runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jeg bemærker, at skatteministeren siger – jeg tror, at jeg fik skrevet det rigtigt ned – at forslaget ikke har til hensigt at genere dansk erhvervsliv.
Det kan godt være, at det ikke er hensigten, men det er så i hvert fald konsekvensen af det.
Der må jo være en grund til, at vi får så entydige høringssvar fra dansk erhvervsliv, Dansk Metal og 3F, som er dybt bekymrede for den beskæftigelsesmæssige effekt af det her.
Og uanset hvor mange gange skatteministeren og hans ligesindede taler om den samlede finanslov og fremrykkede investeringer, så er det sådan, at det jo nok giver nogle midlertidige arbejdspladser, men en forhøjelse af NOx-afgiften er jo en permanent finansiering og noget, der permanent forringer de her virksomheders konkurrenceevne.
Gør det slet ikke indtryk på skatteministeren, at vi står med ufattelig mange helt konkrete eksempler på virksomheder, der med den voldsomme afgiftsstigning føler sig truet på deres levebrød?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Jeg skal ikke kunne sige, om Venstres tidligere ministre havde for vane at gøre i nælderne og skulle trække lovforslag.
Det må Venstre jo selv stå til ansvar for.
Så det vil jeg sådan set lade Venstre selv udrede.
Men jeg synes, at det er meget klart i dag.
Vi står jo også fuldstændig ved det lovforslag, som er fremsat.
Vi siger, at vi har lyttet til høringssvarene, og vi skubber ikrafttrædelsesdatoen 6 måneder frem.
Det synes jeg sådan set er en imødekommelse, og det er det, man har ønsket fra industriens side.
Men det er også meget klart slået fast, at den her lovgivning bliver til noget.
Ellers stod vi jo heller ikke her og førstebehandlede forslaget i dag.
Lovgivningen bliver til noget, men ja, vi får et senere ikrafttrædelsestidspunkt på plads, således at virksomhederne har mulighed for at indkøbe de filtre, som kan være med til at nedbringe NOx-udslippet.
Selv om det vel at mærke har været en kort høringsfase, er der faktisk kommet høringssvar.
Vi har lyttet til dem fra regeringspartiernes side, og derfor kommer der også et ændringsforslag.
Så bliver det jo spændende at se, hvordan Venstre så vil stille sig til de ændringsforslag, der kommer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jeg tror måske, at der er en tvivlsom sammenhæng mellem de virksomheder, der oplever en lempelse via L 29, og så dem, vi taler om her.
Det, der altså er budskabet i de høringssvar, der ligger, er, at man entydigt gør det dyrere at producere i Danmark i forhold til blot at flytte produktionen til eksempelvis Tyskland.
Men det må vi jo gå i dybden med i udvalgsarbejdet, for jeg har ikke den opfattelse, at situationen, hvad enten det er for Aalborg Portland, sukkerproduktionen på Lolland eller gartnerierne på Fyn, bliver voldsomt meget bedre, fordi der nu går bare 6 måneder ekstra, inden de bliver ramt af den her afgift.
For virkeligheden er, at konkurrencesituationen for de mange høringsparter, vi har fået svar fra, jo ikke vil ændre sig, blot fordi der går 6 måneder ekstra.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Jeg kan forstå, at De Radikale mener, at det her lovforslag er for uambitiøst, og at man gerne vil have en fordobling i forhold til det, der ligger i forslaget, altså op til 50 kr. pr. kg, sådan som jeg forstod ordføreren.
Hvilke konsekvenser vurderer ordføreren det vil have for beskæftigelsen, hvis man laver en fordobling i forhold til det, der ligger i lovforslaget, som vi behandler her i dag?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Med dette forslag forhøjes afgiften på NOx.
Udledning af NOx betyder reelt en større luftforurening, og derfor er udledning af NOx helbredsskadelig og giver flere danskere problemer med luftvejssygdomme.
NOx har derudover en miljømæssig slagside, så der er brug for at holde udledningen af NOx nede.
I princippet bør afgiftssatsen faktisk svare til skadesomkostningen.
Den hidtidige afgiftssats på 5,2 kr. pr. kg NOx er for lav i forhold til de samlede skadesomkostninger ved NOx fra Danmark, der er på i alt 50 kr. pr. kg. Så når vi så gennemfører en stigning på knap 20 kr. pr. kg, er det jo ikke helt nok i forhold til de skadesomkostninger, der er, men vi bringer afgiften i bedre balance med skadesomkostningen.
Men vi skal naturligvis tilstræbe at tage hensyn til de enkelte virksomheder, som kan blive ekstra berørt af dette tiltag, og med et bundfradrag og en længere indfasningsperiode forsøger vi netop at imødegå denne problemstilling.
Til sidst vil jeg gerne lige sige: Det er fair nok at have en del indvendinger imod det her forslag, for det kan man godt have, men jeg må bare pointere, at vi jo også bliver nødt til at tage hensyn til miljø og sundhed og skabe en balance og afveje hensyn til erhverv.
Radikale Venstre kan med disse bemærkninger støtte lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
NOx er også et lokalt problem, vil jeg sige til hr. Troels Lund Poulsen.
Det er, som om hr. Troels Lund Poulsen mener, at fordi ingen andre gør det, skal vi heller ikke gøre det.
Det kunne jo også godt ske, at Danmark skulle tilbage og være et foregangsland på det her område og gå foran og vise, at vi virkelig kan nedbringe udledningerne.
Det er bare desværre sådan i dag, at det er Sverige og andre lande i Norden, der er bedre foregangslande end Danmark.
Jeg synes godt, at vi kunne komme på niveau med dem i forhold til udledningen.
Så jeg håber på, at effekten af det her lovforslag bliver, at nu hvor virksomhederne har fået et halvt år til at investere i den her teknologi, vil de gøre det.
De vil mindske deres udledninger, og på den måde vil de også komme til at betale en lavere afgift, end de skulle have betalt, hvis de ikke havde investeret i den her teknologi.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-11-29:
Jeg ved jo ikke, hvordan reglerne er her i Folketinget, men jeg tror, de er på den måde, at det nu er mig, der stiller spørgsmål til hr. Thomas Jensen, så det er sådan set meget simpelt.
Jeg forstår godt, at hr. Thomas Jensen ikke så gerne vil have spørgsmål, for det er selvfølgelig en prekær sag.
Er hr. Thomas Jensen uenig med Dansk Metal, der siger, at det her selvfølgelig har nogle store konsekvenser for dansk erhvervsliv?
Er det en holdning, som hr. Thomas Jensen synes bare er helt uden for nummer?
Eller er hr. Thomas Jensen også af den holdning, at det her selvfølgelig koster arbejdspladser, når Danmark går så langt foran de andre europæiske lande?
Så skylder man jo også at sige til hr. Thomas Jensen, at NOx ikke er et lokalt problem.
NOx er et europæisk problem, som flytter sig over landegrænser, og derfor er det selvfølgelig også nødvendigt at lave en international regulering til løsning af problemet.
Hvis man læser lovforslaget, f.eks. på side 12, ser man, at det er opgjort, hvad de negative konsekvenser, altså merudgifterne, er.
Derfor vil et banalt spørgsmål til hr. Thomas Jensen være: Mener hr. Thomas Jensen, at der ikke vil flytte arbejdspladser ud af landet?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jeg godkender på ingen måde hr. Mads Rørvigs præmis om, at vi sender arbejdspladser ud af landet.
Vi gør det, som jeg synes er sundt at gøre mellem mennesker, og som jeg også synes er sundt gøre i forhold til virksomheder, nemlig at stille krav.
Det er sådan, at virksomhederne jo bidrager til at forurene, og hvis de ved investeringer i teknologi kan nedbringe den forurening, synes jeg det er et rigtig, rigtig positivt tiltag, som også vil gøre, at vi får en sundere levestandard i Danmark.
Vi får et bedre klima, vi får et bedre miljø, og det synes jeg alt sammen er noget, der er ganske, ganske positivt og rummer rigtig, rigtig meget næstekærlighed, hvis vi skal bevæge os over den der med troen igen.
Så jeg synes egentlig også, at Venstre skulle komme på banen og komme med en politik om, hvad Venstre vil gøre for at nedbringe luftforureningen fra NOx.
Jeg synes, at det her er et rigtig, rigtig godt bud.
Jeg synes, at det er noget, der stiller store krav til virksomhederne.
Det vil ikke sende alle arbejdspladser ud af Danmark, absolut ikke, men det vil bidrage til, at vi alle sammen får en bedre luft i Danmark.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Det var et meget elegant udenomssvar, for selvfølgelig kan man kvantificere sundhed.
Det undrer mig lidt, at hr. Thomas Jensen i lovforslaget kan kvantificere alt muligt andet – hvor meget det kommer til at koste, hvor mange arbejdspladser der flytter ud, hvor meget Aalborg Portland f.eks. skal betale mere – men når man så spørger ind til hr. Thomas Jensens mål, succeskriterierne, så kan han ikke kvantificere dem.
Så jeg prøver igen at spørge hr. Thomas Jensen: Hvor meget sundere skal man blive, før den her lovgivning er en succes?
Nu kan hr. Thomas Jensen ikke kvantificere det her på lovgivningsniveau, men hvad er succeskriteriet?
Hvad er det, vi skal måle det på?
Skal man leve en uge længere, en måned længere, 4 år længere, og er det det værd i forhold til at sende en masse arbejdspladser ud af landet?
Hvor meget sundere skal vi blive, ifølge hr. Thomas Jensen, som følge af det her lovforslag?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Det kan selvfølgelig ikke afvises, at der er enkelte arbejdspladser, der vil blive ført ud af landet – sådan er det, når man laver afgiftsstigninger.
Men det, der er det klare budskab til de her NOx-udledende virksomheder, er jo: Invester i det her udstyr, som kan nedbringe luftforureningen.
Dermed vil de ikke komme til at betale så meget i afgift, som hvis de ikke investerer i det.
Det synes jeg er et rimeligt krav at stille, fordi man netop videnskabeligt har påvist, at den her udledning af NOx simpelt hen er så sundhedsskadelig, dels for mennesker og dyr, dels for vores klima og miljø.
Og det vil jeg godt gentage.
Nu er det jo godt, at det netop er den tidligere miljøminister, der stiller det her spørgsmål, og der vil jeg godt spørge den tidligere miljøminister, hr. Troels Lund Poulsen, om han kan indvi os i, hvad Venstres politik er i forhold til at nedbringe udledningen af NOx.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Det er ikke helt rigtigt forstået af spørgeren, hvis spørgeren har fået det billede, at De Radikale ønsker at lave en fordobling i forhold til det, der ligger nu.
Jeg konstaterer bare, at hvis man skal se skatteteoretisk på det, og hvis man skal se på at fastsætte en afgiftssats, der reelt giver kompensation for den skadevirkning, NOx-udledningen har, så skal man op på 50 kr.
Det siger jeg blot, når der opstår sådan et automatisk ramaskrig hos dele af højrefløjen, for at illustrere, at vi faktisk tager skyldigt hensyn til erhvervet, til beskæftigelsen, til virksomhederne, når vi lander på det, vi gør nu.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Man tager hensyn til virksomhederne, når man hæver NOx-afgiften, siger man.
Jeg forstår det sådan, at De Radikale har et princip om, at den her afgift skal svare til den omkostning, som den radikale ordfører her gør rede for.
Vil den radikale ordfører så ikke gøre rede for de erhvervsmæssige konsekvenser, det ville have, hvis afgiften var på 50 kr. pr. kg?
Hvad ville det betyde?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Så vidt jeg husker, er det vel det femte lovforslag, vi behandler i dag.
Så vidt jeg husker, kom de sidste ind i løbet af søndagen.
Og så har vi selvfølgelig også regeringspartierne imellem drøftet, hvad det er for nogle ændringsforslag, man i givet fald skal have.
Det er også derfor, at man i dag fra skatteministerens side har meldt ud, at man ønsker et senere ikrafttrædelsestidspunkt.
Det er sådan set et udtryk for, at man lytter til de høringssvar, som er kommet.
Jeg synes, at det er at vise respekt for det danske demokrati, at man også lytter til de høringssvar, der kommer ind.
Og derfor har der selvfølgelig også været behov for at sige: Jamen vi anerkender sådan set, at der er en række virksomheder, som har sagt, at de gerne vil medvirke til de her forbedringer af miljøet, men de har behov for lidt længere respit til at indkøbe de filtre, som kan medvirke til, at vi rent faktisk får den nedbringelse af NOx, som vi ønsker.
Det er det, vi gerne vil imødekomme.
Jeg synes, det er et udtryk for, at regeringen lytter, men også tager det her meget alvorligt.
Så bare en enkelt krølle i forhold til erhvervslivet: Vi behandlede jo også tidligere i dag et forslag, som bl.a. også giver virksomheder mulighed for nedslag på forskningsaktiviteten – og det synes jeg også Venstres ordfører burde anerkende i forbindelse med det her forslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Sandheden er jo, at det måske nok bl.a. er den melding, der har været i Nordjyske i dag, der har fået regeringen til at komme på andre tanker.
Der er lidt besynderligt, for man må jo stå ved, hvad man har lagt frem.
Man lagde en afgiftsstigning frem på 600 mio. kr. med virkning fra den 1. januar.
Altså, det er vel ikke sådan, at det lige pludselig er gået op for hr. Jonas Dahl, at det godt kunne være, at virksomheden skulle have lidt tid til at løbe det her i gang.
Men det her er jo et klokkeklart eksempel på, at regeringen går målrettet efter at gøre det vanskeligere at drive virksomhed i Danmark, fordi man betragter det som en uudtømmelig finansieringskilde til sine dyre løfter.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Tak for det, hr. formand.
Jeg har mistet nummerrækkefølgen, men det er vel nummer fire eller fem, vi er kommet til her i dag.
Det drejer sig om forslaget til lov om ændring af lov om afgift af kvælstofoxider, og forkortet kan vi vel kalde det NOx, som det også allerede har heddet i dag.
Da Danmark den 3. oktober fik en ny regering, var det på baggrund af et regeringsgrundlag, der bl.a. bygger på en stærk grøn profil.
Det er et regeringsgrundlag, der indeholder ambitiøse målsætninger på klima-, energi- og miljøområdet.
Det er også et regeringsgrundlag, der understreger vigtigheden af at gøre en forskel for vores miljø, så også de næste generationer, vores børn og børnebørn, får mulighed for at leve i et land, der har en tydelig grøn profil, og som også har miljøet i højsædet.
NOx skader miljøet gennem forsuring, fordi der tilføres kvælstof til sårbare områder.
Når man sammenholder det med erfaringerne med den afgift på NOx, som den tidligere regering indførte, viser det også, at afgiften fører til et betydeligt fald i udledningen af NOx.
Så er der er al mulig fornuft i at indføre en sådan afgift, som man så i dag foreslår hævet til gavn for miljøet og til gavn for danskerne.
Dette forslag medfører, at afgiften vil have en betydelig effekt på udledningerne, og jeg er sådan set glad for, at Venstres ordfører også tidligere på dagen anerkendte det.
Det vil samtidig anspore virksomheder til at opprioritere deres fokus på miljøområdet.
Det er kun fair, at de, der forurener mest, også er dem, der kommer til at bidrage mest.
Det er alt andet lige der, vi også kan sikre os den bedste sundhedsmæssige forbedring.
Derfor er det her forslag sådan set også ren SF-politik.
Det vil være til gavn for alle, at den luft, der indåndes, er mindre sundhedsfarlig, og at den natur, vi er omgivet af, og som vi lever i, bliver renere.
Med det her forslag sættes der også en tyk streg under, at vi fra SF's side mener det alvorligt – det gør man også fra regeringens side – når vi siger, at Danmark skal være foregangsland på miljøområdet.
Regeringens tydelige miljøprofil bliver skærpet med det her forslag, og forslaget er i mine øjne kun det første skridt hen mod et bedre miljø.
Så er jeg helt opmærksom på, at der også har været rejst problemstillinger i forhold til virksomhederne, og derfor er jeg yderst tilfreds med, at det også i dag er blevet gjort klart, også fra skatteministerens side, at man udskyder ikrafttrædelsesdatoen for afgiften, således at selskaber, som føler, at de vil blive ramt af den her afgift, nu også får ½ år til rent faktisk at indkøbe de filtre, som kan være med til at nedbringe udslippet.
Alt andet lige synes jeg sådan set, at det er et meget fornuftigt forslag.
Jeg er også glad for, at man viser et hensyn til virksomhederne, hvilket skatteministeren i dag har været ude at tydeliggøre.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Jamen der glemmer Venstre jo måske lidt behændigt at se på det her forslag i et samlet perspektiv.
Her skal man jo, som jeg også har fremført tidligere, og som det er blevet fremført af andre ordførere fra regeringen, se det her i sammenhæng med, at vi foretager en kickstart af økonomien og også har fokus på jobskabelse og har fokus på, at vi faktisk skal løfte Danmark ud af den økonomiske krise tidligere, end det ville blive opnået, hvis vi ikke gjorde noget.
Der synes jeg faktisk at det her spiller rigtig godt sammen med de øvrige forslag, vi har i regeringen.
Nu ved jeg jo, at spørgeren også har læst økonomi på universitetet, det er så en del år siden, og jeg håber, at der stadig er noget tilbage af den ballast.
Der ved vi jo godt, når vi ser på det, hvordan der er forskellige balancer i det her, at der er forskellige hensyn at tage.
Det er jo sådan, at det, når nogen udleder noget, som forurener, så faktisk også er en samfundsmæssig omkostning, og for ligesom at prisfastsætte den må man se på, om de afgifter, man har, også afspejler den forurening, der bliver udledt fra virksomhederne.
Det, vi gør med det her forslag, er så, at vi faktisk øger afgifterne på luftforurening, men ikke helt oppe på det niveau, som man teoretisk set burde gøre det, for vi befinder os i en virkelighed, hvor vi også skal tage skyldigt hensyn til virksomhederne.
Så vi gør trods alt noget i regeringen i modsætning til Venstre, som åbenbart ingen ambitioner har på det miljømæssige område.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Det blev jeg lidt mere forvirret af.
Hvordan giver det en bedre balance?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Nu er vi så ude i noget spekulation, og det synes jeg er lidt for vidtløftigt at gå ind i.
Det, jeg siger, er, at der er et trade-off, at der er en afvejning mellem miljø og sundhed på den ene side og hensynet til erhvervslivet på den anden side.
Der synes jeg faktisk at vi med det her lovforslag lander på en god balance og en bedre balance end tidligere.
Jeg kan så modsat konstatere, at Venstre ikke er interesseret i at effektuere tiltag, der kan sikre en bedre miljømæssig balance.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jeg tror, det her er et rigtig godt eksempel på noget, hvor vi kommer langt ved at løse problemerne i fællesskab og internationalt i stedet for at skabe den balance, som jeg er helt sikker på at hr. Nadeem Farooq også erindrer fra vores fælles fortid på politstudiet, nemlig det, at hvis man lægger højere afgifter på en produktionsform, så har den det med at flytte hen et sted, hvor afgiften er lavere.
Jeg er helt sikker på, at vi kan være fælles om den ballast.
Så derfor er det bare, det ærgrer mig lidt, hvad der sker her, og igen tror jeg vi kommer lidt tilbage til det svenske eksempel; der fører man jo provenuet tilbage til virksomhederne.
Det ender bare med, at vi flytter arbejdspladser ud af landet.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Ministeren taler om, at det og det skal sikre danske arbejdspladser og et bedre erhvervsklima.
I den forbindelse vil jeg godt have en kommentar til høringssvaret fra 3F.
3F skriver i deres høringssvar, at hvis afgiften på NOx m.v. videreføres, vil det for danske gartneriers vedkommende beløbe sig til en udgift på 100 mio. kr.
Flere gartnerier vil lukke.
Så det relevante spørgsmål til skatteministeren i en regering støttet af fagbevægelsen vil jo være: Hvad siger skatteministeren til høringssvaret fra 3F, som siger, at alene det her forslag vil betyde 2.500 flere ledige bare inden for gartnerisektoren?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Dem tager regeringen meget alvorligt, læser dem grundigt og går i øvrigt også i yderligere dialog med høringsparterne.
Det er baggrunden for, at regeringen har besluttet at udskyde ikrafttrædelsen af afgiftsstigningen, således at virksomhederne har mulighed for at investere i det nødvendige udstyr, der skal gøre dem i stand til at reducere deres udledning og dermed mindske afgiftspresset.
Det synes vi er en fornuftig model og også en vigtig imødekommelse af store dele af høringssvarene.
Samtidig vil jeg også igen benytte lejligheden til at understrege, at hele humlen i regeringens økonomiske politik er at fremme væksten og øge beskæftigelsen, og det vil i særdeleshed 3F's medlemmer også have god gavn af.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jeg tror, at den enkelte familie også vil gøre op med sig selv, om man skal starte bilen i Silkeborg, spænde Brenderuptraileren efter og køre til grænsen, for der er også en udgift til transport derned.
Der er også en udgift til, at man lige skal sørge for, at familien får et måltid ved grænsen eller hos McDonald's i Vejle.
På den måde begynder udgifterne at stige, og når man samlet ser på, hvad udgiften er for at køre til grænsen og købe ind, er der måske ikke så meget sparet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Vi kan også prøve at tage et andet aspekt af sundhedseffekten.
En plade Marabou stiger fra 20 kr. til 20,50 kr.
Jeg tror ikke på det.
Jeg tror, at man alligevel vil købe chokoladen, og derfor er sundhedseffekten væk.
Det, der sker i stedet for, er, at man, når man så i øvrigt er i Tyskland og køber sin billige øl og vin, måske køber ti plader chokolade, og vi ved alle sammen, at når man har slik og sodavand til at stå derhjemme, øger man også forbruget.
Det vil sige, at der kommer en dårligere sundhedseffekt ud af det her.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at der er en stor risiko for, at vi både får dyrere varer plus en dårligere sundhedseffekt, fordi det her øger grænsehandelen så meget?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jeg skal svare Dansk Folkepartis ordfører på samme måde, som jeg også prøvede at svare nogle af de andre ordførere, selv om jeg ikke rigtig synes, at opfattelsesevnen har været så god hos især Venstrefolkene her i salen: En afgift på spiritus er meget grænsehandelfølsom.
Det betyder oversat til dansk, at hvis man begynder at røre ved den her afgift, vil folk alligevel indkøbe det her spiritus på tværs af grænsen, og på den måde ville man ikke få den sundhedsmæssige effekt af det.
Det har ikke nogen effekt på folkesundheden, og derfor er den ikke indført.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Dette lovforslag indebærer en række afgiftsforhøjelser på chokolade, slik, is – ja, konsumis – sodavand, tobak samt vin og øl.
Forslaget er så en af de sidste dele af finanslovaftalen for 2012, som regeringen har indgået med Enhedslisten.
Som de fleste ved, har regeringen besluttet at hæve skatter og afgifter ekstraordinært for at tilvejebringe finansiering til en lang række andre gode initiativer, som jeg tidligere har nævnt, men det er vigtigt at betone, at der også er et sundhedssigte i det her forslag.
Når jeg snakker om utilsigtede konsekvenser, er det selvfølgelig afvejet i forhold til risiko for, at grænsehandelen kan øges.
Endelig er det positivt, at vi har udsigt til at kunne imødekomme f.eks. mikrobryggeriernes bekymring.
Med afsæt i gode høringssvar vil vi i regeringen hæve moderationsatserne, så afgiftsforhøjelsen, som vi naturligvis holder fast i som helhed, bliver hævet med 25 pct.
Med disse bemærkninger kan Radikale Venstre støtte lovforslaget og ser frem til en konstruktiv drøftelse i udvalget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne fortsætte den her debat om det sundhedsforebyggende i det her forslag, for er det virkelig så sundhedsskadeligt med sukkerfri is?
Det lægger man en afgift på.
Man lægger en afgift på 25 pct. på en øl, og inden for 3 måneder en afgift på 74 pct. på vin.
Jeg går ud fra, at argumentationen er, at der er en højere alkoholprocent i vin, og at det derfor er mere skadeligt.
Men spiritus, som er endnu mere skadelig, skal ikke have et hak opad – åbenbart med den argumentation, at det ikke giver flere penge.
Men hvis det nu virkelig var det her sundhedsaspekt, man ville have med, ville man så ikke være villig til måske at få et lille tab på vin?
Hvis det er sundheden, der er det vigtigste, kunne man måske forestille sig, at man ville indkassere et lille tab på det område.
Er det her ikke bare en tilståelsessag?
Det er simpelt hen bare for at få penge i kassen.
Man skraber afgifter ind på både sukkerfri is, mandler og nødder, som i øvrigt heller ikke for mig at se er usunde, mens man, når det endeligt kommer til noget, der er rigtigt usundt, ikke gør noget.