runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-04-25:
Nu vil jeg bare være fuldstændig ærlig over for hr. Christian Juhl: Jeg ved simpelt hen ikke, hvordan regeringen har siddet og lavet det her lovforslag.
Jeg har ikke været med til det, for jeg sidder ikke med i regeringen.
Jeg er folketingsmedlem, som repræsenterer SF's holdning til det her lovforslag.
Hvordan det i øvrigt er blevet strikket sammen, og hvem man har talt med i den forbindelse,
ved jeg simpelt hen ikke.
Det er bundærlig snak.
Christian Juhl (EL), 2013-04-25:
Jamen så må jeg jo vente, til nogen kan forklare det.
Så vil jeg nøjes med at stille et holdningsspørgsmål.
Det kunne da være, at det hjalp lidt.
Er fru Pernille Vigsø Bagge tilfreds med regeringens og KL's indsats de sidste 4 uger?
Der var ingen invitationer, ingen alternative forslag, ingen initiativer, der kunne fremme ting, men kun cementering af og opbakning til KL's benhårde og ensidige lockout af tusindvis af mennesker.
Mener fru Pernille Vigsø Bagge, at det er en rigtig god og dynamisk måde at fremme to parters mulighed for at forhandle på?
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Jo tak, og tak til ordføreren.
Ordførerens begrundelse for at kunne medvirke til indgrebet er ifølge ordføreren, at det er et balanceret indgreb.
Jeg har tidligere refereret lærernes formand, Anders Bondo, der mener, at det her indgreb i uhørt grad tilgodeser arbejdsgiversiden.
Det er Flemming Ibsen fra Aalborg Universitet, der siger: Det er helt klart arbejdsgiversiden, der har vundet.
Deres hovedkrav bliver imødekommet.
Arbejdsgiversiden har kæmpet for et opgør med lærernes arbejdstidsregler i årtier.
Det er hans vurdering af forliget.
Han har haft nogle timer til at sætte sig ind i det.
Det underbygges jo af Michael Zieglers, KL-forhandlerens, udtalelser om, at han er glad for, at KL har vundet ledelsesretten.
Han er ikke helt tilfreds, det ville være mærkeligt, men han er glad for, at han har vundet ledelsesretten.
Kan man kalde det et afbalanceret indgreb?
Benedikte Kiær (KF), 2013-04-25:
Jeg vil da virkelig håbe, at lærerne fortsat kan bruge deres kreativitet og indspark i den undervisning.
Det har jeg også en helt klar forventning om.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-04-25:
Hvis jeg nu var kommunalpolitiker, og det kunne jeg faktisk godt tænke mig at blive, men det er så en helt anden historie, ville jeg i den kommunalbestyrelse gøre alt for, at der skulle komme en lokal aftale med de lokale DLF-tillidsmænd, for jeg tror på, at det er det, der giver det bedste grundlag for en god folkeskole.
Lars Dohn (EL), 2013-04-25:
Ville ordføreren så også sige, at ordføreren lige havde været med til at fjerne den gode aftale som den grundlæggende aftale i Danmark?
Kristian Jensen (V), 2013-04-25:
Normalt plejer hr. Joachim B. Olsen at være prisværdigt klar i sin tale.
I dag er hr. Joachim B. Olsen tvetydig og uklar.
For et øjeblik siden blev der sagt, at hvis man dropper en heldagsskole – det er i øvrigt et udtryk, jeg ikke har kunnet genfinde i regeringens eget udspil på området – så vil man stemme for.
Nu siger man, at man aldrig vil gribe ind i overenskomstmæssige sammenhænge.
Jeg vil gerne gentage fru Ellen Trane Nørbys spørgsmål.
Vi står her i dag og behandler L 215.
Hvad er det i L 215, som Liberal Alliance ikke kan støtte?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-25:
L 215 går, som Venstres ordfører udmærket godt er klar over, ud på, at man tager stof fra en konflikt på det danske arbejdsmarked, og så ophøjer man det til lov.
Det er det, det drejer sig om.
Det er derfor, vi sidder her i dag.
Det er derfor, vi alle sammen er kaldt ind i dag.
Dermed mener vi, at man bryder med et helt centralt princip på det danske arbejdsmarked, nemlig det, at arbejdsmarkedets parter selv skal finde en løsning.
Det kan ikke være specielt svært for nogen at forstå, at det er det, som vi er imod.
Kristian Jensen (V), 2013-04-25:
Jo, men hr. Joachim B. Olsen startede med at sige, at hvis regeringen ville gøre ét, ville hr. Joachim B. Olsen stemme for det her, og nu siger hr. Joachim B. Olsen, at det er et helt centralt princip, at man ikke griber ind.
Så jeg skal bare spørge, om Liberal Alliances helt centrale principper altid er til købs.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-25:
Det er de bestemt ikke.
Men hvis vi skal bryde et princip, og det skal man nogle gange, når man er pragmatisk – gud ved, at Venstre gennem tiden har brudt utrolig mange liberale principper – og når der ligger et lovforslag som det her, så vil vi ikke gøre det for så også at bryde et andet princip, som jeg redegjorde for i min ordførertale, nemlig det, at der skal være selvstyre, at der ikke skal tvinges en heldagsskole ned over samtlige folkeskoler i det her land.
Benedikte Kiær (KF), 2013-04-25:
Nu er Det Konservative Folkeparti også modstander af heldagsskolen, og Det Konservative Folkeparti er også modstander af aktivitetstimer midt på dagen, men vi kan godt støtte det her forslag, for netop den modstand, som vi har imod aktivitetstimer og heldagsskoler, har intet at gøre med det her forslag.
Liberal Alliance kunne lige så godt have stillet et krav om en lavere pris på smøger som et krav om det her med heldagsskoler.
Det har nemlig lige så lidt at gøre med forslaget som det, Liberal Alliance foreslår.
Er det ikke sandt?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-25:
Jeg kunne jo spørge De Konservative, om de melder sig ud af forhandlingerne om folkeskolen, hvis heldagsskolen bliver vedtaget, eller om De Konservative vil sige, at nu har de fået forhandlet sig frem til noget, der er lidt mindre slemt?
Det er slemt, men nu er det lidt mindre slemt.
Altså, det var det, jeg mente med at tænke lidt ud af boksen.
Jeg tror, at det vil gavne De Konservative også en gang imellem at sige: Hvis vi skal stemme for det her, hvor der bliver brugt penge, og hvor man tager nogle penge, som man vil bruge på det område, nemlig på folkeskoleområdet, kræver vi, at der ikke bliver nogen heldagsskole i Danmark.
Benedikte Kiær (KF), 2013-04-25:
Nu er det jo sådan, at vi gerne ser en styrket faglighed i folkeskolen.
Det kan man jo godt ønske, selv om man ikke går ind for en heldagsskole og aktivitetstimer.
Den større faglighed koster jo også penge.
Og jeg kan berolige ordføreren med, at vores modstand mod aktivitetstimer og heldagsskole er ganske helhjertet, og vi vil blive ved med at kæmpe imod det, også når vi sidder og forhandler.
Men jeg fik ikke svar på mit spørgsmål, og jeg vil stille det en gang til til ordføreren.
Ifølge Liberal Alliances besynderlige logik hænger det her lovforslag sammen med Liberal Alliances krav om, at man skal fjerne det her med heldagsskolen, ellers vil man ikke stemme for det.
Det må jo være den logiske konsekvens af det krav, som man stiller her i dag,
har jeg ikke ret?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-25:
Det mener jeg sådan set ikke ordføreren har.
Altså, vi siger nej.
Vi siger, at vi ikke vil stemme for det her, medmindre planerne om heldagsskolen bliver droppet.
Nu er det her en første behandling, så må vi jo se, hvad der sker.
Vi appellerer jo netop til De Konservative.
Her siger vi: Man må gå sammen med os, og så må vi stå sammen om, at hvis vi skal stemme det her igennem, må den heldagsskole droppes.
Det er der, jeg mener, at De Konservative ikke tænker ud af boksen, men det kunne man jo gøre nu her, og så kunne det være, at vi kunne skabe sikkerhed for, at den heldagsskole bliver droppet.
Benedikte Kiær (KF), 2013-04-25:
I 25 dage har godt 590.000 skoleelever ikke kunnet gå i skole og få den undervisning, som de plejer at få.
Tager vi alle andre med, drejer det sig om godt 800.000 elever og kursister, som ikke har kunnet modtage undervisning.
Mange har ytret deres bekymring; særlig de ældre klasser på landets folkeskoler og en række kursister har været meget bekymret over, at de ikke vil kunne komme til at afslutte deres studier, som de ellers havde forventet.
Med dette indgreb vil folkeskolens skriftlige prøver kunne nå at blive afholdt, blot lidt senere end planlagt.
10 pct. er rigtig meget, og det er meget, når det skal indhentes.
Samtidig har forældrene revet sig i håret over at få hverdagen til at hænge sammen, hvor mulighederne for pasning efterhånden er totalt udtømte.
Efterhånden som dagene er gået siden den 1. april, hvor lockouten trådte i kraft, er håbet om, at parterne, Kommunernes Landsforening og Lærernes Centralorganisation, har kunnet finde sammen, svundet ind til det absolutte ingenting.
Der var ikke udsigt til, at parterne selv ville kunne nå til enighed; de stod fuldstændig stejlt, så der var ikke noget håb om, at de kunne nå til enighed om en løsning.
Derfor var der til sidst behov for et indgreb, og Det Konservative Folkeparti kan derfor støtte regeringen i, at der nu skal ske et indgreb.
Ifølge det forslag, vi står med her i dag, bliver arbejdstidsreglerne afviklet, og i stedet bliver der indført arbejdstidsregler som for andre ikkeakademikere, dvs. tjenestemændenes arbejdstidsaftale.
Og der bliver indført nogle helt særlige værnsregler for netop at imødekomme den bekymring, som Lærernes Centralorganisation har haft omkring det grænseløse arbejde.
Som vi har hørt flere gange i dag, skal der bruges 300 mio. kr. til lønstigninger som kompensation for udfasningen af 60-årsreglen.
Derudover synes Det Konservative Folkeparti, at det er ganske fornuftigt, at der bliver indført et partsudvalg til fordeling af 1 mia. kr. fra 2014-2020, hvor pengene skal gå til faglig opkvalificering af lærere og pædagoger.
Der vil også være et partsudvalg til fordeling af de 128 mio. kr. i perioden 2014-2015 på det statslige område og de 4 mio. kr., der er på det regionale område.
Vi synes også, at det er ganske godt, at der sættes 20 mio. kr. af til udvikling af samarbejde, arbejdsmiljø og meget mere.
Vi har kun haft forslaget i oppositionen ganske få timer før første behandling i dag.
Så der er en række ting, der skal afklares i udvalgsarbejdet, og der skal gives svar på en række spørgsmål, så vi sikrer os en ordentlig lovbehandling.
Nogen, faktisk den tidligere taler fra Liberal Alliance, forsøger at gøre det her indgreb til et spørgsmål om heldagsskolen.
Det er en total afsporing, nok en af de vildeste afsporinger, jeg har oplevet.
Dette forslag har intet med heldagsskolen at gøre.
Det Konservative Folkeparti kan derfor godt støtte forslaget og et indgreb og samtidig sige klart nej til tvungen heldagsskole og aktivitetstimer, da vi sidder som forligspart omkring folkeskolen.
Med disse ord vil jeg sige: Jeg ser frem til den videre behandling.
Christian Juhl (EL), 2013-04-25:
Nu sagde ordføreren for De Konservative, at de stod stejlt over for hinanden.
Der var vel kun én part, der egentlig stod stejlt og havde et krav.
Lærerne har fremsat, jeg ved ikke hvor mange – jeg har talt syv forskellige – forslag til, hvad man kunne gå i gang med at forhandle om.
Der har været en regering og for den sags skyld også et konservativt parti, som har siddet med hænderne i skødet og ikke prøvet på at få noget i gang.
Hvorfor så ikke bare lade overenskomsten fortsætte uændret?
Det ville være det mest normale.
Det ville i hvert fald være det mest normale der, hvor jeg kommer fra, på det private arbejdsmarked.
Der ville man så sige: Parterne kunne ikke blive enige, og så fortsætter overenskomsten uændret 2 år frem, og så kan man forhandle igen.
Så er det trods alt parternes ejendom, der gælder for området, og ikke en eller anden regerings diktat, der gælder.
Benedikte Kiær (KF), 2013-04-25:
Nu mener jeg ikke, at det er særlig vel hørt, at man som parti på Christiansborg – Det Konservative Folkeparti – skulle blande sig i den konflikt, der er, og i de forhandlinger, der har været mellem de to parter.
Det synes jeg sådan set ikke at vi skulle gøre på nogen som helst måde.
Så der kan jeg ikke forstå hvorfor ordføreren mener at vi skulle have gjort det.
I øvrigt kunne man, sådan som det så ud, have fortsat i 1 år, 2 år eller måske længere tid, måske have udsat det og alligevel ikke kunne nå til enighed.
Det er jo baggrunden for det, og det er sådan set også det, der fremgår af bemærkningerne til forslaget.
Med den historik, der er bag det her område, var der ikke noget, der så ud til, at man ville kunne finde en løsning – hvilket havde været det bedste.
Christian Juhl (EL), 2013-04-25:
Jamen i princippet kunne man jo fortsætte med den samme overenskomst i 5 år eller 10 år for den sags skyld.
Det har jo fungeret godt hidtil; der har jo ikke været noget problem.
Og det havde måske været den mest balancerede måde gøre det på at sige: Den eksisterende overenskomst, som parterne har forhandlet sig til enighed om, lader vi fortsætte.
Et andet spørgsmål, som handler om præcis det samme, er: Hvorfor støtter Konservative især sådan en gammeldags, hierarkisk skole, som nu bliver resultatet, i stedet for at benytte medarbejdernes selvorganisering til at få en mere effektiv og bedre skole ud af det?
Det er også noget, jeg kender bedst for det private arbejdsmarked.
Der er masser af virksomhedsejere, der har fundet ud af, at det der med ledere, som skal styre og regere, er spild af tid og især spild af penge.
Man får meget, meget mere effektivitet ud af sine medarbejdere, hvis man lader dem selv styre hverdagen.
Hvad er det, der er så atypisk i forhold til skolen?
Jeg drømmer om, at mine børnebørn går i en skole, hvor lærerne selv planlægger det hele, og hvor læreren bruger al sin kreativitet på at gavne mine børnebørn.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-25:
Jamen det, vi er imod, er, at vi går ind og blander os i en konflikt på arbejdsmarkedet.
Vi synes, at den her konflikt skulle have løbet ud.
Det, man gør nu, er, at man skaber en masse martyrer, og det synes vi sjældent er en god idé.
Og der er allerede en sammenblanding af tingene, det er der.
Måske skulle Venstre tænke en lille smule ud af boksen en gang imellem, for hvis man virkelig er imod en heldagsskole, så var det her jo en rigtig god mulighed for at sige, at hvis vi skal køre det her igennem, så kræver det, at den bliver droppet, ligesom vi siger i Liberal Alliance.
Hvis man lærer at tænke lidt ud af boksen en gang imellem, kan det også være, at man når nogle lidt bedre resultater.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-25:
Jeg kan godt gentage det, jeg sagde om, at Venstre ikke støtter heldagsskolen.
Det gør vi ikke.
Det har vi sådan set været meget klare omkring.
Men vi støtter en mere sammenhængende skoledag, hvor man drager nytte af alle de voksenkompetencer, der er omkring børnene; hvor vi sikrer bedre undervisning, mere faglighed i folkeskolen, en modernisering af folkeskolen.
Men det er jo bare ikke folkeskoleforliget, vi diskuterer i dag.
Det er et lovindgreb, som regeringen har lagt et lovforslag frem om, og hvor regeringen har vurderet, hvordan balancen skal være.
Det er ikke noget, vi har lagt frem, men det er noget, regeringen har lagt frem.
Derfor synes jeg også, det vil være relevant, at Liberal Alliances ordfører helt konkret fortæller, hvad det så er ved det lovforslag, L 215, som vi behandler nu, som Liberal Alliance er imod, siden Liberal Alliance stemmer imod.
Hvad er det helt konkret i det her nogle og halvfjerds siders store lovforslag, som Liberal Alliance er imod?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-04-25:
Nu er det jo de kuldsejlede overenskomstforhandlinger, der i princippet fjerner overenskomsten.
Og det der med at gribe ind og stoppe en lockout kan ikke ende med, at man så bagefter ikke har nogen overenskomst.
Men jeg er så glad for, at lokale aftaler er en mulighed, for det synes jeg giver det bedste grundlag for samarbejdet om en god folkeskole.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-25:
Jeg kunne forstå på hr. Per Clausens tale, at hr. Per Clausen og Enhedslisten ikke har tænkt sig at tage ansvar for en finanslov, hvor man skal finansiere de 300 mio. kr., som er en del af lønkompensationen til lærerne.
Er det korrekt forstået?
Per Clausen (EL), 2013-04-25:
Det er jo alt for tidligt at tage stilling til, hvad jeg vil tage ansvar for under finanslovsforhandlingerne.
Men jeg vil da sige, at det er min klare opfattelse, at det normalt er sådan, at når man stemmer for udgiftskrævende forslag, har man en vis forpligtelse til at være med til at skaffe pengene.
De vil stemme for det her, som påfører det offentlige en ekstraudgift, og så slår de ud med arme og ben og siger: Men det er jo ikke vores ansvar at skaffe pengene.
Jeg har aldrig været ude for, at finansministeren, når jeg har været ovre og forhandle med ham, har haft den tilgang til det.
Men Venstre er åbenbart blevet vænnet til, at man bare kommer og kræver ind, og så får man det leveret og skal ikke betale regningen.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-25:
For det første har vi, så vidt jeg ved, ikke finanslovsforhandlinger i dag, og for det andet har vi jo ikke tradition for at lave finanslove med den her regering.
Det har hr. Per Clausen og Enhedslisten derimod, og derfor er det jo også naturligt ligesom at spørge.
For der sidder jo en lang række lærere, som så forventer noget, når regeringen i dag kommer med et lovforslag.
Den præsenterer det, den mener er den rette balance for at gribe ind i konflikten.
Jeg tror, at vi alle sammen havde ønsket, at konflikten var blevet løst, ved at parterne havde talt sig til rette, men nu har regeringen så valgt at komme med et lovindgreb, som kan sikre, at børnene kommer i skole på mandag.
Det forholder vi os til i Venstre, fordi vi sådan set mener, at det har en vigtighed, at vi sørger for, at børnene kan komme tilbage i skolen, og at folkeskolen igen kan komme til at fungere, og at vi kan sikre, at de unge, der mangler at få afsluttet deres eksaminer her før sommerferien, også kan få det gjort.
Men det ændrer jo ikke ved, at det er regeringen, der har fremsat lovforslaget og den vægtning, der er i det.
Og den vægtning, der indgår, er jo bl.a. en lønkompensation på 300 mio. kr., og derfor er det jo også relevant at spørge den part, som normalt laver finanslove med regeringen.
Vi hører nu fra regeringsordførerne, at man har intentionen om at tage det med i finanslovsforhandlingerne.
Er det så også noget, som Enhedslisten er blevet præsenteret for som den tætte part og som det støtteparti til regeringen, som Enhedslisten jo er?
Per Clausen (EL), 2013-04-25:
Det er sådan, at Enhedslisten vil stille et ændringsforslag, som fjerner den forringelse af de særlig gunstige arbejdsbetingelser, man har som ældre skolelærer, og dermed falder de 300 mio. kr. væk.
Så vi frigør os på enhver måde for at have noget ansvar for at skaffe de penge.
Jeg vil bare gentage: Det er min opfattelse, at hvis man i Folketinget stemmer for udgiftskrævende lovforslag, bør man da være med til at skaffe pengene.
Det er da et eller andet sted fuldstændig rystende for mig, vil jeg sige, at det nogen sinde skulle ske for mig, at Venstre stemmer for et udgiftskrævende forslag og derefter siger, at det må Enhedslisten skaffe pengene til.
Det er jo sådan noget, som jeg engang blev anklaget for at kunne finde på at sige, men ikke Venstre, dette gamle økonomisk ansvarlige parti – nu må man da tage sig sammen.
Og hvis Venstre mener, at det er en dårlig idé at bruge 300 mio. kr. på det her, synes jeg, at de skulle stemme for vores ændringsforslag.
Hvordan vi vil stille os til finansloven, hvor de her 300 mio. kr. indgår eller ej, ved jeg ikke.
Men det er da i hvert fald i udgangspunktet ikke vores ansvar at skaffe pengene.
Kristian Jensen (V), 2013-04-25:
Selv om vi nu har været i gang i en række timer, er det stadig væk førstebehandlingen, og førstebehandlingen i Folketingssalen bliver jo brugt til at afdække de forskellige elementer, der er i et lovforslag.
Det, vi forsøger at afdække via en række spørgsmål til en række forskellige ordførere, først fra regeringen og nu fra regeringens trofaste, loyale støtteparti, er jo, hvordan man præcis har tænkt sig at få finansieret det her.
Vi synes ikke, at det er et dårligt forslag, der ligger.
Vi tager til efterretning, at det er det forslag, regeringen har valgt at lægge frem på nuværende tidspunkt.
Vi synes, det er vigtigt, at konflikten får en afslutning.
Vi synes også, det er vigtigt, at man får moderniseret de regelsæt, der er.
Mit spørgsmål var alene, om Enhedslisten havde tænkt sig at være med til at finde en finansiering, hvis Enhedslisten skulle være forligspart ved det kommende års finanslov.
Per Clausen (EL), 2013-04-25:
Jeg synes, at Venstres position bliver mere og mere uforståelig.
Man vil stemme for det her lovforslag.
Det næste bliver, at Venstre møder op her og siger, at det er Enhedslistens pligt at sikre, at der er finansiering til selskabsskattelettelser, som man har aftalt med Venstre.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-25:
Fra Venstres side støtter vi heller ikke heldagsskolen, men vi vil gerne have en modernisering af den danske folkeskole, så vi sikrer, at danske elever lærer mere.
Vi vil også gerne sikre mere frihed ude på den enkelte folkeskole, til at lederne kan være med til at organisere arbejdet, men også, så man kan få større frihed til at tilrettelægge undervisningen, vælge forskellige linjer, lægge vægt på forskelligt indhold fra den ene folkeskole til den anden og i det hele taget drage nytte af de mange kompetencer, der er blandt lærerne og de kompetente undervisere rundtomkring på landets folkeskoler.
Men det er jo bare ikke det, vi diskuterer her i salen i dag.
Fra Venstres side har vi deltaget i alle de møder, som regeringen har indkaldt til om forhandling om folkeskoleaftalen, og det er også et arbejde, vi forventer fortsætter.
Men det, vi diskuterer her i dag, er jo ikke det folkeskoleoplæg.
Det er regeringens forslag til et lovindgreb.
Og der kan man jo så vælge at gøre, ligesom regeringen egentlig oprindelig har gjort, nemlig blande tingene sammen.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge hr. Joachim B. Olsen, der er ordfører for Liberal Alliance, hvorfor Liberal Alliance vil tage eleverne som gidsler i den her sammenblanding af to ting, som jo dybest set er to helt forskellige ting, selv om det jo selvfølgelig også på sin vis hænger sammen.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-25:
Det er to forskellige ting, som alligevel hænger sammen, siger Venstres ordfører.
Jeg tror ikke, at der findes en eneste borger i det her land, som ikke godt er klar over, at der er en sammenhæng mellem de reformer, man ønsker at lave på folkeskoleområdet, og den her konflikt.
Jeg vil gerne understrege, at vi synes, at det er helt fint, at det er ledere, der fordeler arbejdet, også ude på folkeskolerne.
Det var jo det, der blev konflikt om.
Derfor mener vi, at den konflikt burde være blevet kørt færdig, og at man ikke burde have blandet sig.
Hvem ved, måske havde man nået til et resultat, som også Venstre ville synes var endnu bedre end det indgreb, som Venstre nu er med til at stemme igennem.
Kristian Jensen (V), 2013-04-25:
Jeg er glad for den erkendelse, hr. Per Clausen har omkring sin historiske rolle og vel også den nuværende rolle.
Jeg vil bare sige, at det vel ikke er nogen skam ikke at svare på et spørgsmål, der ikke er blevet stillet, eftersom Venstre ikke er blevet stillet spørgsmålet om, hvorvidt vi vil være med til at finansiere de her 300 mio. kr.
Derfor er det jo ikke et spørgsmål om, om vi vil være med.
Spørgsmålet er jo så nærmere, om Enhedslisten har en interesse i at være med til at finansiere de her 300 mio. kr. – for det bliver jo nok vedtaget – i det kommende års finanslov.
Inger Støjberg (V), 2013-04-25:
Jeg vil blot spørge ordføreren om 60-årsreglen og de 300 mio. kr., der angiveligt er afsat til at kompensere for afskaffelsen af den.
Det var lidt svært at få et svar ud af hr. Magnus Heunicke før, men det, jeg så egentlig vil prøve at spørge ordføreren om nu, er, om det i det mindste vil leve op til forsigtighedsprincippet.
Altså, det er jo ret vigtigt at få det på plads.