runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Jeg er sådan set optaget af, at vi får en folkeskole, som gør, at flere har de basale kompetencer, når de forlader folkeskolen, kan læse, regne og skrive.
Jeg synes bare, at man må sige, at der i dag er – lad os bare sige det sådan – plads til noget forbedring.
Det synes jeg sådan set også er interessant, men nu er man jo i gang med nogle forhandlinger forskellige partier imellem ovre hos undervisningsministeren, og jeg vil ikke stå og kloge mig på status i det, for der er som sagt en forhandlingsproces, og det synes jeg også at man skal respektere.
Vi kan godt vende tilbage til en diskussion om, hvad SF sagde før valget – det er der i øvrigt sagt en lang række ting om, og det blev også diskuteret ganske grundigt inden valget.
Men jeg synes, at det, der er det interessante, er, at der er en række steder, hvor man rent faktisk øger offentlighedens indsigt; det er der i de her 26 punkter.
Så jeg synes sådan set, det er fornuftigt, at vi nu får gennemført den her offentlighedslov, og jeg håber da, at Dansk Folkeparti i sidste ende vil bakke op om det.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-29:
Undskyld, men det er jo total udenomssnak.
De punkter, som hr. Jonas Dahl nævner her, er jo for længst blevet gennemhullet af medierne, der har set på hvert enkelt punkt og med lidt god vilje måske har fundet et par enkelte punkter, der gav nogle forbedringer i forhold til den nuværende situation.
Men det, der står tilbage, er, at vi får en lukket beslutningsproces i forbindelse med dele af vores folkestyre.
Og det, der også står tilbage, er et SF, der før valget, hvor vi havde en anden regering, var vilde modstandere af det her, men som nu er tilhænger af det.
Hvad skyldes det skifte?
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Jeg synes, at det, der er det interessante i den her diskussion om offentlighedsloven – som jeg blankt erkender at jeg godt nok også synes er kørt op i en spids i stedet for at holde diskussionen saglig – er det, professor Eva Smith, som har været ude at give et ret nøgternt indblik i det her, har sagt.
Det synes jeg sådan set er en ærlig sag.
Det, jeg også synes er interessant, er, at der jo faktisk er 26 punkter, hvor der bliver åbnet op, så når man siger, at det her ene og alene drejer sig om at lukke det hele ned, så passer det jo simpelt hen ikke.
Så kan vi godt diskutere § 24 og § 27, tror jeg det drejer sig om, men jeg synes altså også, at der er nogle gode argumenter for rent faktisk at gøre det, som et flertal i Folketinget så også lægger op til.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-29:
I de her dage behandler Folketinget jo den såkaldte offentlighedslov, men måske skulle man i virkeligheden kalde den lukkethedsloven, fordi den i virkeligheden lukker nogle helt basale dele af vores lovgivningsproces ned med det resultat, at det bliver sværere for borgerne, sværere for offentligheden, at få indsigt i, hvad der foregår.
I Dansk Folkeparti undrer vi os meget over, at SF, der har stolte traditioner med hensyn til åbenhed i forvaltningen, kan gå ind for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan det kan være, at SF er at finde på det hold, der i øjeblikket prøver at bosse den her sag igennem Folketinget, selv om rigtig mange advarer imod konsekvenserne af det, der foregår.
Jeg kunne selvfølgelig også godt tænke mig at høre SF's politiske ordfører, om SF kan gøre os lidt klogere på, hvor det er, at det er et kæmpeproblem i dag, at man har offentlighed i forvaltningen på det her område.
Vores justitsminister kunne ikke svare på det, men det kan være, at SF kan gøre os klogere.
Merete Riisager (LA), 2013-05-29:
I den skolereform, der i øjeblikket diskuteres, ligger der på bordet til de små børn 30 undervisningstimer om ugen.
Nu er der så en række pædagogiske organisationer og forældreorganisationer, der er gået sammen for at sige, at det her vil betyde et dødsstød til de fritidstilbud, som ligger til de små børn om eftermiddagen, bl.a. de meget populære fritidshjem, vi har i København, som har nogle rigtig gode pædagogiske tilbud til børnene.
Hvad vil ordføreren sige til de forældre, som mener, at den reform, der ligger på bordet, fuldstændig vil ødelægge deres mulighed for at vælge et godt pædagogisk tilbud om eftermiddagen til deres børn?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Den er ikke prangende, for det er økonomien ikke til, og vi vil også gerne modernisere den offentlige sektor og effektivisere, så vi kan gøre tingene bedre og anderledes, sådan som nogle kommuner er gået foran med og har gjort bl.a. på ældreområdet, men vi forudser og planlægger efter en moderat vækst i den offentlige sektor.
Mette Bock (LA), 2013-05-29:
Tak for det.
Det er dejligt at høre, at Det Radikale Venstre er både ambitiøse og reformivrige.
Jeg kunne på regeringslederens, altså vores statsministers, tale forstå, at regeringen ønsker vækst i den offentlige sektor, punktum.
Det er for mig at se nogenlunde lige så ambitiøst, som hvis en skildpadde har ambitioner om at lære at bakke
Hvor ønsker Det Radikale Venstre vækst i den offentlige sektor?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Der er ikke en grænse for, hvor mange krige der opstår omkring os.
Det kan vi gøre rigtig meget for i vores udenrigspolitik, men det kan vi desværre ikke gøre alene.
Det tror jeg at både ordføreren og jeg i alt fald er helt klar over.
Det er desværre ikke op til os alene at forhindre, at der opstår krige, så folk flygter fra deres hjemlande.
Men kriterierne for at opnå asyl i Danmark er ikke ændret.
Og det, jeg er optaget af, er, at vi behandler mennesker ordentligt, når de er her, mens de søger asyl, og også at de skal ud, hvis ikke de får asyl, men at vi behandler dem ordentligt, mens de er her, så deres børn kan gå i skole, og de kan føle sig som en del af et samfund.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-29:
Jeg synes ikke rigtig, at den radikale ordfører svarede på det spørgsmål, der blev stillet, nemlig: Er der en grænse?
Det er jo en kendsgerning, at regeringen har lempet på en hel masse fronter.
Jeg tror, vi talte 25 punkter, hvor regeringen har lempet udlændingepolitikken i forhold til det, som man lagde ud med i valgkampen fra specielt Socialdemokraterne og SF's side.
Det har man gjort alligevel, og det er så bl.a. det, der medfører, at man får væsentlig flere asylansøgere.
Men svar gerne på spørgsmålet: Er der en grænse for, hvor mange vi kan tage?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Nu er det altså ikke sådan, at Radikale Venstre eller jeg går rundt og håber på, at der udbryder krige rundtomkring os, der gør, at folk er nødt til at flygte ud af deres land.
Det er jo sådan set noget af det, der gør, at antallet af asylansøgere til Danmark lige nu er stigende.
Rigtig mange af dem kommer bl.a. fra Syrien.
Så nej, vi går ikke og håber på, at antallet af flygtninge stiger, og vi går ikke og håber på, at antallet af asylansøgere stiger.
Vi har heller ikke ændret på kriterierne for asylansøgere siden.
Det, vi har ændret på, er den måde, vi behandler asylansøgere og deres børn i Danmark på, og det er jeg rigtig glad for og stolt af.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-29:
Det kan vi jo se på mange måder.
En af de måder, vi kan se det på, er, at vi nu er i en situation, hvor vi igen får flere asylansøgere, svarende til hvad vi fik i den periode, hvor Det Radikale Venstre sidste gang var i regering.
Det er rekordagtige tal.
Men bagsiden af medaljen må vi jo så også kigge på i forhold til den her succeshistorie for Det Radikale Venstre.
Bagsiden af medaljen er, at det nu formodes at blive endnu sværere at få den integration til at køre, som statsministeren var inde på i sin tale, hvor der blev talt for forældrepålæg, som jo altså bare ikke bliver brugt, men det er jo så en diskussion, vi kan tage senere.
Problemet er, når succesen stiger Det Radikale Venstre så meget til hovedet, at man ikke får set på, om der ikke er en grænse for, hvor mange asylsøgere vi kan få ind.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Det Radikale Venstre: Er der en grænse, eller skal vi bare sige, at der ingen grænse er?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Vi har en lang og en stolt tradition for medlemsdemokrati og højt til loftet i den interne debat hos os.
Det er jeg faktisk rigtig stolt af, og jeg har diskuteret det her rundtomkring i det ganske land, og det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
For noget er det, jeg har været ude med, er, at man altså også udvider åbenheden på en række punkter med den offentlighedslov.
Den giver også mulighed for tematiseret aktindsigt, den udvider kredsen af de institutioner og selskaber, hvor man kan søge aktindsigt, og medfører en række andre ting, som jeg er sikker på at ordføreren er fuldstændig med på, og det synes jeg også har nuanceret debatten.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-29:
Det synes jeg er sjovt, for det er jo ifølge justitsministerens eget udsagn substantielt fuldstændig den samme lovgivning, som den tidligere regering fremsatte.
Og dengang mente man altså, det var uacceptabelt, det ville forhindre afsløringen af embedsmisbrug osv.
Vi har nu at gøre med en lov, hvor op mod 84.000 mennesker har skrevet under på, at de er imod den, 9 redaktører fra store dagblade og medier, ja sågar Radikales eget landsmøde, går imod det.
Hvem skal råbe højt, for at De Radikale lytter i det her tilfælde?
Martin Geertsen (V), 2013-05-29:
Det glæder mig jo, at hr. Jonas Dahl er enig med Venstre i, at den offentlige sektor rent faktisk kan køre længere på literen.
Hvad står øverst på hr. Jonas Dahls dagsorden og ønskeliste i den forbindelse?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jeg synes, at regeringen har fremsat et godt, balanceret forslag til en ny offentlighedslov.
Det udvider faktisk adgangen til aktindsigt på 26 punkter.
Og derudover – det er det, ordføreren kritiserer, det ved jeg – moderniserer vi ministerens fortrolige rum til rådgivning, men vi indskrænker altså ikke aktindsigten i afgørelser.
Man kan altid diskuterer balancen mellem hensynet til fortrolighed og ordentlig rådgivning på den ene side, og på den anden side hensynet til åbenhed.
Mette Bock (LA), 2013-05-29:
Jeg vil gerne høre, om regeringen har konkrete planer om, hvor man skal effektivisere og eventuelt slanke den offentlige sektor, for det er jo som regel en meget effektiv måde at skabe større økonomisk råderum på.
Martin Geertsen (V), 2013-05-29:
Jeg forstår, at regeringen i sin egen selvforståelse er gået reformamok, og jeg kunne jo forestille mig, at det var noget, både hr. Jonas Dahl og partifæller glædede sig over, altså at man har den tilgang til dansk politik.
Der kunne jeg jo godt tænke mig at vide, om man vil fortsætte den amokrus også fremadrettet, og mere specifikt, om hr. Jonas Dahl er enig med økonomi- og indenrigsministeren i, at et af de reformtiltag, som man jo kunne tage fat på, når man er færdig med glæde sig over, at man er gået reformamok, var beskæftigelsesindsatsen.
Er hr. Jonas Dahl enig med økonomi- og indenrigsministeren i, at det var et sted at tage fat?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jamen mange af de planer er vi jo i fuld gang med
Der er digitaliseringen af samfundet, som allerede er i fuld gang på en række forskellige områder, det er også en modernisering i ældresektoren, det er nogle af de forsøg, der bliver lavet med frikommuner under indenrigsministeren, som vi kan lære noget af.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Jeg troede ikke, at det var nogen hemmelighed, men det er det så åbenbart for hr. Martin Geertsen, at regeringen sådan set har sat et arbejde i gang med Carsten Koch i spidsen, hvor man er ved at se på hele beskæftigelsesindsatsen.
Og det er selvfølgelig med det udgangspunkt, at man måske kan se på, om man kan gøre tingene på beskæftigelsesområdet lidt bedre end dengang, da Venstre sad ved magten.
Det er sådan, at vi bruger ca. 16 mia. kr. på beskæftigelsesindsatsen – give and take a little – og derfor tror jeg sådan set, at man kan se på, og det gælder i den offentlige sektor, om man kan bruge pengene mere effektivt.
Det arbejde har vi nu sat i gang på beskæftigelsesområdet.
Jeg håber da også, at vi kan lande en reform om folkeskolen – det afhænger så lidt af hr. Martin Geertsens parti, altså om de vil være med til at se på det.
Det viser Danmarks succes sådan set også på eksportmarkederne.
Vi kan se, at sidste år steg den danske eksport til eksportmarkederne, de her eksotiske eksportmarkeder, BRIKS-landene, med, jeg tror,
det var 11,2 pct.
11,2 pct. betyder konkret ca. 4.000 arbejdspladser ene og alene i 2012.
Det tyder i hvert fald på, at lønninger ikke nødvendigvis er det eneste saliggørende.
Jeg tror heller ikke på, at selskabsskatten er det eneste saliggørende.
Jeg tror, det er en bred vifte, der gør, at store virksomheder vælger at slå sig ned i Danmark eller andre lande.
Vi kan også se på internationale undersøgelser, at for amerikanske virksomheder betyder selskabsskatten mere end for andre virksomheder.
Derfor handler det om at skabe nogle gode rammebetingelser helt overordnet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Men lad os så sige, at det gør vi, og vi reflekterer også over, hvad der sker i andre lande, og hvis de sænker selskabsskatten, må Danmark også gøre det – det er ræsonnementet, det er logikken hos SF.
Gælder det også på andre områder?
Altså, er det sådan et generelt syn, SF nu har på den økonomiske politik: Hvis man sænker en afgift eller en skat eller et eller andet i et naboland, så skal vi også gøre det, for ellers er vi ikke konkurrencedygtige?
Den argumentation, jeg tidligere har hørt, har været noget med, at det var et væld at parametre, der afgjorde vores konkurrenceevne og vores dygtighed – ikke bare ét.
Men her tager man altså selskabsskatten ud og siger, at den er så vigtig, at når Sverige sænker selskabsskatten, så bliver vi også nødt til at følge efter.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Jamen jeg tror, at jeg ligesom hr. Thulesen Dahl lever i en verden, hvor vi også må forholde os til, at der også i landene omkring os er sket en udvikling.
Det er jo bl.a. det, vi ser, når andre lande, bl.a. Sverige, har sænket selskabsskatten – det må vi selvfølgelig forholde os til.
Jeg kan godt være bekymret for, at vi får sådan en race to the bottom, og det tror jeg sådan set er en bekymring hr. Thulesen Dahl deler, men vi må også bare erkende, at i en international verden, hvor vi er påvirket af landene omkring os, er vi selvfølgelig også nødt til at agere ud fra det.
Og det er det, vi har gjort fra dansk side, fordi vi selvfølgelig har en interesse i, at internationale virksomheder også slår sig ned i Danmark.
Men vi har da også sagt fra SF's side – det tror jeg heller ikke hr. Thulesen Dahl har overhørt – at det ikke nødvendigvis var noget, der var groet i vores have.
Men det er også sådan, man laver kompromiser i politik, og det ved hr. Thulesen Dahl bedre end nogen anden, tror jeg.
Men jeg synes, det er vigtigt også at være helt ærlig omkring, at når landene omkring os sænker selskabsskatten, er det selvfølgelig noget, vi forholder os til fra dansk side.
Jeg synes, det klinger lidt hult, når Venstre nu siger, at Venstre kerer sig rigtig meget om de 4.000-6.000, der alligevel vil falde ud af dagpengesystemet, fordi de har fået dagpenge i mere end 4 år her i løbet af foråret.
Jeg synes, det er en ulykkelig situation.
Det handler om at få dem i beskæftigelse.
Det tror jeg sådan set også vi kan blive enige om.
Jeg synes, det klinger lidt hult, når det er en reform, som Venstre selv står bag, og en reform, om hvilken Venstre selv sagde, at det kun var nogle få tusinde, det drejede sig om.
Vi har håndteret den aktuelle situation, at der var en række mennesker – rigtig mange – der stod til at falde ud nu og her, og derfor har vi nu forlænget det med den her midlertidige arbejdsmarkedsydelse.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Så jeg kan ikke få svar på, hvor lang SF ønsker at dagpengeperioden skal være.
Vi ved jo, at de løfter om, at dagpengereformen skulle rulles tilbage, ikke er blevet til noget.
Vi kan læse sort på hvidt i regeringens eget dagpengeudspil, at der er mellem 4.000 og 6.000 dagpengemodtagere, der alligevel vil falde ud.
Dem rækker SF's omsorg åbenbart ikke til.
Derfor tror jeg sådan set, at der er mange, der godt kunne tænke sig at vide, ikke bare hvad en kommission skal sidde og kigge på, men hvad SF mener er den optimale længde på en dagpengeperiode.
Er det 2 år, er det 4 år?
Hvad er det?
Det må SF da have et klart svar på.
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Jeg vil gerne svare på spørgsmålet om dagpenge, og så vil jeg vende tilbage til det med lønniveauet.
Det, der er det helt afgørende i forhold til dagpengene, er jo sådan set det, vi har sagt fra SF's side i meget lang tid, nemlig at vi nu får en kommission, som rent faktisk kommer til at kunne gennemgå det her område, så vi ikke bare får en hovsaløsning, som jeg synes lidt var det, som man lavede i sin tid.
Jeg synes sådan set, at det afgørende er, at vi nu får en langsigtet undersøgelse af, hvad det er, der skal til, så vi får skabt et effektivt og fleksibelt dagpengesystem.
Det er sådan set det, vi har brug for, og det er også det, regeringen gør nu ved at nedsætte en kommission, som fra efteråret af skal i gang med at se hele dagpengeområdet igennem.
Jeg vil ikke stå og låse mig fast på den ene eller den anden periode.
Jeg tror, det afgørende er, at vi får en diskussion af det.
Der kan være rigtig mange betragtninger, man kan lægge ind i det både i forhold til genoptjening og fleksibilitet.
Det er der også folk der har diskuteret i mit eget parti.
Jeg tror sådan set, det vigtige er, at vi nu får en dagpengekommission, som rent faktisk kan gå i dybden med de her ting, så det i sidste ende er til gavn for danskerne.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
[Lydudfald].
Så kom der lys i mikrofonen.
Velkommen til SF's nye ordfører på platformen.
Man må jo sige, at selv om der måske var lidt mere om, hvad regeringspartiet SF selv vil, havde det dog stadig væk en karakter af mere at være skældud til alle de andre.
Så hvis vi nu skal tage den med lønniveauet en ekstra gang, har vi fra Venstres side den klare opfattelse, at det er arbejdsmarkedets parter, der afgør lønningerne.
Til gengæld fremgår det jo af regeringsprogrammet for den regering, som hr. Jonas Dahl står og forsvarer, at danske lønmodtagere før har vist, at de i en krise er parate til at være tilbageholdende.
Det har vi brug for igen.
Det var som bekendt den finansminister, der sidder i den regering, som hr. Jonas Dahl er ordfører for, der sendte en sms om, at man skulle gå 15 pct. ned i løn hen over en nat.
Så skal vi ikke lige holde fast i, hvem det egentlig er, der går ind for løntrykkeri her i dag?
Så vil jeg egentlig bare spørge meget kort og kontant: Hvad er den optimale dagpengeperiode efter SF's opfattelse?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Tak for det, formand.
Det er jo rigtigt, som det har været nævnt nogle gange i dag, at der igennem foråret her er lavet flere politiske aftaler.
Nogle af aftalerne er Dansk Folkeparti med i, og andre har vi valgt ikke at være med i.
En af de aftaler, vi valgte ikke at være med i, er jo den aftale om vækstplanen, hvor en af de meget store klumper er nedsættelsen af selskabsskatten.
Det er jo der, hvor regeringen har valgt at foreslå, at man nedsætter selskabsskatten med over 4 mia. kr. årligt, altså en af de helt afgørende, store klumper.
Det er jo et af de områder, hvor vi i hvert fald tidligere har hørt Socialistisk Folkeparti være meget modstander af, at der skulle føres en politik, der havde til hensigt at sænke selskabsskatten – det var der, man fik gevinst for pengene, det var der, pengene var godt givet ud.
Så det, der er mit spørgsmål til hr. Jonas Dahl i dag, er naturligvis: Hvad er det, der har fået Socialistisk Folkeparti med på den kurs, der hedder, at man bruger over 4 mia. kr. årligt på at sænke selskabsskatten og ikke bruger de penge på andre ting?
Hvad er det gode ved at sænke selskabsskatten?
Christian Juhl (EL), 2013-05-30:
Min bedstefar fortalte, at engang for mange år siden var der sådan et slogan, som almindelige arbejdere fik at vide – det var før, det hed fagforeninger.
Det hed bed og arbejd, altså tro på din gud og arbejd og ellers hold din kæft, så skal du nok blive til noget.
Men der skete ingenting.
Der skete kun det, at de fattigste forblev i armod.
Først da de udskiftede det begreb med det, der hed gør din pligt, kræv din ret, da de begyndte at organisere sig, kræve overenskomster, kræve nogle ordentlige vilkår og gøre op med markedets vilde ridt, begyndte der at komme velstand også til den del af samfundet.
Er der ikke til stadighed en kamp mellem dem, der skal yde arbejdet og ofte er i armod, og dem, der ellers tumler af sted med væksten og den økonomiske udvikling, og er det ikke sundt, at der er en kamp mellem de to yderpunkter, eller skal det være sådan, at væksten bare skal have frie muligheder og alle skal bede og arbejde?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-30:
Jamen egentlig gik mit spørgsmål ikke på Lavalloven, men på Lissabontraktaten, og i den sammenhæng var det hr. Ole Sohn, der udsendte en pressemeddelelse om, at SF nu ville kaste alle kræfter ind i det, efter at Danmark havde tilsluttet sig Lissabontraktaten.
Og når jeg spørger, hvad SF's holdning egentlig er på området, er det, fordi jeg synes, det er vanvittig interessant.
Altså, vi ved alle sammen, at der er en problemstilling i forbindelse med en finansskat, hvor De Radikale er imod og SF og Socialdemokraterne er for.
Det vil sige, at hvis SF og Socialdemokraterne kunne overtales til at være med – der har været ytringer fra dem en gang imellem om, at det var en god idé, og tidligere var det en mærkesag for SF – jamen så kunne vi jo faktisk have et flertal i Folketinget i dag uden om De Radikale.
Så er det en holdning, som SF stadig har, eller har man forladt ønsket om en social protokol?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-30:
For måske lige at opklare for dem, der følger med, eller de øvrige herinde i salen vil jeg sige, at den daværende ordfører på det tidspunkt, hr. Karsten Hønge, sagde i sin tale om Lavalforslaget, at selv om der ikke er udsigt til hverken en ny social protokol eller et forbedret udstationeringsdirektiv i morgen, kan Folketinget sagtens gøre ganske meget for at sikre konfliktretten og dermed sikre udenlandske arbejdere på danske arbejdspladser bedre løn- og ansættelsesforhold.
Han sagde altså grundlæggende, at det, at det har så lange udsigter, ikke skal betyde, at det her Folketing ikke laver nogle indhegninger, hvilket der jo også var plads til, fordi loven gik igennem.
Men til det mere principielle spørgsmål, vil jeg sådan overordnet set
sige, at hvis jeg kunne tegne Den Europæiske Union, så ville den se anderledes ud i dag.
Men der er også mange fordele ved EU, og vi har titusindvis af danske arbejdspladser, som også er afhængige af det indre marked.
Så SF er ikke imod det indre marked, men vi er meget for, at vi gør meget mere ved de muligheder, der er for at forbedre udstationeringsdirektivet, for at håndhæve reglerne meget bedre og for at leve op til modtagerlandsprincippet.
Jamen grundlæggende kan jeg sige, at fra SF's side synes vi ikke, at EU, som det er i dag, er socialt nok anlagt.
Vi synes, at der er en ubalance.
En af grundene til, at vi har en modstand mod euroen, er ikke, hvad der står på vores pengesedler; det er, at vi synes, at den ikke tager nok hensyn til en række forhold, som vi har diskuteret tusind gange herinde.
Så vi har ikke ændret holdning, i forhold til at vi ønsker en anden balance i EU.
Jeg synes også, det lysner i øst i forhold til en masse ting omkring finansiel regulering osv.
Det er rigtigt, at på arbejdstagerområdet har vi nogle store problemer, men jeg mener, at der er et uopdyrket land lige nu, i forhold til hvor vi står nu, og i forhold til hvor vi kan komme hen, hvis vi kan få forbedret håndhævelsesdirektivet.
For der er mange ting, vi kan gøre, og der er et princip om, at man skal respektere det land og de arbejdsvilkår, der er i det land, når man kommer dertil.