for årtier siden.
Så det er jo igen, som de analyser og historiske udredninger, der har været, viser, også netop et fælles ansvar, at vi er, hvor vi er.
Når der i en sag ikke er et juridisk belæg for at udbetale en kompensation, så er det meget svært at tilgå det og udbetale en sådan kompensation, så er det svært at trække en linje, hvor man kan sige, at staten i en sag skal udbetale en kompensation eller den ikke skal udbetale en kompensation.
En politisk løsning kan jo så også være den løsning, vi nu forhåbentlig finder, nemlig en klar retspraksis, som sikrer de juridisk faderløse fremadrettet, men hvor spørgsmålet om kompensation samtidig overlades til domstolene.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-04-29:
Jeg bemærkede i talen, at hr. Christian Friis Bach nævnte uran og sjældne jordarter.
Professor Ole Spiermann, Danmarks største ekspert i selvstyreloven, har lavet et responsum vedrørende fordeling og kompetence i henhold til selvstyreloven.
Han siger klart og tydeligt, at råstoffer, herunder udvinding og eksport, er et rent grønlandsk anliggende.
Vi mener, at de sjældne jordarter er et rent grønlandsk anliggende og kompetenceområde, og derfor vil jeg gerne spørge, hvorfor man inkluderer de sjældne jordarter.
Er det ikke inden for Grønlands kompetence og et grønlandsk anliggende?
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-29:
Det, jeg fremhævede i mit indlæg, var, at vi, når det gælder uran og sjældne jordarter, har sikkerhedspolitiske og udenrigspolitiske spørgsmål af betydeligt omfang, hvor det er til gavn for både Grønland og Danmark, at vi samarbejder stærkt om det.
Det var den pointe, jeg fremhævede.
Vi må jo erkende, at spørgsmål om sjældne jordarter også i fremtiden kan indeholde stærke udenrigs- og sikkerhedspolitiske aspekter.
Derfor er det til gavn for os at arbejde sammen.
Det var en positiv og udstrakt hånd om at styrke samarbejdet inden for netop disse områder, da det er til gavn for os, at vi sammen kan udrette mere, og at vi sammen kan stå vagt om de sikkerhedspolitiske interesser, som rigsfællesskabet har.
Når det gælder uran, er der jo særlige forhold og særlige konventioner.
Derfor er det uomgængeligt, at vi der har et stærkt samarbejde.
Vi skal stå sammen om det, når det gælder de storpolitiske interesser, der kan være på spil.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-04-29:
Jeg kan forstå, at man har et fælles ansvar i forbindelse med uran, og derfor vil vi gerne have en samarbejdsaftale om uran.
, så derfor vil jeg gerne spørge: Hvilke sjældne jordarter drejer det sig om?
Der er jo 17 mineraler i den gruppe, og de er lige sjældne.
Og hvilke andre mineraler ud over sjældne jordarter drejer det sig om?
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-29:
Om end jeg har læst kemi en god del af mit liv, skal jeg ikke gøre mig til ekspert udi de sjældne jordarter.
Jeg kan konstatere, at når man ser på verdens samlede ressourcer af sjældne jordarter, er der en meget bekymrende tendens til, at de bliver kontrolleret af ganske få lande.
Og det, samtidig med at de sjældne jordarter – nogle af dem – er forbundet med meget stærk interesse, fordi de udgør grundstenen i det informationsteknologiske samfund, vi er ved at bygge op, tilsiger, at der kan være stærke udenrigspolitiske, storpolitiske, sikkerhedspolitiske interesser knyttet til bestemte jordarter.
Og dem løser vi bedst i fællesskab.
Jeg tror ikke, at vi i Danmark kan håndtere det alene, og jeg er sikker på, at man heller ikke i Grønland kan håndtere de spørgsmål alene.
Lad os gøre det i et stærkt samarbejde i rigsfællesskabet; det var den invitation, jeg frembragte fra talerstolen.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Tak til ordføreren, også for et engageret indlæg, hvor jeg jo kan høre, at ordføreren følger med i mange sider af rigsfællesskabets og ikke mindst Færøernes og Grønlands liv.
Det synes jeg er positivt.
Jeg hørte ordføreren sige, at vi ikke har løst spørgsmålet om de juridisk faderløse.
Det kan der være en fornuft i, men samtidig afviser man et ønske fra det grønlandske Landsting om at gå ind i en dialog om en eller anden form for erstatning.
Det opfatter jeg som en modsætning, og jeg skal høre, om ordføreren deler den bekymring og kritik af den situation, der tegner sig nu, hvis lovforslaget bliver vedtaget, som det ser ud nu, uden yderligere bemærkninger.