runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Der er jo ingen tvivl om, at der i forbindelse med COP15 er blevet gjort en meget massiv indsats for at have Danmark som udstillingsvindue for at vise, hvad det er, Danmark har at byde på, når det gælder grøn teknologi, og der har VE naturligvis også spillet en rolle.
Som det jo så også kom frem i forbindelse med Vækstforum i sidste uge, agter regeringen at være med til at organisere et grønt topmøde i september/oktober måned, og der vil der jo så også være fokus på VE-energi.
Og så vil jeg da også sige, at det plejer at være sådan i en dansk debat, at når man har hold i billetter og man har fakta, jamen så har man jo alle muligheder for at modbevise, hvis man synes, at en rapport, som så er kommet frem her, ikke kommer med de rette budskaber, og det er jeg sikker på at fru Mette Gjerskov vil være i stand til.
Her kan jeg jo så i hvert fald sige, at disse oplysninger er mig bekendt – vedrørende Dansk Byggeri.
Jeg vil også lige kort sige, at den her ordning jo virkelig er et forsøg på at få gjort noget konkret.
Det tror jeg er meget vigtigt i den nuværende situation.
Der er jo meget debat selvfølgelig om klima og energiforsyningssikkerhed, men her har vi et konkret projekt om, hvordan Danmark kan dreje på en knap for så at blive mindre afhængig af de fossile brændsler.
Så er det selvfølgelig klart nok, at man kan vælge at skrue en ordning sammen på mange forskellige måder.
Der har også været mange andre bud på, hvordan man kunne gøre det.
Man må bare sige, at hvis man her vil følge det, som Dansk Byggeri har foreslået, og som jeg forstår det, er det altså, at man både skal give et særligt tilskud til solvarme og til varmepumper, og så vil der så skulle bruges flere penge konkret til én husstand.
Det betyder så rent faktisk, at vi får skrottet færre oliefyr.
Det må man hele tiden have med i den overordnede betragtning.
Ole Hækkerup (S), 2010-03-03:
Jeg hører ministerens svar sådan, at man godt kunne have brugt de 400 mio. kr. på en sådan måde, at vi var blevet fri for endnu flere fossile brændsler end det, vi bliver med den måde, som regeringen, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti nu har aftalt.
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Altså, igen så kan man jo vælge at skrue en ordning sammen på mange forskellige måder.
Der er selvfølgelig også nogle hensyn her, man skal have med i betragtning.
Der var også nogle beskæftigelseshensyn, sådan har jeg forstået den her ordning, der jo også var med i den overordnede kalkule.
Når det så er sagt, er jeg ganske tilfreds med den måde, den her ordning er blevet skruet sammen på.
Jeg synes også, at man her skal være opmærksom på – det har der jo også været rejst nogen debat om – at sige, jamen altså det her med, at det så er muligt at få støtte til, at man så får solvarme til et oliefyr, har der så været lidt misforståelse omkring, og nogle har været ude at sige: Jamen betyder det så, at vi giver støtte til oliefyr?
Men pointen er altså bare, som jeg er helt sikker på at hr. Ole Hækkerup vil give mig ret i, at det jo altså ikke er alle steder, det her gælder, f.eks. er der også fjernvarme i Danmark, og der bliver man så nødt til at hjælpe de mennesker, der gerne vil over på noget mere vedvarende energi, så de ikke kommer til at fryse.
Ole Hækkerup (S), 2010-03-03:
Jeg er godt opmærksom på det her med, at man ikke direkte giver tilskud til oliefyret.
Pointen er jo nok så meget, at når man laver en offentlig tilskudsordning, lokker det jo en række private penge, folks egne penge med til at investere i en ny løsning.
Derfor kan man sige, at den måde, man indretter de offentlige tilskudsordninger på, jo i høj grad påvirker, hvordan den samlede løsning bliver.
Jeg synes jo, at det er lidt specielt, hvis ministeren siger, at det giver anledning til en beskæftigelseseffekt.
Det gør det ubestrideligt.
Men i nogle af de andre planer, regeringen har fremlagt, eksempelvis erhvervklimastrategien, er det eksplicit anført, at Danmark skal være et grønt vækstlaboratorium.
Vi skal være stedet, hvor man afprøver de nye grønne teknologier, og det er vores langsigtede erhvervsstrategi, der på lang sigt skal give flest job.
Tror ministeren ikke, at hvis man havde indrettet den her ordning sådan, at vi havde brugt de 400 mio. kr. på rene VE-løsninger – i stedet for også at støtte kombinerede løsninger, hvor folk så anskaffer sig et nyt oliefyr – så havde vi trods alt været tættere på regeringens egen erhvervsstrategi om at gøre Danmark til et grønt testland?
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Nu tror jeg ikke, at man skal overvurdere en enkelt ordning.
Nej, igen vil jeg, når jeg ser på ordningen, have lov til at fastholde det her med, at det gælder om at få skrottet flest mulige gamle oliefyr.
Det er jo det, der er målsætningen.
Sådan som jeg forstår det, kan man jo altså få skrottet op til 30.000, og det er jo vigtigt, at vi får de gamle oliefyr væk.
Så er der jo netop mulighed for at få koblet med VE-energi, og det er jo det, der er det helt centrale i den her ordning.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-03:
Tak for det.
Og god dag til den nye minister, velkommen til og tillykke osv.; vi er rigtig mange, der ser frem til samarbejdet.
I Jyllands-Posten kan man i dag læse, hvad rigtig mange af os godt har vidst rigtig længe, nemlig at vi i Danmark lider under et stort tab af ledertalenter.
Og jeg er så glad for, at ministeren lige før under klimaspørgsmålene gjorde rede for, at ministeren havde læst op på det med kvinder i ledelse.
For vi er mange, der er ret bekymrede for, at kvinder, til trods for at kvinder fylder mere på universiteterne, fylder mere på arbejdspladsen og fylder mere i hele uddannelsessystemet i det hele taget, er mere eller mindre usynlige i toppen af erhvervslivet, i virksomhedsbestyrelserne, men de er også usynlige i professoraterne på universiteterne og i lederstillinger i det hele taget.
Og jeg er meget, meget interesseret i at høre, hvilke planer ministeren har for at bløde op på det her.
Vi ved godt, at der er lavet et charter for kvinder i ledelse, men indtil videre har det bare ikke rigtig vist sig at have den helt store effekt.
Jeg ved godt, at charteret ikke er voldsomt gammelt, men det er meget interessant at vide: Hvad skal vi gøre for at sikre, at kvinder også fremover er repræsenteret i virksomhedsbestyrelser, blandt professorerne på universitetet og i lederstillinger i det hele taget?
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Tak for spørgsmålet, og tak for lykønskningerne og også for koblingen til mit navn.
Der er for mig ingen tvivl om, at en af de helt, helt store udfordringer, vi står over for, er, at Danmark deltager i et videnkapløb.
Kina investerer voldsomt, vi ser Indien investere voldsomt, ikke mindst jo også inden for universitetsverdenen.
Derfor er der tale om, at vi i Danmark smider guld på gaden, når vi ikke trækker på hele talentmassen.
Og det gør vi ikke i dag.
Det kan vi jo konstatere, når vi ser på tallene, og jeg er sikker på, at vi to hurtigt kunne kigge på nogle tal og der se, at det altså ikke ser for godt ud med f.eks. antallet af kvindelige professorer.
Så derfor skal der gøres noget, det vil være mit udgangspunkt for det her arbejde, for ellers er det at smide guld på gaden.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-03:
Jeg er simpelt hen så glad for at høre, at der skal gøres noget.
Og det er jo også, fordi jeg lige præcis, hvis vi nu hæfter os ved f.eks. kvinder i virksomhedsbestyrelser, kan se, at der overalt i Europa sker en hel masse på det her område; man vil i de forskellige europæiske lande simpelt hen ikke finde sig i, at virksomhedsbestyrelser ekskluderer det ene køn.
Er det en vej, ministeren kunne tænke sig at gå, når ministeren nu holder fast i, at der skal gøres noget?
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Jeg fastholder: Der skal gøres noget.
Ja, vi har ligestilling i Danmark, men der sker altså åbenbart noget på vej op ad karrierestigen, for nu at bruge det udtryk, for jo højere man kommer op ad karrierestigen, jo færre kvinder er der.
Dette er et faktum.
Så derfor skal der gøres noget.
Jeg har i mit gamle virke på Københavns Universitet så kunnet konstatere, at det, når man der har anvendt det økonomiske incitament, og det vil sige er gået hen og har belønnet de fakulteter, der var i stand til at få kvinderne frem i lyset, så rent faktisk har rykket sig.
Så jeg vil i dag ikke stå her og sige, at jeg vil gribe til kvoter eller gribe til lovgivning, men jeg vil gerne give håndslag på, at jeg nu simpelt hen vil gå ind i det her med et åbent sind og se på: Hvilke knapper kan vi rent faktisk dreje på, så vi finder den værktøjskasse, der skal til, for at give det her område et løft?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-03:
Nu har vi da i hvert fald fået slået fast, at ministeren vil gøre noget, og så er jeg næsten tvunget til, når vi ikke kan komme det nærmere mere konkret, at spørge til tidsperspektivet i det her.
For det her er noget, vi ikke kan vente frygtelig lang tid med at gøre noget ved.
Vi bliver overhalet på alle ligestillingsparametre i de internationale målinger i disse dage.
Det betyder rigtig meget for den enkelte, at der ikke reelt er lige muligheder i vores samfund, men det betyder jo også noget for vores vækst.
Det betyder noget for hele vores indstilling til ligestilling.
Så hvad er tidsperspektivet?
Hvornår kan vi forvente at der kommer fra initiativer fra ministeren til om end ikke lovgivning, om end ikke kvoter, så i hvert fald initiativer, der bløder op på det her?
For uanset om man spørger hos DJØF, uanset om man spørger på universiteterne, eller uanset om man spørger hos erhvervslivet, siger de selv, at vi ikke kan blive ved med at vente på noget, som tilsyneladende slet ikke sker.
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Det er selvfølgelig en oplagt anledning til, at vi får diskuteret de her ting igennem og også får set på, om der er nogle nye, spændende indsatsområder, nogle nye knapper, vi kan dreje på.
Jeg vil da også gerne allerede i dag herfra sende det signal, at det er talentdagsordenen, jeg vil sætte øverst, det her med, at vi skal trække på hele talentmassen.
Det vil sige, at noget af det, jeg kommer til at bruge meget tid på, vil være universitetsområdet, ikke alene med hensyn til forskere, dekaner og rektorer, men altså også hele spørgsmålet om kønsfordelingen på studierne.
Vi skal huske, at ligestillingen altså rent faktisk går begge veje.
Det er jo også et problem, når vi ikke trækker på hele talentmassen og f.eks. har ganske få drenge – eller mænd skal vi vel sige – på diverse uddannelser.
Benedikte Kiær (KF), 2010-03-03:
I hele den periode har ældre nydt godt af en god og nødvendig garanti, som sikrer, at de hurtigt får en plejebolig eller en plejehjemsplads, når deres kommune har vurderet, at de har behov for pleje og omsorg i en sådan bolig.
I samme periode har hr. Thomas Jensen gennem spørgsmål og samråd i Folketinget med korte mellemrum afæsket regeringen en garanti om, at kommunerne har overholdt, overholder og fortsat vil overholde plejeboliggarantien.
Jeg ved jo ikke, om der forventes et nyt svar på spørgsmålet, men i så fald må jeg skuffe hr. Thomas Jensen, for jeg må ligesom min forgænger, der den 13. maj sidste år besvarede næsten det samme spørgsmål fra hr. Thomas Jensen, svare, at jeg ikke kan garantere, at alle landets kommuner opfylder garantien.
Det er der en meget enkel grund til, og den er, at ansvaret for, at garantien bliver opfyldt, ligger hos kommunerne, og det ansvar vil jeg ikke tage fra dem.
Derimod hjælper regeringen gerne med at give kommunerne nogle fornuftige økonomiske rammer, der kan sikre, at de har mulighed for at leve op til garantien, og det har regeringen gjort.
Lad mig her nævne, at den kommunale grundkapital for plejeboliger er halveret til 7 pct., maksimumsbeløbet til byggeri af almene plejeboliger er forhøjet i en række kommuner landet over, startlejen i nybyggede almene boliger, herunder plejeboliger, er nedsat med 11-12 pct. Det er sådanne forbedringer, der har givet og fortsat giver kommunerne fornuftige rammer for, at de kan leve op til deres ansvar på området.
Ole Hækkerup (S), 2010-03-03:
Jeg vil dreje diskussionen over i et lidt andet emne, nemlig den oliefyrsskrotningsordning, som trådte i kraft for blot 2 dage siden.
Den er jo aftalt mellem Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Det vil sige, at i forbindelse med sidste finanslov blev de tre store borgerlige partier enige om at bruge 400 mio. kr. på at lave en ordning til skrotning af oliefyr.
Dansk byggeri har så beregnet, at hvis man i stedet havde brugt de 400 mio. kr. til at støtte rene vedvarende energiløsninger, så havde vi opnået en meget større reduktion i CO2-udslippet end det, som kommer ud af den nuværende ordning.
Nu kommer regeringen jo ikke i hus under nogen omstændigheder med de reduktioner i CO2-udslippet, Danmark har påtaget sig i aftaler med andre lande, sådan i det hele taget.
Men tror ministeren ikke, at det ville være en god idé, når vi brugte penge, i det her tilfælde hvor Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti bruger 400 mio. kr., at vi sørgede for at indrette ordningerne sådan, at det gav den størst mulige klimaeffekt?
Vil ministeren på den baggrund – nu løber ordningen jo over lidt tid – tage initiativ til eventuelt fra næste år at få revideret ordningen?
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Jamen det er da klart nok, at hvis der i denne rapport måtte stå ting, som jeg synes er faktuelt forkert, vil jeg da selvfølgelig anvende de muligheder, jeg har for at sige, at hvis det ikke er faktuelt korrekt, skal der naturligvis stå, at det er det ikke.
Og jeg vil tage det med i min debat, og så er det ikke nogen rapporter, som jeg vil tage med mig på mine store rejser i udlandet.
Det siger da sig selv.
Det er klart, at det skal være fakta.
Vi fører faktabaseret politik.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-03-03:
I sidste uge sagde klima- og energiministeren, at havvindmøller kommer til at være en krumtap i dansk energipolitik, og så lindede hun en lille bitte smule på muligheden for at bygge på Kriegers Flak, det store område, som bare ligger og blinker der mellem Møn, Sverige og Tyskland.
Jeg vil sige, at jeg selvfølgelig var glad for, at der blev lindet en lille bitte smule på døren, men jeg var også skuffet over, at ministeren ikke klappede til og sagde: Selvfølgelig skal vi bygge på Kriegers Flak nu; det er en enestående mulighed for os til at bygge en stor havvindmøllepark.
Vi har faktisk fået penge fra Europa-Kommissionen – det har tyskerne og svenskerne også – så hvad er der egentligt at betænke sig på?
Det, jeg gerne vil have at vide, er: Hvornår får vi en beslutning om rent faktisk at bygge på Kriegers Flak?
Får vi den nu i det her forår, eller skal vi vente igen, igen, igen?
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Det er fuldstændig korrekt, at jeg i sidste uge i forbindelse med Vækstforum og også i forbindelse med forsyningssikkerhedsredegørelsen var inde på Kriegers Flak netop under overskriften, at havvindmøller kan gå hen at blive krumtappen i dansk energipolitik.
Årsagen til, at jeg ikke kunne bevæge mig længere der, selv om jeg må sige, at jeg jo personligt – og det tror jeg ikke kommer bag på spørgeren – er meget fascineret af det her projekt Kriegers Flak, var, at jeg er nødt til lige først at undersøge sagen nærmere, altså at se på de økonomiske konsekvenser.
Der er bl.a. en diskussion om, hvor man skal placere havvindmøllerne, så vi får allermest energi ud af dem.
Så det vil jeg altså forbeholde mig retten til først at få undersøgt nøjagtigt, og så vil det være sådan, at jeg vil have et udspil klar i løbet af sommeren.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-03-03:
Nu er det jo sådan, at man under alle omstændigheder skal lave noget, efter at man har truffet beslutningen.
I havvindmøllerapporten fra 2008 kom Kriegers Flak ind igen.
Jeg synes faktisk, at det er på tide at sige: Ja, vi træffer en beslutning om at bygge på Kriegers Flak og sætter et årstal for, hvornår vi forventer at møllerne står der og snurrer og producerer energi til både danskere og tyskere og svenskere.
Så kommer der selvfølgelig et sådan mere teknisk arbejde bagefter, fordi det skal i udbud osv., men hvad er der egentlig at betænke sig på?
Jeg kan ikke se, at der er noget at betænke sig på udover at sige farvel til de penge, som Europa-Kommissionen har foræret os.
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Nej, jeg har altså ikke nogen ambition om at sige farvel til nogle penge, og man må jo også bare her sige helt overordnet – og det signal vil jeg også gerne sende her i dag – at jeg synes, at det projekt er et meget vigtigt projekt.
Det skyldes to ting: Punkt 1, fordi vi så i givet fald får flere havvindmøller, og det er jo vigtigt i sig selv.
Og punkt 2, fordi den helt store vision bag det her projekt for mig jo især er at få koblet elnettet sammen, og det vil jo så i første omgang være Tyskland og Danmark, men på sigt forhåbentlig også Sverige.
Det har vi jo virkelig behov for i Europa, for der er ikke nogen af os, der er øer.
På den måde er jeg fuldstændig enig i præmissen om, at det her er et vigtigt projekt, men jeg synes bare stadig væk også, at det er klogt at kigge på bundlinjen og kigge på, hvordan vi får bedst økonomi i det her projekt.
Der har jeg så ladet mig rådgive på en sådan måde, at det vil jeg altså godt lige gøre først.
Men det er ikke sådan, at jeg siger, at nu venter vi på Klimakommissionen eller sidder på hænderne – nej, det bliver altså omkring sommer, at vi vil være i stand til det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-03-03:
Skal jeg så tage det som et udtryk for, at det bliver et ja til at bygge på Kriegers Flak?
For det med at komme med et svar til sommer kan jo både være et nej og et ja, og det kan også være et på sigt.
Skal jeg tage det som udtryk for, at det bliver et ja, og at det her er en havvindmøllepark, vi kan se første etape af stå der inden for 3 år?
Det er jo nogenlunde den tid, det tager at få en havvindmøllepark op at stå, fra udbuddet er sket.
Per Husted (S), 2010-03-03:
Jeg vil fortsætte med det, som fru Mette Gjerskov tidligere spurgte om, nemlig om CEPOS, og der er ingen grund til at komme ind på baggrunden for spørgsmålet, for den har vi allerede fået.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Kan det virkelig passe, at ministeren ikke har kendskab til et indslag, der var i TV-Avisen, om den borgerlig-liberale tænketank CEPOS’ rapport, og kendskab til den anden rapport, der er kommet fra anerkendte forskere, der helt tager afstand fra det, der står i CEPOS’ rapport?
Kan det virkelig passe, at ministeren ikke har kendskab til det?
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Jeg må jo sige, at det desværre ikke er hver dag, jeg får set TV-Avisen.
Nu vil jeg også gerne minde den ærede spørger om, at jeg i sidste uge fik den glædelige nyhed, at jeg også er blevet ligestillingsminister, så jeg har altså brugt ret meget tid i de sidste par dage på at sætte mig ind i vold i nære relationer for at nævne et emne, og hvordan får vi flere kvinder ind i ledelserne for at nævne et andet emne.
Så på den måde må jeg altså sige, at hvis man ønsker yderligere informationer om den her CEPOS-rapport, vil jeg forbeholde mig retten til først at læse den.
Jeg synes igen, at det er et meget godt udgangspunkt, at man baserer sig på fakta frem for at slynge om sig med noget, som man ikke har læst.
Per Husted (S), 2010-03-03:
Det er jeg helt enig med ministeren i, men nu er det så ikke så meget ligestilling, vi taler om i dag.
Jeg kunne godt tænke mig, at når nu ministeren har fået sat sig ind i de to rapporter, og hvis ministeren er enig i det, som vi har fremført i dag, at ministeren så offentligt vil gå ud og tage afstand fra det, der står i CEPOS-rapporten – selvfølgelig under forudsætning af, at det er forkert.
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Jeg synes, at det mest fair i det her er at sige: Der foreligger en rapport, og den vil jeg naturligvis gå hjem og sætte mig ind i; lægge den i bunken, og så vil jeg gå i gang med at læse den.
Men at sige her og nu, hvad jeg måtte mene om rapporten, har jeg altså ikke lyst til.
Igen, faktabaseret politik er mit udgangspunkt.
Per Husted (S), 2010-03-03:
Så tillader jeg mig at spørge om det samme igen: Hvis det, der bliver fremført her i dag, er korrekt, nemlig at det er forkerte oplysninger, som CEPOS er kommet med, vil ministeren så gå ud og offentligt tage afstand fra det, CEPOS har skrevet og sagt i USA?
Lykke Friis (V), 2010-03-03:
Det sidste kan jeg bekræfte.
Men jeg vil ikke stå her og forpligte mig til at sige, at jeg har en check med, og at vi nu kommer til at gøre det på den ene eller den anden måde.
Det er et projekt, jeg meget håber at vi er i stand til så at sige at skrive under på og få sat i værk, men det kræver selvfølgelig, at tingene passer, så regnestykket går op, og det kommer jeg så med et udspil til omkring sommer.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-03-03:
Jeg er sådan set en lille smule ærgerlig over ministerens svar, for det er jo rigtigt, at jeg har stillet spørgsmål flere gange.
Jeg har faktisk været inde og kigge for at se: Hvad taler vi om?
Jeg har spurgt én gang i 2007, tre gange i 2008 og i hvert fald mindst én gang i 2009, og sådan som det ser ud i øjeblikket, kan jeg jo se, at der ikke er sket noget.
Der er godt nok, som ministeren siger, blevet mulighed for, at regionerne kan gå ind og lave en rede til læger, men det har åbenbart ikke været nok, for der er stadig væk en problematik.
Der er også grund til bekymring, synes jeg, for Politiken havde en artikel i december måned sidste år, hvor de kiggede på, hvordan det går med den gennemsnitlige levealder i Danmark, og i bund 10 over den laveste levealder i Danmark ligger allerallernederst Lolland Kommune, og som den ottendesidste har vi Guldborgsund.
Det føler jeg da i hvert fald at der er grund til at være bekymret over, og det håber jeg også at ministeren gør.
Bertel Haarder (V), 2010-03-03:
Jeg har ikke bemærket, at han har sagt det, men når spørgeren siger, at han har sagt det, så har han vel sagt det.
Og som det fremgik af vores tidligere dialog, er det jo ikke nogen overraskelse, at der er visse skoler, der kan blive lukket i de kommende år.
Jeg tror ikke, det bliver det store antal, som nogle har påstået.
I øvrigt er regeringen optaget af at gøre det lettere at bevare små skoler, f.eks. ved at gøre det lettere at drive skoler med fælles ledelse, og det er et projekt, som jeg håber Socialdemokratiet vil støtte; det er i hvert fald noget, som Landsforeningen af Landsbysamfund støtter, fordi de synes, det er vigtigt med et alternativ til skolenedlæggelse, så lokalsamfundet absolut ikke behøver at oprette en friskole, men så de i stedet kan bevare deres skole i samarbejde med en større naboskole.
Så regeringen er ikke optaget af at lukke skoler, og vi aner ikke, om nulvækst i kommunerne vil føre til skolenedlægninger eller -sammenlægninger, vi aner det ikke, det gør spørgerne heller ikke, og det gør Erik Fabrin heller ikke, men man kan jo ikke udelukke det, han siger, og der er vel ingen tvivl om, at nogle skoler vil blive nedlagt.
Sådan har det jo været de sidste mange, mange år.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-03-03:
Når det kommer til de faglige begrundelser, vil vi jo vende tilbage til det i et samråd, som vi er ved at indkalde sundhedsministeren til.
Så kan vi få svar på helt konkrete områder, hvor vi har set at fagfolk har været ude med bekymringer og er kommet med kritik, fordi de ikke mener, at der er taget nok hensyn til den sårbare situation, som det offentlige sundhedsvæsen sættes i på forskellige områder.
Det andet, jeg vil sige, er, at én ting er fagfolkene, noget andet er selvfølgelig regionerne.
Regionerne er med til at skulle varetage vores fælles offentlige sundhedsvæsen og sikre, at der er behandlinger for alle borgere, uanset om man fejler noget, som er almindeligt – hvis man kan sige det sådan; hvis man kan tale om en sygdom som almindelig – eller man har brug for den allerøverste ekspertise.
De har også råbt vagt i gevær.
Derfor mener jeg, at vi bliver nødt til at følge op på den her sag, og vi bliver også nødt til i nogle tilfælde at spørge ind til de faglige begrundelser.
Så må vi bare have på det rene, om det er korrekt, og om det er noget, regeringen står ved er foregået.