runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2011-02-22:
Jeg vil sørge for, at der bliver stillet et spørgsmål.
Jeg kan oplyse, at det er en henvendelse, der er tilgået Retsudvalget om en konkret sag, hvori det vurderes, at det er et brud på Den Europæiske Menneskeretskonvention, at man altså opkræver betaling, når en person har afsagt sig retten til at modtage en forsvarer, men alligevel er blevet tildelt en.
Det sørger jeg bare for kommer over, og så får vi det på skrift.
Jeg synes, at den sidste ordfører var en smule negativ, og det synes jeg måske ikke der er nogen grund til at være, for selv om man ikke behøver at være positiv og omklamre forslaget, kan man jo godt tage de positive briller på eller jahatten, eller hvad det er, det hedder.
Jeg vil gerne sige, at Socialdemokraterne afviste det her beslutningsforslag, sidste gang det var fremme, men jeg vil den her gang meddele, at vi gerne vil revidere vores indstilling til det.
Det vil sige, at når politiet selv siger, at den umiddelbare virkning af det samlede provenutab på statens gæld ved indfrielse af den foreslåede ordning vil være meget begrænset, synes jeg, det giver rigtig god mening at tage et kig på det igen.
Jeg synes, det er fint, at der er nedsat en arbejdsgruppe, og vi venter selvfølgelig og ser, hvad der kommer derfra, men vi skal i hvert fald meddele, at vi ser positivt på det her forslag.
Det er et stort problem for mange dømte, som kommer ud, at de lige pludselig står med en ekstremt stor gæld.
Men jeg håber, at arbejdsgruppen vil se på en ting, som ikke indgår i SF's forslag, og det er, om der ikke i forhold til retsfølelsen måske kan være sager, hvor man må sige, at der er det ikke i orden, at gælden eftergives.
Jeg kan i hvert fald godt komme på sager, hvor jeg synes, at selv om der er gået 5 år, og selv om der ikke er begået ny kriminalitet, så vil det ikke give mening at eftergive gælden fuldstændig.
Så selv om jeg er med på, at vi skal åbne op for, at langt mere gæld skal eftergives, og at vi skal have en mere fleksibel og en mere retfærdig tilgang til de her ting, så håber jeg, at den arbejdsgruppe, som ministeren har nedsat, vil sørge for, at der også bliver kigget på det fokus, der hedder, at der kan være sager, der er så grumme, at det vil virke anstødeligt, at gælden bliver eftergivet.
Pia Adelsteen (DF), 2011-02-22:
Jeg synes altid, at man skal være villig til at sige: Ja, selvfølgelig vil jeg overveje, hvis der kommer nogle gode argumenter for, at det her vil være effektivt.
Det skal man altid være villig til, så bastant vil jeg heller ikke være.
Men jeg vil godt sige, at hvis man har ejet en virksomhed og er gået ned med den et par gange, er der er eksempler på, at folk får gældssanering, men der er rigtig mange eksempler på, at folk har afdraget på deres gæld, som er opstået, mens de har haft virksomhed, og har betalt kreditorer i 10, 15 år, efter at virksomheden er lukket.
Så det gælder altså også virksomhedsejere.
Et eller andet sted synes jeg, at der ligger noget meget principielt i, at når man har fået en gæld, uanset om det er til det offentlige eller til andre, betaler man af på sin gæld.
Der ligger noget meget principielt i det, og det skal man selvfølgelig gøre.
Per Clausen (EL), 2011-02-22:
Altså, man skal aldrig lade sig låse fast i et standpunkt, hvis der viser sig en mulighed for at kunne opnå et resultat ved at variere det en lille smule.
Det er jo klogt, ingen dogmatisme i politik.
Hvis det er sådan, at vi kan finde en løsning, der sikrer, at man der, hvor der bor eller regelmæssigt opholder sig danskere, kan komme i kontakt med omverdenen ved hjælp af mobiltelefon, uden at man behøver at dække det 100 pct., så er jeg helt med på det – måske er det kun den del af Rold Skov, som toget kører igennem, der er vigtig at dække, mens det ikke er nødvendigt at dække andre områder.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-02-22:
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at der faktisk er mulighed for at få en dispensation i dag, den bruges bare ikke særlig meget.
Så ja, det har vi allerede fra Folketingets side bestemt er muligt.
Og ministeren har jo også, tror jeg, nedsat et udvalg på det her område, som kommer med et lovforslag på et tidspunkt, i hvert fald i forhold til de unge, så det arbejde er jeg meget tryg ved er i gang.
Pia Adelsteen (DF), 2011-02-22:
Jeg studser bare lidt, for det betyder altså, at man i SF vil sige, at det er os herinde, der skal bestemme, hvad der er relevant for arbejdsgiveren at vide, hvis en person, man vil have ansat, har været dømt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-02-22:
Vi har i hvert fald intentioner om, at der skal være et andet system.
Det behøver jo ikke at være sådan, at fordi man har været impliceret i et værtshusslagsmål, kan man ikke sidde ved kassen i Bilka eller være gartner ved kommunen.
Men i dag er det faktisk sådan, at rigtig mange virksomheder har det som en politik, at uanset hvad der står på straffeattesten – de skeler ikke til, hvad det er for et forhold – afviser man de her mennesker fra starten.
Vi synes, at det vil være rimeligt med et system, hvor man enten kan give nogle dispensationer, hvis vedkommende har vist vilje til at være kriminalitetsfri, eller sikre, at arbejdsgiveren kun kan se den kriminalitet, som er relevant for vedkommende.
For det er klart, at har man taget af kassen, skal man måske ikke lige arbejde med penge efterfølgende.
Pia Adelsteen (DF), 2011-02-22:
Ordføreren siger, at en af barriererne også er straffeattester, og nu er det jo ikke en del af forslaget, at man vil afskaffe straffeattester, men er det også en intention, man har i SF?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-02-22:
Jeg vil gerne sige tak for debatten her i dag.
Jeg er en glad kvinde, for selv om mit og SF's beslutningsforslag her ikke bliver vedtaget i dag, er vi dog kommet så langt, at debatten har rykket sig siden sidst, så der nu kommer til at ske noget på det her område.
Så jeg er umådelig tilfreds med, at ministeren har nedsat en arbejdsgruppe.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt.
Jeg glæder mig til resultatet.
Danmark er stort set det eneste land i Europa, som ikke rigtig tager hensyn til den dømtes indtægter efter en løsladelse.
Det er jo rigtigt, som hr. Manu Sareen nævner, at forskningen på det her område er utrolig mangelfuld.
Jeg ved, at den er i gang, og det bliver spændende at se, om der kan påvises en sammenhæng mellem sagsomkostningernes tyngen og så det, at man ikke kommer i arbejde bagefter.
Men jeg ved i hvert fald, at Rockwool Fonden har lavet et forskningsprojekt, som viser, at løsladte har en markant lavere indtjening og markant højere ledighed, i lang tid efter at de bliver løsladt.
Så der er noget, der tyder på, at den måde, vi har indrettet systemerne på i Danmark, fører til, at man ikke kommer i arbejde, og det vil være nærliggende at tro, at vores systemer omkring straffeattester og straffesagsomkostninger er en medvirkende faktor.
Der er i hvert fald to ting, indsatte altid nævner, når man møder dem udeomkring i de danske fængsler, og det er lige præcis gæld og straffeattester, som de anser for store barrierer for at komme videre i livet.
Vi fremsætter ikke det her forslag, fordi vi synes, det er synd for de kriminelle.
Men jeg tror også, at vi har fået lavet et system, som måske forhindrer, at man kommer videre i livet.
Vi kan jo se, at der stort set ikke inddrives nogle af de her straffesagsomkostninger, og det tyder altså på, at systemet kun medvirker til at fastlåse folk i gæld og måske også i kriminalitet.
Og det er, som man kan se ud af det svar, som justitsministeren har givet, meget svært at få eftergivet sin gæld.
Den skal man have haft i mange år, og det kan være mange år på passiv forsørgelse eller i en ny kriminalitet.
Det synes vi er ærgerligt for samfundet.
Vi synes, at samfundet har fortjent bedre, og vi ønsker os, at de kriminelle skal indtræde på lige vilkår med andre borgere i det her land.
Jeg er glad for, at både Venstre og Socialdemokraterne er lidt mere positive over for vores forslag denne gang.
Venstre var især meget afvisende sidste gang, men jeg synes, det er dejligt, at vi måske når en forståelse omkring det her.
Jeg vil gerne give en stor ros til den konservative ordfører for talen.
Jeg er meget enig i, at der skal være ordnede boligforhold, at man skal have et arbejde, men jeg synes også, at det kræver, at vi gør en indsats i forhold til selve løsladelsesprocessen, hvor der i dag er mange, der står uden en bolig, når de bliver løsladt, og så må vi jo heller ikke overse, at det faktisk kan være svært at få et arbejde, når man nu har en plettet straffeattest, især i de her tider, hvor jobbene ikke hænger på træerne.
Jeg skal afslutningsvis sige, at Enhedslisten støtter forslaget, men jeg vil igen takke mange gange for debatten her i dag.
Manu Sareen (RV), 2011-02-22:
Tak for det.
Det Radikale Venstre ser også positivt på det her forslag, der skal skabe reelle muligheder for, at der kan ske en hel eller delvis eftergivelse af sagsomkostninger i straffesager efter endt afsoning.
Det er også rigtig vigtigt lige at pointere – det er der ingen, der har været oppe at sige – at det her også handler om delvis eftergivelse, for det er jo ikke det hele, der nødvendigvis skal eftergives.
Så er der selvfølgelig også det andet, nemlig muligheden for, at der kan ske en eftergivelse af sagens omkostninger i straffesager, hvis man ikke har begået ny kriminalitet i en periode på 5 år efter endt afsoning.
Der er ingen tvivl om, som vi også hører fra Det Konservative Folkeparti, og jeg er fuldstændig enig med dem, at man naturligvis altid er nødsaget til at se på muligheden for, om man kan betale sin gæld tilbage.
Men når det også er sagt, er der heller ingen tvivl om, at der er rigtig, rigtig mange mennesker, der efter endt afsoning er tynget af en så betydelig gæld, at det skal være nemmere at få eftergivelse af sagsomkostningerne.
Det bekræfter Rigspolitiet i øvrigt også.
Som man kan læse i forslaget, er det politiets erfaring, at sagsomkostningerne kun i ringe omfang kan inddrives hos de domfældte, altså hos den her lille specielle gruppe, som har en kæmpestor gæld.
Der er selvfølgelig også nogle problemstillinger, som andre også har været oppe at sige noget om.
F.eks. har jeg selv prøvet at se, om jeg kunne finde forskning på, om der kunne være sammenhæng mellem eftergivelse og kriminalitet, men det har jeg desværre ikke kunnet finde.
Men jeg har været rundt og spørge og har fået at vide, at der er rigtig, rigtig mange erfaringer, der viser, at hvis man virkelig skal have en ny start, er eftergivelse en del af den resocialisering, som vi alle sammen selvfølgelig gerne vil hen til, og det skaber helt klart også en tilskyndelse til at komme ind på arbejdsmarkedet, som der også står i forslaget.
Har man alt, alt for stor gæld og ingen udsigt til at komme af med sin gæld, er kriminalitet desværre vejen, der ligger lige for, og det skal man selvfølgelig have hjælp til at komme ud af.
Vi anerkender selvfølgelig også, at der er et problem med hensyn til den 5-årige tidsfrist, for det kan jo godt være, at der er nogle, der spekulerer i, at de så slet ikke behøver at betale af på deres gæld i de 5 år, og så kunne det være fint, hvis den her arbejdsgruppe kunne finde nogle snitflader, så man kunne blive klogere.
Vi ser positivt på det her forslag og glæder os over, at der bliver arbejdet på det og glæder os til arbejdsgruppens resultater.
Karen Hækkerup (S), 2011-02-22:
Jeg vil bare spørge ministeren, om ministeren vil redegøre for, hvordan reglerne er, hvis en dømt har ønsket at forsvare sig personligt, altså har afvist at blive forsvaret af en beskikket forsvar.
Hvordan er reglerne for tilbagebetaling så?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-02-22:
Jamen det er klart, at der ikke er nogen tvivl om, at debatten her i dag også kan være med til at fremprovokere nogle henvendelser, og så skal vi ikke blive kede af det og sige, at det så er udtryk for, at der pludselig er nogle, der er blevet mere tvunget end tidligere, men at det er udtryk for, at de netop har fået så meget tillid til samfundet, at de tør komme og bede om hjælp; og den skal selvfølgelig være der.
Jens Christian Lund (S), 2011-02-22:
Jeg vil lige starte med at sige til formanden, at jeg taler på både De Radikales og Socialdemokraternes vegne.
Jeg vil ikke gennemgå det, som Venstres ordfører har sagt, men jeg vil komme med nogle enkelte kommentarer.
Ideen med digital kommunikation er jo helt genial, og i den tid jeg har været i Folketinget, har vi arbejdet på at få det gennemført, og nogle gange har det været som at slå i en dyne.
Derfor er jeg meget begejstret for, at det sker nu, og at vi også får det lavet således, at det på sigt bliver obligatorisk.
Vi er også enige i, at det er godt med en gradvis gennemførelse.
Der var jo nogle enkelte ting, der ikke var helt i orden, og det, man selvfølgelig kan frygte her, er, at der, når vi går over til den digitale transmission, er nogle ting, som ikke er i orden.
I høringssvarene er der jo også nogle, der giver udtryk for den frygt.
Nu vil jeg sige til ministeren, at det selvfølgelig altid er utrolig vigtigt, at tingene er i orden, når man gennemfører noget, men at det måske i denne sag er endnu mere vigtigt.
Jeg er nemlig hundrede procent sikker på, at det ikke er ministeren, der er minister, når det her bliver gennemført, og derfor skal vi jo være sikre på, at den minister, der er der på det tidspunkt, har fået overdraget noget, der virker.
Så derfor beder jeg ministeren garantere, at det her kan virke.
Jeg vil ikke undlade også at sige til ministeren, at jeg tror, at der er nogle virksomheder, som vil få problemer med det her, og det er specielt de virksomheder, som vi – ministeren, undertegnede og andre – tidligere har talt om at det ville være en god idé at få lavet nogle erklæringsstandarder for, altså at der blev indført nogle andre former for lettere revision for de mindre virksomheder.
Hvis vi havde gennemført det, havde det også været lettere at få gennemført digitaliseringen.
Så derfor beder jeg også ministeren love mig, at vi får gjort noget ved det.
Så vil jeg med hensyn til skattefritagelsen sige, at jeg er enig med Venstres ordfører i, at det er en god idé.
Jeg synes, at det ville have været en fornøjelse, hvis ministeren havde sendt det her ud til høring, for så vidt jeg kan se, er der ingen, der er blevet hørt i denne sag.
Jeg synes umiddelbart, at den måde, man har skrevet det på, gør det lidt besværligt at læse – men jeg mener, at jeg har fundet ud af, hvad det betyder – men det havde været rarere for os alle sammen, hvis det havde været ude i høring hos erhvervsorganisationerne, og at vi på den måde havde sikret os, at tingene virkede.
Men både De Radikale og Socialdemokraterne skal nok støtte ministeren, hvis ministeren støtter os i, at de her ting kommer til at virke i det virkelige liv.
Karen J. Klint (S), 2011-02-22:
Jamen jeg er sådan set ikke uenig med ministeren og heller ikke i, at når vi ser så store tal i 2010, kan det godt være sådan flere årgange, der er samlet på et år, fordi man måske er flere år om at samle mod til at henvende sig.
Så det kan være mange års ægteskaber, der er samlet op.
Men det kunne alligevel godt tyde på, at vi skal udbygge den indsats det næste par år, netop for at samle endnu flere op, men også for at give de unge et sted, hvor de kan få reel rådgivning og dermed få kræfter til at stå imod, så de ikke kommer ind i et ægteskab, som er blevet dem påtvunget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2011-02-22:
Med hensyn til tallene tør jeg jo slet ikke sige noget.
Når det drejer sig om kriminalitet, er det jo sådan, at jo flere politifolk man ansætter, jo mere kriminalitet bliver der.
Det er jo lidt det samme som med stærekasser: at når man sætter en stærekasse op, kommer der en stær.
Og det er her, at jeg sammenligner med voldsforbrydelserne over for kvinder.
Altså, når der kommer sådan nogle tilbud med bosteder osv., og når vi begynder at snakke om det, så er der jo flere, der efterhånden er så integrerede, at de synes, at de har et problem, hvor de måske før bare har fundet sig i det af frygt, men hvor de altså nu er kommet så meget ovenpå, at de kan sige til sig selv, at de ikke vil finde sig i det, og hvor de har fået den oplysning, at de har nogle steder at gå hen. Så jeg tror, at man kan forestille sig store tal, men jeg tror også, at man vil kunne se, at graden af grovhed så meget naturligt vil falde.
Men der er for mig at se ikke nogen tvivl om, at et så stort tal også er udtryk for en frihedskamp blandt de unge, og det synes jeg er en god udvikling.
Det var som sagt det samme med kvindevolden.
Karen J. Klint (S), 2011-02-22:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens svar på vores ordførertaler, og jeg har kun to ting, som jeg vil bede ministeren om at forholde sig til.
Det andet vedrører de konkrete tal, for jeg blev selv meget overrasket over – som jeg også sagde i min ordførertale – at der på 8 måneder i 2010 faktisk var 800 henvendelser fra kvinder, som var i nød, når vi lægger tallene sammen fra krisecentrene og R.E.D.-centeret.
Det er sådan set 100 henvendelser om måneden, og det er voldsomt, synes jeg.
Så vil jeg spørge, om ministeren har en fornemmelse af, om det så er tæt på 50 pct., vi rammer med information for de kvinder, som er i nød, eller hvor er vi henne?
Hvor stort er det eventuelle mørketal, eller hvordan kommer vi tættere på at få afdækket et mørketal?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-22:
Jamen det er såmænd ikke kun os selv, der praler – hvis det bare var det – men sådan er det ifølge alle undersøgelser.
Så sent som i dag kan man i avisen se, at vi er et af verdens bedste iværksætterlande, når man måler ud fra forskellige parametre.
Og et af parametrene er, at det er nemt at starte virksomhed.
Det kan man gøre fra den ene dag til anden, det er ikke så administrativt bøvlet som i andre lande.
Så jeg vil ikke sige, at vi har skabt paradis på jord i Danmark, men med hensyn til etablering af nye virksomheder, administrativt bøvl og erhvervsklima har vi det rigtig godt i Danmark.
Det har regeringen gjort en kæmpe indsats for siden 2001, og det fortsætter vi med.
Så ud fra alle de sådan objektive parametre, man kan måle på, er Danmark et af de lande, hvor det er nemmest at starte egen virksomhed, hvor det er nemmest at være virksomhed, hvor der er færrest byrder, og hvor det er nemmest at være iværksætter.
Og det fortsætter vi med.
Gode ideer er altid velkomne, og så gør vi det nemmere at være iværksætter og selvstændig i Danmark.
Jens Christian Lund (S), 2011-02-22:
Jeg er glad for, at ministeren fik lejlighed til at rose regeringen, og det er jo fint nok, men vi har egentlig været med til det meste.
Men det, jeg stadig væk har svært ved at forstå, er: Når vi nu skal i gang med noget digitalisering her, hvor vi ved at der er nogle virksomheder der får problemer, uanset hvad ministeren har lovet, ville det så ikke være hensigtsmæssigt, at vi snarest fik gennemført noget, der var en administrativ lettelse for de små og mellemstore virksomheder, nemlig en anden form for revision end den revision, som EU kræver, og som er målrettet mod de store virksomheder?
Det ville da gøre tingene lettere, det ville også gøre digitaliseringen lettere, og det ville være en administrativ lettelse for en række af de små og mellemstore virksomheder.
Det ville da være noget, hvor jeg ville bakke ministeren op og sige: Så har ministeren gjort noget, der virkelig har virket, i stedet for nogle af de papirpenge, der engang imellem bliver pralet af.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-22:
Vi kigger altid løbende på, hvad der kan gøres nemmere for virksomheder.
Den her regering har jo gjort det fremragende, når vi taler om administrative byrder.
Vi kom til i november 2001 og sagde, at vi ville fjerne de administrative byrder sådan gradvis.
Vi er nu nået op på næsten 25 pct., samtidig med at det, så vidt jeg husker, svarer til 6-7 mia. kr. i administrative lettelser, som vi altså har sparet virksomhederne for.
Hvis der er noget, der kan gøres nemmere på forskellige områder, så kigger vi selvfølgelig på det.
Det skal være et samspil – i det her tilfælde er det jo f.eks. revisorer og andre, man skal snakke med.
For regeringen har som målsætning, at der skal være så lidt administrativt bøvl som overhovedet muligt, og det gør vi sådan set rigtig godt.
Jens Christian Lund (S), 2011-02-22:
Jeg beklager selvfølgelig, formand, at jeg ikke har trykket godt nok.
Det vil vi selvfølgelig huske ministeren på, for jeg husker i forbindelse med tinglysning osv., at der også var nogle, der lovede, at det virkede, og det virkede ikke.
Og jeg er også glad for, at ministeren sagde, at en række af de mindre og små virksomheder vil indberette via deres revisor.
Jeg stillede ministeren et spørgsmål, da jeg var oppe, om, hvordan det går med erklæringsstandarder.
Vi har jo haft diskussionen om, hvor vigtigt det er, at de små virksomheder kan få lavet en revision, ikke en, der er ligesom A.P. Møllers, men at der kan laves en fornuftig revision.
Er ministeren enig med den socialdemokratiske ordfører i, at det vil være en god idé at få det indført hurtigst muligt?
Jesper Langballe (DF), 2011-02-22:
Hvem bestemmer i sidste instans, altså hvem har sådan den endelige beslutningsdygtighed?
Jeg tror, at det er en lidt hypotetisk situation; selvfølgelig kan det forekomme, at man simpelt hen ikke kan blive enige om, hvad der skal stå i den udviklingskontrakt, men så kan jeg ikke forestille mig andet, end at det vil vække en vis opsigt, og at der vil komme diskussion om sagen, og så er det sådan, at igennem en fri og åben debat løser man i demokratiet den slags spørgsmål.
Så jeg kunne egentlig godt forestille mig, at sådan en konflikt, en regulær konflikt, kunne gå hen og blive et sundhedstegn.
Jesper Langballe (DF), 2011-02-22:
Taler jeg med universitetsfolk i dag, så må jeg jo erkende, at der ikke er nogen, der ønsker det kollegiale selvstyre tilbage, fordi det simpelt hen åd alt for meget tid fra forskningen til administrationen.
Men samtidig hører man jo i dag folk sige, at administrationsbyrden i virkeligheden aldrig nogen sinde har været større, end den er nu, og det synes jeg faktisk at man skulle have foretaget en gennemgribende undersøgelse af.
Jeg kan ikke give det endelige svar.
Så vil jeg sige, at jeg synes, det nærmest er komisk med den der bemærkning om, at universiteterne vendte sig udad, ud mod verden.
De vendte sig fra at have en høj, faglig standard til at blive politiske redskaber for gale ideologer og verdensfrelsere.
Per Clausen (EL), 2011-02-22:
Det er, ikke fordi jeg har tænkt mig at indlede nogen diskussion med hr. Jesper Langballe om universitetsloven fra 1970, hvor der jo skete det, at universiteterne vendte sig ud mod samfundet efter udelukkende at have fokuseret på sig selv; det betragter jeg som et fremskridt.
Hr. Jesper Langballe vil gerne tilbage til før 1970, men det er nok selv med den nuværende lovgivning udsigtsløst.
Per Clausen (EL), 2011-02-22:
Jamen jeg vil da bare sige til hr. Jesper Langballe, at universitetshistorien tilbage i Danmark kan vi da godt diskutere ved en anden god lejlighed, men jeg tror, at hr. Jesper Langballe måske også godt kunne trænge til at tale med nogle mennesker, der ikke deler alle hans egne fordomme.
Så til mit ærinde.
Jeg er helt med på det, som hr. Jesper Langballe synes, nemlig at vi skal undersøge, hvordan det kan gå til, at når man vil afskaffe bureaukrati, får man mere bureaukrati.
Det er set før, at mere ledelse ikke altid fører til mindre bureaukrati; en ledelse skal jo have support og den slags.
Men det spørgsmål, jeg stillede hr. Jesper Langballe, var i grunden: Hvad sker der, hvis et universitet og videnskabsministeren ikke kan blive enige om, hvad der skal stå i en udviklingskontrakt?
For det er jo det, der er afgørende, altså: Hvem bestemmer i sidste instans med de bestemmelser, der er i det her lovforslag?