runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-28:
Nu ved jeg ikke, hvor hr. Ole Birk Olesen er vokset op henne, men der, hvor jeg er vokset op, var der rigtig mange børn af kontanthjælpsmodtagere, rigtig mange.
Det var faktisk de færreste forældre, der var i arbejde.
Det var mine, men der var rigtig mange, der ikke var.
Og der er mange forskellige årsager til, om børn og unge har svært ved at komme videre i systemet – det kan handle om forventninger og uddannelsesmuligheder og alt mulig andet.
Nu afbøder vi heldigvis det meste i Danmark, fordi der er friplads, og fordi der er forskellige ydelser, fordi vi ikke synes, det skal gå ud over børnene, at forældrene har svært ved at finde et arbejde, men når en familie er på kontanthjælp, er der ikke meget at rutte med.
Og jeg synes som folketingsmedlem, hvor vi jo tjener en okay løn, at der er meget, meget langt ned til det niveau, som du får som kontanthjælpsmodtager, specielt hvis man bliver ramt af et kontanthjælpsloft.
Så relativt set er du fattig i Danmark, hvis du har svært ved at komme igennem en jul.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-28:
Nu var det jo SF, der ville finde Carina frem.
Det var jo SF, der ønskede at diskutere fattigdom på baggrund af en enkeltperson.
Så var det så bare, at det slog fejl, fordi ingen syntes, at Carina var fattig.
Og så sagde SF: Nej, det er også rigtigt, hun er ikke fattig.
Men den diskussion er nu nulstillet, eller hvad?
Nu er det altså igen sådan, at hvis man er i samme situation som Carina og underlagt et kontanthjælpsloft, så mener SF, at man er fattig; for
nu er der gået 3 år, og så kan folk ikke så godt huske Carinas tal osv.
Så kan vi igen begynde at sige fra SF's side, at nu er man igen fattig, hvis man har de samme penge som Carina.
Er det det, der er på spil?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-28:
Jeg havde svært ved at høre, om hr. Ole Birk Olesen sagde, at man blev fattigere af, at der blev indført et kontanthjælpsloft.
Det bliver man naturligvis – fattigere, end man er i dag, det giver sig selv, fordi man får færre penge udbetalt.
Den debat, der foregik for lang tid siden, vil jeg ikke åbne op.
Men jeg vil gerne diskutere med hr. Ole Birk Olesen helt generelt, om folk er fattige, hvis de bliver underlagt et kontanthjælpsloft.
Det er jo en definition, men min definition og SF's definition er, at i Danmark er du fattig relativt set, hvis du har svært ved at få enderne til at mødes, når det er jul; hvis du har svært ved at sende dine børn af sted til en børnefødselsdag med en gave eller svært ved at have råd til at sende dine børn til fodbold.
Folk, der er på kontanthjælp, har svært ved at få enderne til at mødes til alle de ting, som vi andre måske synes er ret naturlige.
Vi kan jo se, at der år for år bliver flere og flere, der står i kø til at få julehjælp.
: Grunden til, at jeg ikke vil gå ind i Carinadiskussionen, er, at jeg synes, det er en lille smule smagløst at blive ved med at slå plat på en enkeltperson.
Men jeg vil gerne diskutere med hr. Ole Birk Olesen helt generelt, om folk, der er på kontanthjælp eller under et kontanthjælpsloft, er fattige i dagens Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-28:
Det er jo en spændende rejse at følge SF's syn på fattigdom og ydelser, der gives.
Før sidste valg mente man, at alle, der var underlagt kontanthjælpsloftet, var fattige.
Man kalde det en fattigdomsydelse.
Hun var fattig, sagde SF, men da man fik tallene frem, konstaterede man, at selv om hun var under et kontanthjælpsloft, så var hun ikke fattig.
Det sagde SF også; hun var ikke fattig.
Men hun var jo repræsentativ for folk i samme situation, enlige forsørgere med et barn, og alligevel var hun ikke fattig.
Andre i samme situation havde samme ydelser, og de var således heller ikke fattige.
Nu hører vi så igen, at hvis man indfører et kontanthjælpsloft, vil man igen gøre folk fattige.
Hvad er SF's holdning?
Bliver man fattig af at være underlagt et kontanthjælpsloft, ligesom Carina var det?
Eller var Carina ikke fattig, selv om hun var underlagt et kontanthjælpsloft?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-28:
Først vil jeg sige, at det tal, som jeg tror vi er enige om at vi alle sammen har modtaget, viser, at der er omkring 300 kontanthjælpsmodtagere, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde økonomisk set.
Men langt de fleste mennesker får jo også noget andet ud af at gå på arbejde.
De bliver et godt eksempel for deres børn, de får et arbejdsfællesskab, og de føler sig nyttige.
Jeg tror, at der er mennesker derude, som af den ene eller den anden årsag måske ikke tager et arbejde.
Måske føler de sig ikke godt nok udrustet til at deltage i arbejdsmarkedet, fordi de ikke har nogen uddannelse, eller hvad det nu kan være, men langt, langt de fleste mennesker vil gerne have et arbejde.
Det, jeg bare startede ud med at sige, var, at vores udgangspunkt er, at langt, langt de fleste gerne vil have et arbejde.
Der skal også bare være arbejde nok til alle.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Jeg skal bare forstå, om det er SF's opfattelse, at det er sådan, at alle kontanthjælpsmodtagere ønsker at tage et arbejde.
Eller kunne man forestille sig, at der var nogle, der sagde: Der er ikke nogen eller i hvert fald en meget beskeden økonomisk gevinst ved at gøre det, så derfor lader jeg være, og derfor går jeg ikke efter det job, som måske er lidt mere besværligt at få fat i, og som måske ligger lidt længere væk og måske ikke lige ligger inden for mine kompetencer, for det har jeg ikke lyst til?
Eller er det helt klart SF's opfattelse, at sådan er det ikke, og at det slet ikke gør nogen forskel, om den her økonomi er til stede eller ikke er til stede, altså om gevinsten er til stede eller ej, men at alle, der er på kontanthjælp, ønsker at arbejde?
Er det sådan, SF forestiller sig det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-28:
Jeg troede næsten, at Jacob Jensen ville fuldføre sætningen sådan, at vi kunne være strålende enige, men så kom der lige den her passus om, at det skulle kunne betale sig at arbejde.
For os at se kan det betale sig at arbejde.
Da hr. Jacob Jensen stod heroppe på talerstolen, fremviste jeg det her svar til Finansudvalget, hvor det jo tydeligvis fremgik, at i det eksempel, som Venstre er kommet med, var der 20.000 kr.'s forskel på, om man var lavtlønnet eller på kontanthjælp.
Det er et fåtal, som ikke får mere ud af det økonomisk.
Men vi ser sådan på det, at arbejdspladserne skal være der, at jobbene skal være der.
Inden for nogle brancher kan vi godt begynde at se, at vi mangler arbejdskraft, og så skal vi også sørge for at få uddannet nogle af de håndværkere, vi kommer til at mangle i fremtiden.
Det er bl.a. derfor, vi har lavet en erhvervsuddannelsesreform.
Så det er vi helt enige om.
Men vi ser verden fundamentalt forskelligt, med hensyn til om folk ikke vil arbejde eller gerne vil arbejde.
Og der er ikke arbejdspladser nok.
Før finanskrisen, da det buldrede af sted, havde vi stort set ikke arbejdsløshed.
Vi havde ikke ret mange flere arbejdsløse, end der kunne være på et stadion, og det var alene dem, der skiftede job.
Så jeg ved ikke, om de mennesker var nasserøve eller er dovne, eller hvad de var, men de lå i hvert fald ikke hjemme på sofaen i de år.
De var ude at arbejde.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Tak for det.
Vi kan jo godt prøve at møde hinanden eller i hvert fald være konstruktive.
Det vil jeg i hvert fald prøve på, og jeg vil kvittere for det, som SF's tidligere ved formanden og nu også ved ordføreren har sagt, nemlig at SF går ind for at lette skatten for dem med de små indkomster.
Kunne ordføreren komme lidt nærmere ind på omfanget af det, hvad ambitionen er, og hvorfor SF synes, at det er en god idé?
For jeg deler sådan set synspunktet.
Vi kan så diskutere finansieringen, men jeg deler synspunktet om, at det, at dem med de små indkomster får skattelettelser, vil være godt, netop fordi det vil animere flere til at komme ind på arbejdsmarkedet og det også vil give et godt signal til dem, som har lavtlønsjob, om, at de får en større gevinst, lidt flere penge til sig selv, efter skat.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-28:
Tak for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-28:
Ja, hvis vi har et kontanthjælpsægtepar, altså hvor begge parter er på kontanthjælp, og man ikke kan leve op til at have arbejdet i, jeg tror, reglen var 225 timer i det forløbne år eller i det forløbne halve år – jeg kan simpelt hen ikke huske det, jeg er ikke arbejdsmarkedsordfører – så er det jo meningen, at man mister kontanthjælpen, sådan som jeg husker det.
Camilla Hersom (RV), 2015-04-28:
Det fremgår også af svaret på Finansudvalgets spørgsmål, at Liberal Alliance vil genindføre 225-timersreglen.
Kan ordføreren bekræfte, at det vil betyde, at det i givet fald kun er den ene i et ægtepar på kontanthjælp, altså den ene af personerne, der så vil kunne modtage kontanthjælp?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-28:
Det vil sige, at det er 6.792 kr. om måneden til alle på kontanthjælp, uanset om de er samlevende, om de har børn, uanset hvad som helst – 6.792 kr. om måneden.
Okay, men har Liberal Alliance så også en forestilling om, at der skal være et loft over de samlede ydelser, som det er beskrevet af de andre ordførere, som har talt på forslagsstillernes vegne?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-28:
Det koster 44 mia. kr., hvilket er 4 pct. af de samlede offentlige udgifter, at friholde de første 7.000 kr. af månedslønnen for alle i arbejde for skat.
Det er tal fra Finansministeriet.
Og vi synes, det er rigtig vigtigt.
Så spørger hr. Lennart Damsbo-Andersen, hvad Liberal Alliance ønsker som sats for kontanthjælp.
Vi har jo i den 2025-plan, som finansministeren har gennemregnet, fremsendt det forslag, at den ungeydelse, som tidligere gjaldt for unge op til 25 år, og som den her regering har udvidet til også at gælde for folk under 30 år, også skal gælde for folk over 30 år.
Så udvidelsen af ungeydelsen fra de under 30-årige til alle på kontanthjælp er det, som ligger i vores 2025-plan.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-28:
Allerførst vil jeg sige, at jeg ikke lige har det papir med det spørgsmål, som ordføreren har stillet, og heller ikke svaret.
Men jeg kunne godt tænke mig at starte med at spørge om noget, eftersom ordføreren påpeger, at man kan lave en skat, der starter ved 7.000 kr. om måneden.
Jeg går ud fra, at Liberal Alliance også har et tal på – det kunne måske være rart at have i hvert fald til senere i debatten – hvor meget det koster.
Altså, 7.000 kr., og vi har, som vi kort snakkede om, cirka 2,8 millioner på arbejdsmarkedet i Danmark.
Jeg kan næsten ikke regne det ud, men det koster i hvert fald et par kroner.
Kan ordføreren sige noget om, hvor meget det så vil komme til at koste i det hele?
Det er mit ene spørgsmål.
Det peger så i en helt anden retning, men det ligner alligevel.
Jeg har noteret mig, at her inden for det sidste stykke tid har Liberal Alliance ved sin arbejdsmarkedsordfører stillet nogle spørgsmål til beskæftigelsesministeren om ydelserne, hvor han bl.a. har spurgt ind til, hvad rådighedsbeløbet vil være for personer, der får 6.792 kr. om måneden.
Det svarer til den laveste kontanthjælpssats.
Camilla Hersom (RV), 2015-04-28:
Vi interesserer os jo for tal her til aften, og jeg er interesseret i at vide, hvor langt kontanthjælpsydelsen egentlig skal ned.
Liberal Alliance har jo stillet en række spørgsmål, og jeg vil bede Liberal Alliances ordfører om at bekræfte, at det er Liberal Alliances politik, at den ydelse, vi i dag har for 25-29-årige, også skal gælde for kontanthjælpsmodtagere over 30 år.
Camilla Hersom (RV), 2015-04-28:
Jeg synes, jeg meget klart har understreget, at det er Det Radikale Venstres forslag, altså at vi ønsker fortsat at sænke skatten på arbejde for til gengæld som en del af finansieringen at stoppe den rabat, boligejerne har fået.
Det betyder ikke, at vi hæver skatten.
Vi vil bare fastholde den på den procent af BNP, som den ligger på nu.
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Der ligger næsten igen i spørgsmålet det her med, om det er den enkelte ydelse – det er det altså ikke.
Men er det sådan – jeg kan tage mig selv som eksempel – at hvis jeg nu var på passiv forsørgelse, og der var en, der kom og tilbød mig et job, som jeg ingen økonomisk gevinst ville få ved at tage i forhold til min passive forsørgelse, ville jeg så vælge det, når jeg skulle frasige mig at være hjemme, når mine børn fik fri fra skole, og de andre fordele, der kunne være ved at være i hjemmet hver dag?
Skulle man så frasige sig det og tage et job, der ingen økonomisk gevinst ville give?
Det tror jeg ikke der er ret mange der vælger.
Nogle har sågar også – og det viser rapporten fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd endda også – øgede udgifter ved at komme på arbejdsmarkedet, fordi de også får transportomkostninger.
Det er da formodentlig ikke sådan et system, hr. Orla Hav ønsker vi skal have?
Orla Hav (S), 2015-04-28:
Det, der gør mig allermest mistrøstig ved hr. René Christensens fremstilling, er, at det bliver fremstillet, som om de ledige faktisk mest af alt ønsker at få lov til at gå ledige.
De ledige, jeg kender, er rigtig kede af at være uden for arbejdsmarkedet; de vil rigtig gerne have en plads på arbejdsmarkedet.
Mener hr. René Christensen så, at man forbedrer deres vilkår ved yderligere at skabe utryghed, usikkerhed og ringere økonomi omkring deres tilværelse i et forsøg på at presse dem ind på et arbejdsmarked, som har svært ved at absorbere alle?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Hvorfor skal han, når han står nede hos købmanden og kigger i sin pung, have færre penge i pungen end den, der står ved siden af, som er på passiv forsørgelse?
Mener ordføreren virkelig, at det er sådan et system, vi skal have, altså at når ham, der står op hver dag og passer sine ting og passer sit arbejde, står nede hos købmanden, så er der færre penge i hans pung end i pungen hos den, der står ved siden af, som er på passiv forsørgelse?
Det tror jeg ikke ordføreren er enig i, men det er i nogle tilfælde reelt det system, vi har i dag, bestemt ikke i alle.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-28:
Jamen godt så.
Men når så den her kontanthjælpsmodtager med familie, eller hvad det måtte være, står nede i Brugsen og skal handle ind, betyder det så noget, når vedkommende kigger ned i sin pengepung, om det er de første penge, som Dansk Folkeparti har taget op, eller om det er de sidste penge, Dansk Folkeparti har taget op?
Bliver der færre eller flere penge i pengepungen af det?
Skal vi så ikke bare lige starte med at få præciseret, at med det system, vi har i Danmark, er det reelt sådan, at hvis man skal have kontanthjælp, eller hvis man skal have dagpenge, så skal man stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og man kan ikke vælge, om man vil have en overførselsindkomst; man skal stå til rådighed og tage det arbejde, man bliver tilbudt.
Det kan ordføreren jo svare på om et øjeblik.
Men så lagde jeg jo mærke til – og det var jeg sådan set glad for – at ordføreren sagde, at en del af kontanthjælpsmodtagerne har andre udfordringer end det at være arbejdsløse.
Så er mit spørgsmål bare: Bliver det så lettere for de kontanthjælpsmodtagere at komme i arbejde, når de så får en lavere ydelse?
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Det er jo, fordi de samlede ydelser bliver så høje – eksempelvis hvis man er en familie med to voksne og eventuelt flere børn, et eller flere børn – fordi man har så mange passive ydelser, at det ikke kan betale sig at gå ud og tage et job.
Og så siger vi: Jamen så fastholder man folk på passiv forsørgelse.
Jeg håber også, der er andre partier, også på venstrefløjen, som synes, at det er et system, vi bliver nødt til at have kigget på, at det er et system, vi bliver nødt til at lave anderledes.
Trine Bramsen (S), 2015-04-28:
Nu siger ordføreren det jo igen: Dansk Folkeparti vil ikke være med til at skære i kontanthjælpen.
Men forklar mig så, hvorfor Dansk Folkeparti går ind for et kontanthjælpsloft.
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Nej, ydelsen i sig selv gør det jo ikke nemmere.
Men det, jeg sagde, var – og man kan også se, at vi har sagt det tidligere – at vi meget gerne vil kigge på, hvordan vi får den her gruppe af kontanthjælpsmodtagere tættere på arbejdsmarkedet.
Det, det drejer sig om, er jo ikke efteruddannelse, for mange af dem her har jo ikke uddannelse.
Mange af dem er så langt væk fra arbejdsmarkedet, som man næsten kan komme uden at være på førtidspension.
Der vil vi gerne have nogle redskaber, der gør, at de kommer tættere på arbejdsmarkedet.
Og det er også en del af pakken, selvfølgelig er det det, og det har jeg da også sagt flere gange i dag.
Orla Hav (S), 2015-04-28:
Jamen jeg føler mig fuldt dækket ind af min ordførers fremstilling af, at vi ønsker, at alle skal have en mulighed for et arbejde, men det tricker mig virkelig, at Dansk Folkeparti fremstiller det, som om det skulle være at vinde i lotteriet at få lov at gå ledig.
Jeg har faktisk oplevet rigtig mange mennesker med bedende øjne
: Har du ikke bare en mulighed for at finde et job til mig, så jeg har chance for at komme i gang med en god spiral og få et netværk, så jeg måske kan avancere til et andet job.
Det gælder den unge, det gælder også den unge familiefar, som har mistet sit job, på grund af at industriarbejdspladser er flyttet ud.
René Christensen (DF), 2015-04-28:
Nej, vi vil faktisk understøtte dem i at komme tættere på arbejdsmarkedet.
Udfordringen ved det system, vi har i dag, er jo, at de her mennesker, hvis de får tilbudt et job, i nogle tilfælde vil få et minus ved det; altså, de vil få en ringere indkomst ved at tage et job.
Det er jo der, udfordringen ligger.
Så igen: Vi mener slet ikke, at folk jubler over at være på kontanthjælp.
Kontanthjælpen er en lav ydelse i Danmark.
Det er svært at leve for en enkelt kontanthjælp, men der er tilfælde – og det viser man jo også i rapporten – hvor det ikke kan betale sig at tage et lavtlønsjob.
Det kan vi ikke være bekendt, hverken over for den ledige, men så sandelig heller ikke over for den store gruppe, som er ude på arbejdsmarkedet.
Det bliver vi nødt til at få løst.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Hvor meget skal skatten på boliger sættes op?
Hvor meget skal topskatten sænkes, eller skal den helt fjernes?
Og er det et forslag, som regeringen deler?
Camilla Hersom (RV), 2015-04-28:
Det, vi meget klart har sagt, er, at vi ønsker at sænke skatten på arbejde for alle, altså ikke kun topskatten, men for alle, også i bunden.
Det skal jo finansieres, og der siger vi så, at en del af finansieringen – foreslår vi – er, at man standser den skatterabat for boliger, som har virket siden 2001, og som fortsat vil udhule det, der er at gøre godt med i vores samfund.
Det er det, vi foreslår, fordi vi tror på, at det har en gevinst at sænke skatten på arbejde.
Så det er vores forslag.
Jacob Jensen (V), 2015-04-28:
Tak for det.
Jeg har så forstået, at De Radikale går ud med et forslag om at lempe i topskatten.
Er det De Radikales bud på det her, og er det noget, som De Radikale forventer at regeringen bakker op?
Camilla Hersom (RV), 2015-04-28:
Det er jo en reform, vi har lavet sammen.
Og vi har også rådighedsregler, og det er selvfølgelig vigtigt, at de rådighedsregler også bliver håndhævet.
Det siger da sig selv.
Vi mener, at det skal kunne betale sig at arbejde, men vi mener så sandelig også, at man skal tage det arbejde, der er at tage.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-28:
Jamen det er rigtig fint.
De lader, som om det er ligegyldigt, om det kan betale sig at arbejde, for man har jo rådighedsreglerne.
Og hvis man så antyder, at det faktisk har betydning for, om folk kommer i arbejde, at de har et genuint ønske om at komme i arbejde, fordi det kan betale sig, så siger de, at man stempler alle som dovne osv.
Men det er rart, at De Radikale i det mindste kan stå ved, at regeringens egne tal viser, at folk kommer i arbejde, hvis det bedre kan betale sig.
Camilla Hersom (RV), 2015-04-28:
Det var rigtig mange spørgsmål i ét, men jo, jeg kan bekræfte, at hvis de økonomiske incitamenter stiger, vil folk også påtage sig mere arbejde.
Og vi vil gerne videre ad den vej.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-28:
Vi har jo tidligere i debatten her haft en debat om, hvor effektive rådighedsreglerne er, og det er blevet fremført af Socialdemokraterne, at det forhold, at der er rådighedsregler, sikrer, at alle, der er på dagpenge eller kontanthjælp, også kommer i arbejde, hvis de kan få et arbejde.
Jeg vil høre, om den radikale ordfører ikke kan bekræfte, at regeringens egne tal viser, at flere kommer i arbejde, hvis det bedre kan betale sig.
Camilla Hersom (RV), 2015-04-28:
Tak for det.
Jeg vil starte med at takke for, at vi har denne forespørgselsdebat her til aften.
Jeg synes, den udvikler sig mere spændende, end man kunne have forudset på forhånd.
Debatten handler jo om, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Det er Radikale Venstre enige i, og det er hele Folketinget tilsyneladende enige i.
Vi mener sådan set også, at det for langt, langt de fleste mennesker så absolut kan betale sig at arbejde, og vi har jo netop med skattereformen fra 2012 gjort en hel del for, at de økonomiske incitamenter til at tage et arbejde vokser, ikke mindst for bl.a. de enlige forsørgere, der ellers er en gruppe, som det kan være meget svært at flytte fra arbejdsløshed til beskæftigelse.
Vi har også den holdning, at værdien af et job er meget mere end den lønningscheck, man får.
Det at have et job er vejen til frihed.
Hvis man har et job og er selvforsørgende, er man herre i sit eget liv og kan træffe sine egne valg.
Derfor er et job meget mere værd end de økonomiske midler, det udløser.
Mange mennesker finder en væsentlig del af deres identitet i deres job; man finder venskaber i sit job med kollegaerne, og man holder sin viden og sin kunnen ved lige.
Det er som bekendt også nemmere at finde sig et endnu bedre job og måske et endnu bedre lønnet job, hvis man allerede er i job.
Vores samfund er baseret på, at alle, der kan, bidrager, og at fællesskabet tager sig af dem, der ikke kan forsørge sig selv.
Det er en grundlovsfæstet ret, vi har som borgere i Danmark, og som jeg synes vi kan være stolte af.
Der er ikke mange lande, der kan mønstre noget tilsvarende.
For os er det derfor også en selvstændig værdi, at niveauet for offentlig forsørgelse på kontanthjælp er tilstrækkeligt til, at man kan leve et værdigt liv og holde sine børn ude af fattigdom.
Derfor afskaffede vi fattigdomsydelserne i form af starthjælp og kontanthjælpsloft som noget af det første, efter at vi overtog regeringsmagten i 2011.
Og derfor har vi intet ønske om at skære i overførslerne ved at genindføre fattigdomsydelserne.
Jeg synes også, det er vigtigt at nævne, at der jo til vores samfunds rettigheder og pligter hører, at hvis der findes ledige job, skal man tage dem, uanset om man er på dagpenge eller på kontanthjælp, og derfor kan ingen takke nej til et job med henvisning til, at den økonomiske gevinst er for lille.
Vi anerkender selvfølgelig, at økonomiske incitamenter spiller en rolle i menneskers liv, og det er derfor, regeringen har gennemført reformer, der øger incitamentet.
Vi peger bl.a. på, at man som et led i finansieringen kan afskaffe skatterabatten for boligejere.
Det at få flere i arbejde skaber nemlig en helt anden værdi for samfundet end det at tjene på værdistigningen i sit hus.
Vi ønsker, at endnu flere mennesker kommer i arbejde, men det er reformvejen, vi skal vælge derhen, ikke den vej, der beskærer råderummet for dem, der i forvejen har mindst.
Dermed erkender ordføreren også, at det for nogle familier vil betyde, at de vil få mindre i ydelser, end de får for nuværende?