runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Ja, så må jeg jo have udtrykt mig uklart.
Det er netop ikke en generel mistænkeliggørelse af befolkningen, vi har gang i her, det er netop for, at PET kan sige: Hvis du har de og de rejsemønstre, og du sjovt nok har et rejsemønster, der ser noget mistænkeligt ud, så kunne det være et led i det, der på et tidspunkt giver anledning til en mistanke, der gør, at PET så siger, at hov, her er noget, vi skal holde øje med.
Det synes jeg sådan set er sund fornuft, og jeg vil godt sige, at jeg heller ikke har en idé om, at PET føler det så interessant, at Aase og Vagn tager på charterferie til Alanya, det skal de heller ikke føle er så særlig interessant, og det må de slet ikke.
Det hører også under tilsynet med PET.
Så jeg har slet ikke den frygt for, at det er sådan, at PET agerer.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-10-29:
Det var blot kort om det generelle, men det er jo i virkeligheden det, der kommer til at ske her.
Min opfattelse er nok, at hvis man fra et efterforskningsmæssigt synspunkt har behov for at vide noget om nogle, så har man måske et ganske klart indtryk af, hvem der i virkeligheden er inde i den sfære og dermed også er i stand til at fokusere.
Det, der bare undrer mig lidt i forhold til det her og i forhold til ordførerens tale, er: Hvad er det, der gør, at man ikke kan finde en dommerkendelse i lighed med ransagninger og så hente de oplysninger?
Hvorfor er det, at man ser, at der er behov for generelt at indsamle data om os selv?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Det er adgangen til oplysningerne, som vi synes er vigtig.
Oplysningerne bliver jo indsamlet i forvejen, det er jo noget, luftfartsselskaberne gør.
Hver gang spørgeren og jeg, hvis det må være sådan, rejser rundt i verden, hvis vi gør det, så bliver vi jo registreret i alverdens sammenhænge, og så er det så sådan, at man fra Politiets Efterretningstjeneste kan få adgang til de her oplysninger, hvis der skulle være en mistanke.
Hvis der er nogle særlige rejsemønstre, kan man så gå ind i det, og det føler vi sådan set er fuldstændig inden for skiven af, hvad vi mener en efterretningstjeneste skal kunne.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-10-29:
Men, hr. Søren Pape Poulsen, alle indsamler jo oplysninger om alle.
Hvor er det, at hr. Søren Pape Poulsen ser forskellen her?
Hvorfor er det, at vi ikke kan gå ud og få en retskendelse og få de oplysninger?
Hvis jeg vil vide, hvor folk er henne, så kigger jeg på Twitter eller Facebook, og så finder jeg ud af, hvor folk er.
Den mulighed har PET jo selvfølgelig også.
Så jeg spørger bare igen: Hvad er det, der i virkeligheden er årsagen til, at Konservative kan støtte det her forslag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Årsagen til det er, at man både ved konkrete mistænkte kan gøre noget, men også ,at man kan lægge nogle forskellige skemaer ind og spørge: Hvordan er det, at bestemte rejsemønstre fungerer?
Hvis der så er nogle bestemte rejsemønstre, og det lige pludselig bliver sådan, at der er nogle mennesker, der gang på gang lever op til de her rejsemønstre, så kan det være, at der ringer en alarmklokke, og så kan man handle.
Derfor er jeg ikke nervøs for den her generelle overvågning, som det bliver fremstillet som.
Den vil blive brugt af Politiets Efterretningstjeneste med de ressourcer, de har, til at sikre nationens sikkerhed.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Jeg taler om en specifik sag, nemlig Steven Hayes, som er en Fox News-journalist, som sammen med sin kone tog en smuttur til Istanbul, og så havnede han på en overvågningsliste.
Da han skulle ud at flyve næste gang, kunne han simpelt hen ikke få lov at komme om bord på sit fly, fordi han var landet på en amerikansk terrorliste ud fra de samme kriterier som her, altså at der var nogle, der havde syntes, at det var mistænkeligt i forhold til hans rejsemønstre.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Med al respekt vil jeg meget gerne have mig frabedt også at skulle stå her og forsvare amerikansk terrorlovgivning.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Det første var om den her liste.
Mig bekendt er det den liste, der findes hos flyselskaberne.
Men der er jo en forskel på, at den er der, og at den hermed skal overleveres til PET, og det er det, vi diskuterer.
Så er der det med rejsemønstre, og igen er det der med, hvem vi skal tillade at ødelægge vores demokrati.
Er det os selv ved sådan en lovhjemmel her, eller er det terrorister?
Det er jo en diskussion, og der er vi altså af den opfattelse, at vi ikke synes, det skal være tilladt at overvåge rejsemønstre i flæng for at kunne sikre, at der ikke sker nogen ulovligheder.
Vi synes stadig væk, der skal være en konkret mistanke.
Så tror jeg, jeg missede, at der var et tredje spørgsmål.
Det har jeg desværre glemt hvad var.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Det, jeg spurgte om, var, om der var en grænse.
Kan vi samlet set komme til et sted, hvor der er for meget overvågning?
Det, fru Trine Bramsen siger, er, at det altid er en konkret vurdering.
Jeg er sådan set også enig i, at meget af det lige præcis er det, fru Trine Bramsen siger, nemlig effekten af det over for den indskrænkning af retssikkerheden, det også er.
Det her redskab har PET haft i lang tid, godt nok ulovligt, men de gjorde det alligevel, og det vil sige, at de egentlig har haft det i praksis.
Så kan vi diskutere, hvorfor det ikke har nogen konsekvenser, at de ulovligt indhentede oplysninger.
Har fru Trine Bramsen nogen eksempler på, hvad effekten har været af, at man reelt har brugt det?
Trine Bramsen (S), 2015-10-29:
Jeg vil sige, at vi Socialdemokrater i hvert fald lytter, når politi og efterretningstjeneste ikke bare i Danmark, men også i andre lande, peger på, at det her er et vigtigt redskab i kampen mod terrorister.
Så er der den anden del, og her beder fru Pernille Skipper mig om at sætte mig ind i en fremtidsmaskine og forudse den teknologiske udvikling i al evighed og på baggrund af det sætte en grænse for, hvor meget man kan overvåge, og hvor meget man ikke kan overvåge, og det kan jeg selvsagt ikke.
Men jeg synes, at det er ret centralt, at vi, hver eneste gang vi indfører et nyt redskab, tager en god og grundig diskussion af det.
Men jeg kan selvsagt ikke forudsige, hvilken teknologisk udvikling der kommer i fremtiden, og dermed også hvilke redskaber vi skal give politiet og PET.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Tak for ordførertalen.
Som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, har PET og SKAT jo sådan set hidtil haft en praksis, og det, vi nu ser at lovforslaget skal give hjemmel til, er, at PET faktisk kan få de her oplysninger.
Noget af det, jeg hæfter mig ved i bemærkningerne, er, at man lige præcis siger, at det ikke er nødvendigt at få en dommerkendelse for at indhente de oplysninger, og det er jo ellers et grundfæstet princip i dansk ret, at man skal indhente en dommerkendelse.
Så hvad er det, der gør, at Socialdemokratiet ikke vægter det, at man sådan set skal nå at skaffe en dommerkendelse, før man får adgang til de her oplysninger?
Trine Bramsen (S), 2015-10-29:
Jeg tror sådan set, vi alle sammen enige om, at lige præcis når det handler om terrorister og forebyggelse af terrorisme, der kan gøre så gruelig meget skade på vores samfund, så er det afgørende, at politiet og PET har nogle hurtige og effektive redskaber, som de kan gøre brug af.
Og der er der peget på at det her er et vigtigt redskab i den kamp.
Så må jeg også sige, at det jo er sådan, at når vi vedtager at indføre redskaber, har vi et tilsyn, der kontrollerer den brug, vi giver PET, efterretningstjenesterne, adgang til af de her redskaber.
Derfor har jeg da også en klar forventning om, at der ikke kommer til at ske misbrug af de her oplysninger.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Det, som jeg tænker her, er det der med, at det jo ikke bare er den enkelte person, man har en mistanke til, altså en formodet terrorist, som man kan få adgang til oplysninger om.
Det er lige præcis alle danskere og alle passagerer om bord på de her fly, som PET kan overvåge.
Og dermed er der jo ingen sikkerhed for, at det lige præcis er en terrorist; det er sådan set også hr. og fru Danmark, PET kan overvåge på den her måde.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Trine Bramsen (S), 2015-10-29:
Hver gang vi indfører et nyt redskab, der medfører overvågningsaspekter, er det klart, at vi skal afveje sikkerheden, trygheden for danskerne over for retssikkerhedsaspektet, og derfor må det være op til en konkret vurdering, hver gang vi vedtager, at politiet og PET skal have nye beføjelser, og hver gang må vi tage udgangspunkt i det enkelte og konkrete redskab og effekten af det.
Det er det i hvert fald for os Socialdemokrater.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-10-29:
Tak for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan Socialdemokraterne ser forskellen mellem logningsdirektivet, som vi har set på mobiltelefonområdet, og så det her direktiv.
For når man betjener sig af en eller anden digital løsning, når man søger på et produkt, så bliver man i virkeligheden logget, i og med at man søger på nogle ting på internettet.
Her køber man en flybillet, hvorved ens færden, laden og gøren bliver registreret og gemt.
Det er ikke nødvendigvis ensbetydende med, at det bliver brugt til noget, det har ordføreren jo selv været inde på i forhold til tilsynet, men det bliver gemt, og det bliver opbevaret.
Hvori ser ordføreren forskellen mellem det, som vi tidligere har drøftet, altså logningsdirektivet, som man et eller andet sted har været voldsomt imod – det har vi i hvert fald været – og så det her?
Er det ikke blot en masseindsamling og masseovervågning af borgerne uden egentlig konkret mistanke og begrundelse?
Trine Bramsen (S), 2015-10-29:
Begge redskaber er jo indført med det formål at forhindre terrorister i at lykkes med deres usmagelige gerninger.
Det var baggrunden for, at man indførte logningsdirektivet.
Det er baggrunden for, at man indfører det her redskab.
Så er der en diskussion, der handler om brugen af det.
Det var baggrunden for, at logningsdirektivet blev sendt tilbage til genovervejelse.
Men formålet med begge redskaber er jo at forhindre terrorister i at lykkes med deres helt usandsynlig usmagelige gerninger.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-10-29:
Vi er sådan ikke uenige om, at vi vil gribe til alle redskaber for at bekæmpe terrorisme.
Men spørgsmålet er jo i virkeligheden, hvor langt vi vil foretage indgreb i borgernes privatliv og retssikkerhed for at kunne bekæmpe den.
Og som jeg hører ordføreren, er Socialdemokratiet parat til at gå så langt, at man agter at logge de her data om vores gøren og laden på flyrejser.
Trine Bramsen (S), 2015-10-29:
Jeg ved ikke, hvilken baggrund spørgeren konkluderer på, for det sagde jeg sådan set ikke noget om.
Det, jeg sagde, var, at baggrunden for, at man sendte logningsdirektivet tilbage til genovervejelse, bl.a. var en EU-dom, og det var anvendelsen.
Det var også det, jeg sagde meget klart i min tale, nemlig at det, der må stå øverst, selvfølgelig er effekten af de redskaber, vi giver til politiet og til PET.
Men det er helt korrekt forstået, at vi Socialdemokrater er parate til at gå meget langt i kampen mod terror, meget langt.
Vi vil stoppe de usmagelige mennesker.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Der er jo altid et dilemma imellem de redskaber, man tager i brug, og de konsekvenser, det har.
Jeg må spørge ordføreren, om det ville have stoppet det angreb, som vi så i februar i København, eller Charlie Hebdo-angrebet i Paris, hvis man havde haft de her redskaber i stedet for at kunne have det redskab, at man via en dommerkendelse eller en konkret mistanke kunne få fat i de her oplysninger.
Trine Bramsen (S), 2015-10-29:
Det var lige præcis baggrunden for, at vi oprettede Tilsynet med Efterretningstjenesterne.
Det var for at kontrollere, at de beføjelser, vi giver vores efterretningstjenester, ikke bliver misbrugt, for at se dem efter i kortene.
Og derfor har jeg da også en meget klar forventning om, at det her redskab ikke bliver misbrugt.
Jeg må også sige, at det da ville være utroligt, hvis PET havde en interesse i at sidde og følge med i hr. og fru Danmarks charterrejse til Mallorca.
Og det ville jo så i anden omgang være noget af det, som tilsynet ville kunne opfange og påpege var uhensigtsmæssigt.
Og så er det klart, at det så vil være os her i Folketingets pligt at indskærpe de beføjelser.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Er der en grænse hos Socialdemokraterne for, hvor meget overvågning man skal finde sig i som uskyldig borger i et demokratisk samfund?
Trine Bramsen (S), 2015-10-29:
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, skal først og fremmest sikre større gennemsigtighed i dansk retspleje.
På den måde øges indsigten i domstolenes afgørelser for borgere og andre interessenter, eksempelvis for os her i Folketinget og advokater og forskere.
Må jeg ikke slå fast, at det her længe har været et ønske fra et bredt udsnit af Folketingets partier.
Derfor er det også positivt, at der allerede i foråret blev taget de indledende skridt til at føre planerne om en åben domstolsdatabase ud i livet, og at vi på den baggrund her i dag er i stand til at vedtage det lovmæssige grundlag.
I Socialdemokratiet glæder vi os over dette, og vi ser frem til oprettelsen af databasen.
Lovforslaget skal også sikre mere effektiv behandling af sager i den borgerlige retspleje.
Med forslaget sikres en bedre ressourceudnyttelse og en bedre service for de involverede aktører.
Set med socialdemokratiske briller er det et forslag, som det er meget svært at være imod, og vi bemærker i øvrigt, at der i forbindelse med lovforslaget tages et særligt hensyn til de borgere, der ikke har adgang til it, og som derfor har brug for alternative løsninger eller ekstra hjælp.
Med de ord skal jeg meddele, at vi i Socialdemokratiet kan støtte forslaget her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2015-10-29:
Tak for det.
Med en digital domsdatabase vil man kunne øge muligheden for, at folk lettere kan følge med i det arbejde, der foregår.
Det er et rigtig positivt initiativ, som vi altså i Dansk Folkeparti gerne bakker op om.
For Dansk Folkeparti er det afgørende, at sager, der drejer sig om digitalisering, tager hensyn til de borgergrupper, der kan have svært ved at bruge digitale løsninger.
Derfor glæder jeg mig over, at der netop i den her sag tages hensyn.
Det er fornuftigt, at man starter med at afprøve systemet ved retten i Horsens og ved Vestre Landsret for på den måde at sikre kvaliteten, så det endelige resultat kan udrulles til hele landet med succes.
Det er vigtigt, at man bruger de erfaringer, man i starten gør sig i retten ved Horsens og Vestre Landsret, til at øge den brugervenlighed, der skal til for, at de grupper, der kan have svært ved det digitale, får en fair mulighed for at være med, og at man samtidig tager hensyn til de grupper, for hvem det ikke er muligt at kommunikere digitalt.
Det vil vi selvfølgelig løbende følge op på, men jeg kan anbefale forslaget fra Dansk Folkepartis side.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-10-29:
Næppe overraskende kan vi også fra Venstres side altså støtte forslaget.
Forslaget er en ordning, der muliggør digital kommunikation i civile sager.
Det er altså kun civile sager, det her drejer sig om, og de civile sager omfatter jo ikke skiftesager, fogedsager og tinglysningssager, og der bliver så en prøveperiode, som min kollega fra Dansk Folkeparti talte om, foreløbig ved retten i Horsens og en anden domstol.
Det er noget, vi ser frem til med rimelig spænding, og det er noget, der kan lette sagsbehandlingen for retterne, men også for rettens brugere.
Der er en ting, vi skal være meget opmærksomme på i den her sammenhæng, og det er, at det altså nu bliver mere og mere enkelt at fremlægge dokumenter i retten, herunder at fremlægge bilag.
Der er blevet en tendens i dansk retspleje til, at man i forbindelse med retssagerne overdynger domstolene med bilag.
Det er en diskussion, som vi må prøve at tage en anden gang, men det er i hvert fald noget, som retssikkerhedsmæssigt kan nå et betænkeligt omfang, og hvor i hvert fald mindrebemidlede i forvejen døjer med at være med, samtidig med at man overdænges med bilag.
Det der overload af information bliver ikke mindre af, at det nu fremover bliver muligt at trykke på en knap, og så får retten endnu flere bilag tilsendt.
Men det korte af det lange i denne forbindelse er, at selvfølgelig kan vi støtte forslaget på det her punkt.
Den anden del af forslaget går på, at der skal oprettes en domsdatabase.
Også det kan vi selvfølgelig støtte.
Det har været fuldstændig tilfældigt, i hvilket omfang folk har kunnet få fat i utrykte domme til brug for retssager.
Det har været mere eller mindre tilfældigt.
Vi glæder os til, at der kommer system i det, således at alle har lige midler at spille med her.
Også det vil kun være en forenkling og en billiggørelse af sagsbehandlingen.
Venstre kan selvfølgelig støtte forslaget fuldt og helt.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-10-29:
Da Liberal Alliances ordfører, Simon Emil Ammitzbøll, er forhindret i at være til stede i salen i dag, kan jeg i stedet meddele Folketinget, at Liberal Alliance er positivt indstillet over for det her forslag om at digitalisere retsprocessen i borgerlige sager.
Liberal Alliance ser det sådan, at dette forslag har en naturlig sammenhæng med statens øvrige digitaliseringsstrategi, og vi bemærker også den brede opbakning, som forslaget har haft i høringsfasen.
Set fra Liberal Alliances synspunkt er det ganske fornuftigt at digitalisere domstolenes sagsbehandling og dermed følge den generelle udvikling, vi ser overalt i vores samfund.
Lovforslagets forslag om oprettelse af en digital domsdatabase er et væsentligt element i forslaget og en klar forbedring af retssikkerheden, og vi vurderer, at det vil øge tilgængeligheden, gennemsigtigheden og åbenheden.
Vi er naturligvis som øvrige partier optaget af, at digitaliseringstiltag ikke på den ene side styrker retssikkerheden for visse grupper, mens den reelt svækker retssikkerheden for andre på den anden side.
Derfor er vi meget opmærksomme på anonymiseringsproblematikken ved offentliggørelse af domme.
Vi er også opmærksomme på, om der er tiltag, der kan sikre de borgere, der ikke umiddelbart har nogen mulighed for at benytte eller drage fordel af digitaliseringen.
Det bør derfor være muligt efter vores opfattelse i forlængelse af overgangen til digital post fra det offentlige at overføre de eventuelle fritagelsesordninger, man har i øvrige systemer, således at man undgår unødvendigt bureaukrati for de grupper, for hvem dette måtte være aktuelt, herunder dem, som måtte have til opgave at assistere de grupper.
Dermed bør en fritagelse for at modtage digital post fra øvrige offentlige myndigheder kunne arves fra den ene offentlige myndighed til den anden.
Det være sig borgere med særlige behov, ældre, udviklingshæmmede, demente, socialt udsatte eller eksempelvis udenlandske borgere, herboende udlændinge eller virksomheder i Danmark.
Vi ser frem til behandlingen i udvalget, og med disse ord skal jeg meddele, at Liberal Alliance kan tilslutte sig lovforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget her er at effektivisere sagsbehandlingen for retten og parterne i borgerlige retssager gennem digitalisering og dermed gøre processen enklere og hurtigere og billigere.
Det finder Alternativet selvfølgelig positivt.
Vi ønsker at gøre vores retssystem så smidigt, brugervenligt og gennemsigtigt som muligt.
Her er lovforslaget et skridt i den rigtige retning.
Netop brugervenlighed er et nøgleord i den her sammenhæng.
Derfor synes vi også, det er positivt, at lovforslaget lægger op til muligheder for både vejledning og fritagelse for anvendelse af sagsportalen.
Alternativet lægger stor vægt på, at de grupper af eksempelvis ældre, som ikke har mulighed for at komme på nettet, eller andre med fysiske eller psykiske handicap, som ikke kan forventes at kunne anvende det nye system, enten har mulighed for at få en værge til at varetage deres sag eller helt at blive fritaget for digitaliseringen.
Samtidig er det vigtigt, at domstolene yder en omfangsrig og forståelig vejledning for de borgere, der har brug for det, herunder de grupper, som ikke kan blive fritaget for digitaliseringen.
Databasen mener vi vil skabe mere åbenhed og større gennemsigtighed i domstolenes afgørelser, hvilket vi også støtter i Alternativet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-29:
Tak for det, formand.
Også i Radikale Venstre kan vi støtte dette lovforslag.
Det er et rigtig godt og, jeg er lige ved at sige moderne initiativ herfra.
Jeg er også meget glad for den øgede åbenhed, som følger af at få domsdatabasen.
Jeg er glad for, at lovforslaget, om jeg så må sige, implementeres eller sættes i gang bid for bid, sådan at erfaringerne indhentes, inden der bliver en fuld udrulning.
Det tror jeg vi har lært af en række andre projekter, og det er rigtig, rigtig godt at se.
Men jeg glæder mig også som Enhedslistens ordfører til en fuld udrulning, så også domsdatabasen bliver tilgængelig på en række andre områder.
Ligesom de øvrige ordførere glæder jeg mig over det, som vel bør være og efterhånden også er almen praksis, altså at der tages hensyn til de borgere, som ikke har de digitale muligheder.
Det her med at udrulle bid for bid tror jeg også kommer til at betyde, at det letter det arbejde.
Så fuld opbakning fra Radikale Venstre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
En digitaliseret domsdatabase er en god idé i retsplejen.
Det er positivt, at det bliver nemmere og mere overskueligt at tilgå retssystemet.
Vi håber på, at det her lovforslag kan være et led i en proces for at skabe endnu større gennemsigtighed og åbenhed i det offentlige arbejde i retsplejen.
Som Enhedslistens ordfører påpegede, mener jeg også, at vi i udvalgsarbejdet netop skal se på nogle af de forslag, der er fremkommet, bl.a. fra Dansk Journalistforbund, for at sikre mest mulig åbenhed og nemhed, for at journalisterne kan tilgå arbejdet, men selvfølgelig med respekt for borgernes datasikkerhed.
Vi hæfter os også ved indfasningsperioden og brugervenligheden.
Når det er sagt, vil jeg sige, at SF er meget begejstret for det her lovforslag og ser frem til det videre udvalgsarbejde.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte forslaget.
Der bliver en digital domsdatabase, så domme er offentligt tilgængelige og de er gratis.
Vi lægger også vægt på, at man sikrer at tage hensyn til dem, der jo ikke har it-kompetencer, så det ikke forhindrer nogen i noget i den her sammenhæng.
Med de hensyn, vi føler der er taget i det her forslag til den del af befolkningen, kan vi også støtte forslaget.