runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
For at tage det sidste først giver det vel sig selv, at der i nogle tilfælde er god økonomisk fornuft i en repatrieringsordning, ikke kun for den ældre borger, der får et tilskud til at etablere sig i sit tidligere hjemland, men også for kommunerne, der vil have færre udgifter.
Det er helt klart, men det er jo ikke det, det her forslag handler om.
Det her forslag handler om at give en eller anden vilkårlig bonus til de kommuner, der nu tilfældigvis har mange borgere boende, som er interesseret i at benytte sig af en repatrieringsordning.
Og det er da fuldstændig ødelæggende både for ordningen og for tilliden til den kommunale sagsbehandling, at man laver sådan en bonus.
Det siger ikke bare jeg, det siger kommunerne også selv, og de frabeder sig faktisk sådan en særlig tilskudsordning, og der skal immervæk noget til, før kommunerne siger, at de ikke vil have penge for at løfte en opgave, de ellers er blevet pålagt af regeringen.
Det synes jeg også må gøre indtryk på Dansk Folkepartis ordfører.
Så vil jeg bare sige, at jeg jo synes, at det her med, at man fra Folketingets side skal gå ind og blande sig i, præcis hvornår rådgivningen skal finde sted, ved at man kobler det sammen med opfølgning på integrationskontrakten, er en detailindblanding, som ikke hører nogen steder hjemme.
Når hr. Martin Henriksen selv peger på, at kommunerne allerede i dag har et incitament, fordi der i nogle tilfælde ville være rigtig god økonomisk sund fornuft i det for begge parter, hvis man kan få indgået den her aftale, så virker det fuldstændig håbløst, at man nu i forbindelse med integrationskontrakten, der jo også gælder folk, der lige er kommet hertil og har fået ophold som flygtninge, skal begynde at vejlede om repatriering.
Det er bureaukratisering, det er overadministration, og det er indblanding.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Tak for det.
Så kan jeg konstatere, at selv om Socialdemokratiet og SF synes, at der er god økonomi i, at flere repatrierer, altså vender hjem til deres hjemlande, så vil man ikke tage yderligere initiativer for at sikre, at det sker, o.k. Så vil jeg gerne bede fru Astrid Krag om at svare på det første spørgsmål, jeg stillede, og som fru Astrid Krag ikke svarede på, nemlig om at SF skulle være glade for – det var det, fru Astrid Krag sagde i sin ordførertale – at socialrådgiverne ikke er blevet pålagt at løbe efter andre med en anden hudfarve.
Det synes jeg bare er en mærkværdig udtalelse.
Jeg ved ikke, hvad fru Astrid Krag bygger den udtalelse på.
Jeg synes, det er noget mærkeligt noget, at man forsøger at snige ind i debatten, at der er nogle, der skulle have en interesse i, at nogle med en bestemt hudfarve skal sendes et eller andet bestemt sted hen.
Det er jo slet ikke det, som lovforslaget handler om.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Jeg vil sige i forhold til den her kontante bonus, at jeg synes, der er to ting, der giver problemer ved den.
Det gjorde jeg også rede for i min tale, men jeg skal nok lige genopridse det her.
Jeg synes, at det at finde på en konkret bonus, der udløses, ikke hvis man indgår i det her rådgivningsforløb, men kun hvis man accepterer den slutkonklusion, som Dansk Folkeparti gerne vil have, nemlig at man accepterer og slutter med at beslutte sig for repatriering, er at ødelægge en ordning, der ellers er rigtig flot.
Der var en grund til, at den her del af lovforslaget hurtigt fik tilnavnet skub af-bonus.
Det synes jeg bare er rigtig ærgerligt, for jeg synes faktisk, at det her er et rigtig flot tilbud, vi burde kunne være stolte af.
Så kan jeg også bare se, at selv kommunerne – både socialrådgiverne og kommunerne – siger, at de ikke vil have den her særlige tilskudsordning.
De mener, at det ødelægger tilliden til den kommunale vejledning.
Der synes jeg da også bare at vi må tage meget alvorligt, hvis det her i virkeligheden er med til at underminere, at borgerne føler, at de kan have tillid til den rådgivningsindsats, der bliver givet i forhold til repatrieringsordningen.
I forhold til det der med hvem man skal løbe efter med en folder, er det jo sådan, at lige nu, når man i et lovforslag slår fast, at der skal ske vejledning om repatriering i forbindelse med integrationskontrakten og opfølgning på den, så betyder det, at alle, der kommer hertil og får ophold som flygtninge, fra den dag, de kommer til den kommune, hvori de skal være de 3 år, som er en del af deres integrationsprogram, skal vejledes om det her.
Jeg synes, at det ikke kun er at gøre grin med borgernes tid, men altså også de socialrådgiveres tid, der skal sidde og vejlede om det her.
Jeg har faktisk fuld tillid til de skøn, man laver lokalt.
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Med dette lovforslag gives de udlændinge, der går rundt her i Danmark og ikke har lyst til at være her, men som har et ønske om måske at vende tilbage til deres oprindelige hjemlande, de bedst mulige forudsætninger for at kunne tage stilling til repatriering og træffe den rette beslutning herom.
Det kunne måske være et godt alternativ til deres hverdag her i Danmark.
Lovforslaget indeholder et forslag til ændring af integrationsloven, hvorved der indføres en pligt for kommunerne til i forbindelse med den løbende opfølgning på integrations- og beskæftigelsesindsatsen at vejlede udlændinge om mulighederne for at repatriere til deres tidligere lande.
Kommunerne skal med andre ord aktivt gøre de udlændinge, som har integrationsvanskeligheder og lav tilknytning til arbejdsmarkedet, opmærksom på mulighederne for repatrieringsstøtte.
Det er vigtigt at understrege, at der ikke ændres på, at det skal bygge på frivillighed, dvs. at kommunerne ikke pålægges at pålægge de pågældende, der ikke ønsker integration, at tage imod tilbuddet.
De skal bare have et ordentligt grundlag at tage udgangspunkt i.
Jeg kan egentlig godt lide den del af forslaget, der handler om resultattilskud til kommunen.
Hvis man gør en ekstra indsats, så synes jeg, at man skal belønnes.
Det er jo det, hele integrationsloven bygger på.
De kommuner, der gør en ekstra indsats i forhold til integration, sprogundervisning, beskæftigelse, bliver da belønnet, så princippet er der altså i forvejen.
Derfor forstår jeg ikke, at nogle, blandt andre SF og Socialdemokratiet, er imod det princip.
Sidste element af forslaget går ud på, at ordningen også skal omfatte udlændinge, der kom til Danmark før 1983.
I dag skal de søge om det, men fremover bliver de en del af den ordning.
Så alt i alt fornuftige ændringer, som vi i Det Konservative Folkeparti støtter.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-06-14:
På side 8 i høringsnotatet fra integrationsministeren står der i fjerdesidste afsnit, at regeringen ønsker at belønne de kommuner, der gør en særlig indsats, også på repatrieringsområdet.
Men hvis målet virkelig er afklaring, hvorfor er det så kun den afklaring, der fører frem til, at man rejser ud af landet, der belønnes med 25.000 kr., det kan vel også være en afklaring, at man finder frem til, at man gerne vil være her i Danmark?
Altså, jeg håber, at den konservative ordfører kan forstå mit spørgsmål, nemlig at når ministeren skriver, at man ønsker at belønne kommunerne for at hjælpe til afklaring, hvorfor er det så kun den afklaring, der fører til, at en udlænding forlader Danmark, der skal belønnes?
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Igen vil jeg sige, at jeg synes, at princippet om at belønne de kommuner, der gør en ekstra indsats i forhold til integrationsindsatsen, sprogundervisningen, beskæftigelsen, skal belønnes.
På samme måde synes jeg, det er i orden, at man belønner de kommuner, der giver den pågældende, der ikke har lyst til at være i Danmark, den rette vejledning om, at der kan være et alternativ, at der er bedre et andet sted.
Det bliver kommunerne belønnet for, og det har jeg altså ikke ondt af.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-06-14:
Jamen altså, jeg vil sige til hr. Naser Khader, at det svar må kunne gøres bedre.
Altså, helt ærligt, jeg spørger til, hvordan det kan være, at man skriver i høringsnotatet, at man vil give en belønning på 25.000 kr., hvis den enkelte udlænding hjælpes til afklaring.
Men så er det altså kun den afklaring, der fører til, at man rejser ud af Danmark, der skal betales for; ikke den afklaring, der fører til, at man rigtig gerne vil det danske samfund.
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Jeg kan simpelt hen ikke se, der er noget galt i, at en kommune giver vejledning til den udlænding, der ikke har lyst til at være her, der ikke har lyst til at blive integreret, som har svært ved at finde et arbejde, og som bare vil være et andet sted.
Jeg forstår ikke, at man er imod en bonus til den kommune, der gør en ekstra indsats for at vejlede den pågældende, der ikke har lyst til at være her, så det ender med, at vedkommende tager til det oprindelige hjemland og måske får bedre forhold end i Danmark.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Jamen jeg bliver nødt til at fortsætte lidt i samme spor, for jeg vil også sige, at for mig ville det være logisk – hvis man mener det, man i lovforslaget skriver man vil – hvis man sagde, at det, vi vil sikre, er, at kommuner tilbyder et rådgivningsforløb af den høje kvalitet, som jeg også har forstået på vores lokale folk er nødvendigt.
Det er en stor beslutning at træffe, så det er vigtigt, at man kan få den rådgivning, der er brug for.
De, der udbyder de rådgivningsforløb – i øvrigt sammen med de organisationer, der hjælper med det – skal have støtten.
Det afgørende skal ikke være, om man tilfældigvis har X antal borgere, der ender med at ønske at blive repatrieret, for det er jo meget vilkårligt, hvor de borgere bor, og hvilke kommuner der har de muligheder.
Det her er jo ikke vilkårligt, for det er et spørgsmål om, at vi gerne vil have, at kommunerne giver den rådgivning, der er nødvendig.
Så rammer man ikke forkert, når bonussen alene udløses for dem, hvor borgerne vælger at sige ja tak til repatriering, mens kommunerne intet får for de kvalificerede rådgivningsforløb, de laver, hvis borgerne vælger at sige, at de helst vil leve deres seniortilværelse i Danmark?
Nick Hækkerup (S), 2011-06-14:
Hvis hr. Mikkel Dencker interesserede sig for det såkaldte Udkantsdanmark, ville hr. Mikkel Dencker og Dansk Folkeparti kunne konstatere, at det ikke er så lidt hypotetisk endda, så lad os nu prøve at tage parti for dem, der bor i det såkaldte Udkantsdanmark, og høre, om hr. Mikkel Dencker kan svare på det her relativt simple spørgsmål: Er det ikke rigtigt, at hvis det forslag, som hr. Mikkel Dencker er skriverkarl på, bliver gennemført, vil det i de områder af landet, hvor boligpriserne måtte falde til under 2002-niveauet, betyde, at skatterne ikke vil kunne sættes ned?
Mikkel Dencker (DF), 2011-06-14:
Jeg vil sige, at det jo er den samme begrundelse, som hr. Nick Hækkerup brugte for ikke at sige ja til beslutningsforslaget her, og det er jo en meget hypotetisk begrundelse, der bliver brugt, nemlig frygten for, at boligpriserne falder til under 2001-niveauet.
Det er en ren hypotetisk mulighed, som jeg ikke kan forestille mig vil kunne finde sted.
Lars Barfoed (KF), 2011-06-14:
Selvfølgelig kan jeg bekræfte, at den tekst, der står i bemærkningerne til lovforslaget, står der.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-06-14:
Det er fint at få det på plads, fordi nu har jeg haft flere sammenstød med hr. Peter Skaarup om lige præcis den formulering, som hr. Peter Skaarup anvender, og hvor han siger, at det her også vil have en betydning for de andre.
Et spørgsmål, som jeg har stillet flere gange her i dag, vil jeg også stille til ministeren.
Det handler om den her tortgodtgørelse i retsplejeloven, man kan få, men som ikke omfatter ofre for hjemmerøverier.
Det er en meget beskeden erstatning, 10.000 kr.
Vi har alle sammen fået en henvendelse fra Hjælp Voldsofre, som siger, at vi også burde lade det her omfatte ofre for hjemmerøverier, så de kan få de her 10.000 kr.
De foreslår så, at man hæver det til det dobbelte.
Jeg synes, at det vigtige i første omgang er at få omfattet de her ofre.
Der er jo andre paragraffer, som går ind og giver erstatning, hvis man har været udsat for vold osv., så det her handler alene om tortgodtgørelsen for, at man har været udsat for en meget voldsom og krænkende oplevelse.
Lars Barfoed (KF), 2011-06-14:
Med hensyn til den indbyrdes diskussion, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt og hr. Peter Skaarup åbenbart har haft eller har, kender jeg ikke nærmere til indholdet af den, men jeg forstod, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt i forhold til den diskussion føler sig oplyst af, at jeg bekræfter, at det, der står i teksten i lovforslagets bemærkninger, står i teksten i lovforslagets bemærkninger.
Det er jo kun godt, at jeg kan glæde fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Med hensyn til tort vil jeg sige, at jeg da bestemt synes, at det er værd at overveje nærmere.
Nu skal jeg selvfølgelig passe på, hvad jeg siger, for jeg kan se finansministeren nede på bageste række, og nu kommer han op ad gangen, og jeg skal jo passe på, når finansministeren lytter, for jeg er klar over, at det, fru Karina Lorentzen Dehnhardt spørger om, er noget, der kan komme til at koste penge, og der skal jeg jo så besøge finansministeren for at sikre mig, at der er penge i kassen til, at vi kan gøre det.
Men jeg synes da, at det er værd at overveje, om torterstatning i de her sammenhænge er fornuftigt balanceret, for det er jo en betydelig utryghed og på alle måder meget ubehageligt for de pågældende mennesker, der udsættes for den her slags forbrydelser.
Derfor synes jeg da, at det er værd at overveje, om torterstatningerne ligger på et fornuftigt niveau.
Så det vil jeg gerne gøre.
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Jeg synes, det lyder rigtig godt, at justitsministeren vil kigge på torterstatningen.
Så håber jeg, der også kommer noget ud af det kiggeri – at det faktisk bliver til noget.
Det, jeg gerne ville spørge til, var, hvor ministeren har fundet noget sagligt belæg for, at det at lade forbryderne sidde flere år i fængsel skulle føre til, at der blev færre hjemmerøverier, og hvilken afvejning man har lavet af de ekstra ressourcer, man bruger på at have nogle forbrydere siddende længere i fængsel, i forhold til hvis man brugte de ekstra ressourcer på at sikre, at politiet kunne gøre en større indsats, så der blev en større opklaringsprocent.
Lars Barfoed (KF), 2011-06-14:
Nu synes jeg jo altid, at strafniveauer både skal adressere mulighederne for, at det kan virke præventivt, så der bliver færre af de pågældende lovovertrædelser, og adressere folks retsfølelse.
Det er sådan set begge hensyn, man tilgodeser, når man fastlægger et strafniveau.
Med hensyn til det her lovforslag mener jeg i høj grad, at det skal ses i sammenhæng med, at vi jo også sætter ind med en større indsats fra politiets side over for den her slags lovovertrædelser, sådan at risikoen for, at man bliver pågrebet og dømt, også gerne skulle stige.
Det er jo også det, Det Kriminalpræventive Råd peger på: Det er vigtigt, at risikoen for at blive dømt er stigende, for det vil have den synergieffekt, at det virker i højere grad præventivt.
Og det tror jeg vi opnår med det her.
Man kan jo have forskellige opfattelser af det, og der findes ikke én endelig videnskabelig afklaring af det spørgsmål, som fru Line Barfod rejser her.
Det, Det Kriminalpræventive Råd jo bl.a. siger vedrørende strafskærpelsen, er, som fru Line Barfod ganske rigtigt siger, at udbyttet af et hjemmerøveri i gennemsnit er ca. 10.000 kr., og så siger man: Sammenholdes det med det nuværende strafniveau med fængsel i 2 og 6 måneder til 3 år for en hjemmerøver, burde det efter rådets opfattelse, uagtet at det ikke generelt kan afvises, at strengere straffe kan have en generel præventiv virkning, allerede være tilstrækkeligt til at afholde den kalkulerende forbryder fra at begå hjemmerøveri.
Altså, Det Kriminalpræventive Råd afviser jo netop ikke, at strengere straffe kan have en generel præventiv virkning.
Jeg mener i denne sammenhæng, at strengere straffe kombineret med en større risiko for at blive pågrebet og dømt vil have en præventiv virkning, plus at det altså også er noget, som er i overensstemmelse med retsfølelsen, som vi jo hver for sig kan tolke, som vi vil.
Men det her er så grove forbrydelser, at retsfølelsen tilsiger, at der også er en alvorlig straf.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Det er jo helt hyggeligt, men tilbage til beslutningsforslaget.
Det være hermed gjort.
Kan finansministeren ikke se, at det er meget svært at fastholde det princip over for befolkningen, at vi de facto bliver stillet bedre herinde?
Man kan indsvøbe det i meget bureaukratisk ordstrøm, men sandheden er jo stadig, at jeg, som kun er 33 år, vil kunne trække mig tilbage, førend andre vil kunne, på grund af de ordninger vi har herinde.
Er det rimeligt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-06-14:
Sådan noget kan man jo altid diskutere.
Så jeg ser ingen grund til at ændre det.
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Jeg er fuldstændig enig i, at det, at man risikerer at blive fanget, og at sagen bliver opklaret og man bliver straffet, har en langt større effekt, end om man skal sidde 3 eller 5 år i fængsel.
Jeg kan sagtens se det med opklaring, det taler jeg selv meget for, og jeg synes, det er fornuftigt at bruge nogle ressourcer på at opklare sagerne, så der er en høj opdagelsesrisiko.
Men jeg har svært ved at se, at overvejelsen om, hvorvidt man får 3 år eller 5 år, skulle have en betydning.
Hvis man i forvejen er klar til at risikere 3 års fængsel for et udbytte på 10.000 kr., så tror jeg også, man er klar til at risikere 5 års fængsel.
Det tror jeg slet ikke man kan rumme inde i hovedet i den situation.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Det er så der, uenigheden er, for vi mener, at det skulle følge henholdsvis efterløns- og pensionsalderen, hvis man sammenligner med de oprindelige regler.
Vi synes, der skal gælde det samme for folket og for Folketinget.
Det er sådan set den ambition, vi har.
Hvad man ellers ønsker i de enkelte partigrupper at lave af private arbejdsmarkedspensioner er jo sådan set op til de enkelte.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-06-14:
Det Radikale Venstre har jo allerede gentagne gange i medierne talt imod tryghedspakken og dermed også det, som vi faktisk behandler med lovforslaget her i dag.
Så hvorfor kan man ikke også her i Folketinget bare helt ærligt sige – man kan åbenbart kun sige det i medierne – at det, Det Radikale Venstre vil efter et valg, hvis man får flertal sammen med Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti, er at tilbagerulle strafskærpelserne for hjemmerøveri og indbrudskriminalitet?
Lone Dybkjær (RV), 2011-06-14:
Jeg synes sådan set, det er vigtigt at understrege, at der jo er dele af det, der er blevet behandlet her i foråret, som Det Radikale Venstre i allerhøjeste grad er med i, men det, som Det Radikale Venstre går imod både nu og i fremtiden, er hovsapolitik og symbolpolitik.
Derfor vil vi ikke fare hen og støtte ny hovsapolitik og ny symbolpolitik, selv om flertallet skifter – vi vil foretage en ordentlig vurdering af den udvikling, der har fundet sted de sidste 10 år, både med hensyn til forbrydelser og med hensyn til opklaringsprocenter og strafniveau.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Forbrydere skal først fanges, så skal de straffes, så skal de resocialiseres, og så skal der komme mindre kriminalitet ud af det.
Det her forslag handler om at skærpe straffen for nogle grove hjemmerøverier, og det kan man jo sådan set nok i udgangspunktet være positiv over for.
Men, og jeg er nødt til at sige men, i Liberal Alliance synes vi, at der er nogle ting, der komplicerer spørgsmålet, som gør, at vi ikke bare kan sige, at der skal være nogle lidt hårdere straffe for nogle grove forbrydelser, og så er hele livet dejligt.
Vi har lagt mærke til to høringssvar.
Det ene er fra Dommerforeningen, som taler om proportionalitet i straffene mellem de forskellige forbrydelser.
Det andet er høringssvaret fra Det Kriminalpræventive Råd, som meget godt skriver, at en højere opdagelsesrisiko efter rådets opfattelse vil være mere effektiv i forhold til at påvirke omfanget af kriminaliteten.
Det tror jeg ikke at der er nogen tvivl om er korrekt.
Derfor er det jo også interessant, at vi så sent som i dag i medierne har fået gentaget den pointe, som burde være slået fast med syvtommersøm, nemlig at den politiaftale, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre, Socialdemokraterne og SF, er skandaløs med hensyn til at sikre, at der er nok politi til at opklare de forbrydelser, der bliver begået her i landet.
Jeg glæder mig til, at vi skal have et samråd med justitsministeren den 24. juni om det samme, som er aftalt før dagens medieomtale, fordi problemet jo allerede har været der længe.
Vi diskuterede det også i december måned.
Derfor må jeg sige, at Liberal Alliance selvfølgelig ikke kan være med til at øge strafferammen på det her område, så længe vi ikke har tilstrækkeligt med politi til at opklare forbrydelserne.
Det tager man selvfølgelig højde for med forslaget.
Det har vi set.
Men igen er det hele jo et spørgsmål om prioritering.
Og skal vi vælge mellem at øge kapaciteten i kriminalforsorgen eller at sørge for, at der er mere politi, så opklaringsprocenten bliver højere, så vil vi i Liberal Alliance vælge det sidste.
Jeg er bare nødt til at sige – selv om finanskrise og meget mere åbenbart ikke har fået det ind i alle partiers bevidsthed – at bruger man pengene et sted, kan man ikke også bruge dem et andet sted.
Så simpelt er det.
Det burde være gået op for de fleste herinde, når der ses på de senere års økonomiske problemer, men det er det åbenbart ikke.
Liberal Alliance vil ikke være med til en prioritering, der hedder, at vi satser på, at forbrydelserne ikke bliver opklaret, sådan at folk stadig væk skal være utrygge, for til gengæld at lave symbolpolitiske forslag som det her.
Så Liberal Alliance stemmer nej.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg står her med det faktaark, som blev sendt ud, da regeringen og Dansk Folkeparti og diverse løsgængere – jeg kan ikke huske, hvem der var med lige præcis den dag og til den forhandling – og i det faktaark, hvis overskrift lyder »Styrket indsats mod indbrudskriminalitet og tyvebander«, står der, at straffen for hjemmerøverier fordobles, så straffen som udgangspunkt vil være 5 år.
Det var det papir, man i første omgang sendte ud.
Så kommer der, når det har været igennem lovafdelingen i Justitsministeriet, noget andet, hvor man har defineret »hjemmerøveri« som »egentligt hjemmerøveri«.
Jeg er meget enig i, at det er den korrekte måde at gøre det på, men der er noget, jeg sidder og tænker lidt på.
Nu har jeg været hård ved fru Marlene Harpsøe fra Dansk Folkeparti, som gang på gang har stået og talt om, at det her gælder alle hjemmerøverier, og nu bemærkede jeg jo, at justitsministeren i sin redegørelse meget fint gjorde det meget klart, at Dansk Folkeparti har taget fejl.
Det her handler jo ikke om det, der står i faktaarket fra den politiske aftale.
Måske kan vi citere udviklingsministeren og sige, at der er forskel på juristeri og politik, altså at en ting er det, man siger udadtil, når man laver aftaler, og at noget andet er, når det så skal skrives i et lovforslag.
Men tror justitsministeren, det kan være grunden til, at Dansk Folkepartis ordfører tror, at den aftale, man har lavet, vedrører alle sager, når virkeligheden er, at den kun vedrører de 22?