runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Christensen (V), 2010-03-23:
Ligesom det er vigtigt, at vi passer på hinanden og passer på os selv, er det vigtigt, at vi passer på vores kulturarv, på vores kulturgenstande, dem, der betyder noget for os, dem, der betyder noget for os som et land og som et folk.
Lovforslaget har været rigtig længe undervejs.
Det har været et rigtig langt forløb ovre hos de gode mennesker i Justitsministeriet, da dette lovforslag jo er inde at røre ved kernen af menneskers retssikkerhed i forhold til den private ejendomsret.
Men nu er det her, og gennemførelsen af loven kommer faktisk til at betyde, at man som almindelig borger kan komme til at aflevere noget tilbage til et andet land, selv om det er blevet erhvervet i god tro.
Køber man f.eks. en kunstgenstand i Italien for 20.000 kr. og tager den med hjem, og finder myndighederne i Italien efterfølgende ud af, at den kunstgenstand, som man har købt, er stjålet, kommer man til at levere den tilbage igen.
Har man købt et Picassomaleri i Frankrig, Spanien, eller hvad ved jeg, for 200 kr., er der ikke så store chancer for at få noget ud af det.
Der er også en række tidsbestemmelser i lovforslaget, og de gælder selvfølgelig kun fremadrettet.
Jeg vil nok sætte et stort spørgsmålstegn ved det, da borgere og professionelle handlere bør have mulighed for at sætte sig ind i de retsregler, der regulerer handel med kulturgenstande, og indrette sig i tillid til dem.
Forældelsesfristen vil i en række tilfælde være 75 år, og det vil sige, at der fra det tidspunkt, hvor genstanden er blevet stjålet, til det tidspunkt, hvor der senest skal være stillet krav om tilbagelevering, skal gå 75 år.
Der er samtidig indlagt 3 år i lovforslaget som grænse for, hvor længe man kan have haft viden om ulovlighederne, til der bliver rejst en sag.
Loven vil kun komme til at gælde i de lande, som har tiltrådt den her UNIDROIT-konvention, men det er heldigvis også ved at være ret mange lande.
Så vidt jeg er bekendt, er det omkring 30 lande, og der kommer hele tiden flere til, som er med i den her ordning.
Jeg har også noteret mig, at Advokatrådet har udtrykt ønske om, at loven også burde gælde for lande, som ikke har tiltrådt UNIDROIT-konventionen.
Vi finder ikke i Venstre, at vi kan anbefale, at loven skal gælde for lande, som ikke har ønsket at tiltræde konventionen.
Det ville i øvrigt også kræve et samtykke af EU.
Dette lovforslag om deltagelse i et internationalt samarbejde for at hindre tyveri og ulovlig udførsel af kulturgenstande er et stort skridt i den rigtige retning for Danmark.
Venstre støtter forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-03-23:
Til hr. Frank Aaen kan jeg sige, at jeg har stor forståelse for, at miljøfolk skal se på sagen, men jeg er helt overbevist om, at når Enhedslistens miljøfolk får set på sagen, bliver de også glade.
Ellers vil jeg starte med at sige, at jeg gerne vil takke for den brede tilslutning til det forslag, som vi diskuterer.
Det består jo af tre dele: forslaget om at ændre i elpatronordningen, forslaget om udvidelse af elafgiften i forhold til solcelleordningen og forslaget om at lægge afgift på andre klimagasser end CO2 med baggrund i forårspakke 2.0.
Alle sammen er jo særdeles fornuftige forslag, som er med til at skabe et bedre klima, og som også er med til at sikre vores fælles miljø.
Frank Aaen (EL), 2010-03-23:
Der er mange elementer i det her lovforslag, vi umiddelbart kan støtte, men jeg vil også sige, at vores miljøfolk ikke har været det hele igennem endnu, og derfor må vi vente med at give endeligt tilsagn til, om vi vil støtte dele af lovforslaget eller hele lovforslaget, eller hvordan det bliver.
For det er klart, at før vores miljøfolk ligesom har sat det grønne stempel, kan vi ikke afgive endelig stillingtagen her i Folketinget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-03-23:
Da mit partis ordfører er forhindret i at være til stede, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne meddele, at Det Radikale Venstre kan støtte forslagene her.
De er jo alle led i den energipolitiske aftale, der er indgået mellem regeringspartierne, Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og SF, og vi kan helt og fuldt tilslutte os det forhandlingsresultat, der er nået under forhandlingerne.
Mike Legarth (KF), 2010-03-23:
Tak hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget om, at det første led af elpatronordningen gøres permanent.
Den her ordning med elpatronen indebærer jo en lavere afgift på el fra bl.a. vindmøller til fremstilling af varme uden samtidig elproduktion, og hermed indretter man afgiftssystemet på en smartere og mere klimavenlig måde, og det bakker vi selvfølgelig op om.
Det er ikke alle produktionsvirksomheder, der kan benytte den her ordning.
Der er således efter forslaget begrænset adgang for virksomheder, som selv har kraft-varme-kapacitet eller leverer den producerede varme til kraft-varme-nettet.
Så er der det sidste element med hensyn til solcelleordningen.
Den hidtidige solcelleordning er indrettet med en maksimal størrelse på anlæggene på 6 kW, hvilket er nok til at dække en almindelig husstands elforbrug.
Men det er vi indstillet på at vurdere og se nærmere på under udvalgsarbejdet.
Til den sidste ting, afgift på andre klimagasser end CO2, vil jeg sige, at en af de væsentligste kilder til udledning af andre klimagasser end CO2 er produktion af el og varme på stempelmotorer i kraft-varme-værker, og på værkerne udleder de her stempelmotorer en langt større del af den indfyrede gas end på andre kraft-varme-værker, og derfor bør en afgift på andre klimagasser end CO2 ved energianvendelse være en afgift på såvel natur- som biogas, der jo altså anvendes her.
Så med de kommentarer støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-03-23:
Den konservative gruppe støtter dette rigtig gode lovforslag, hvor Danmark vil tilslutte sig et samarbejde bestående af 30 lande om stjålne og ulovligt eksporterede kunstgenstande.
Med lovforslaget kan vi i Danmark bidrage til et samarbejde om at bekæmpe international kriminalitet omkring kulturarven og være med til at tage ansvar for bekæmpelse af internationalt tyveri og ulovlig udførsel af kulturværdier.
I Danmark skal vi sikre, at kulturarven tages alvorligt, ved at sende et klart kulturpolitisk signal til den øvrige verden om, at vi ønsker at bekæmpe lovovertrædelser.
Vi får styrket Danmarks mulighed ved at forfølge kriminalitet, der vedrører vore egne kulturværdier, der er forsvundet til lande uden for EU's grænser.
Vi opnår også en markant styrkelse af muligheden for at træffe afgørelser i sager om tilbagelevering.
Det vedrører privatpersoner, der er i besiddelse af kulturværdier, der oprindeligt stammer fra lande uden for Europa.
Et vigtigt element i dette lovforslag er også, at det gælder fremadrettet og ikke er med tilbagevirkende kraft.
En anden væsentlig ting ved dette lovforslag er, at det vil være domstolene, der skal træffe afgørelser i sager om tilbagelevering af kulturgenstande, der er stjålet, eller ulovligt indførte kulturgenstande til private i Danmark.
Med dette lovforslag bliver der også mulighed for, at domstolene kan tillægge den private indehaver en erstatning, hvis indehaveren ikke har kendskab til, at kulturgenstanden har været ulovligt indført eller stjålet.
Så De Konservative bakker op om dette lovforslag.
Pernille Frahm (SF), 2010-03-23:
Det her drejer sig jo om, at alle lande, der har museer, har glæde af at have et godt samarbejde med andre lande, der har museer, sådan at vi kan lave de gode udstillinger og låne hinandens ting.
Det kræver, at vi har en vis gensidighed, at vi har et aftaleniveau, at vi har en god tone over for hinanden, en god karma, som hr. Søren Espersen sagde før.
Det, vi gør nu, vil jeg sige til Søren Espersen, er jo netop at lave et system, så vi ikke behøver at stille os selv alle de der spørgsmål om, hvem der skal afgøre hvad og hvornår.
Det er vi ved at lave aftaler om nu, det er det, vi gennemfører nu, og på den måde opløser mange af hr. Søren Espersens fremtidige sorger sig forhåbentlig.
Søren Espersen (DF), 2010-03-23:
Nu er der så bare sat en grænse på 75 år, tror jeg, som er det afgørende, men hvem er det, der skal afgøre, hvornår en genstand bliver en del af et lands kultur?
Tag f.eks. obelisken på Concordepladsen i Paris, som blev slæbt derop i forbindelse med Napoleonskrigene, tror jeg nok, er den blevet en del af Frankrig?
Altså, hvad med de ting, der befinder sig på British Museum, og som man f.eks. har hentet i Egypten og andre lande for 150 år siden eller 100 år siden?
Er de nu i fru Pernille Frahms optik en del af den britiske kulturarv og derfor ikke noget af det, der skal udleveres?
Mogens Jensen (S), 2010-03-23:
Socialdemokraterne kan også støtte det her lovforslag.
Vi har igennem lang tid i Folketinget, både her i salen og i samråd med kulturministeren, argumenteret for, at Danmark skulle tiltræde UNIDROIT-konventionen.
Baggrunden for det er jo, som vi har hørt, at der har været en lang række sager om kulturgenstande, der er blevet stjålet i deres hjemlande og ulovligt har været indført i Danmark, og hvor et af problemerne netop har været, at vi ikke har haft reelle lovmuligheder for at håndtere de her sager og dermed også sikre, at stjålne kulturgenstande tilbageleveres til deres hjemlande og ejere.
Det var derfor også med stor tilfredshed, at vi for efterhånden næsten 2 år siden på et samråd i Folketingets Kulturudvalg fik et klart tilsagn fra den daværende kulturminister om, at regeringen endelig var indstillet på at ratificere konventionen.
Det kræver jo, at der indføres nye regler i dansk ret om kulturgenstande, der er stjålet eller eksporteret ulovligt, og det er det, der er det konkrete indhold i L 132.
Men vi vil gerne i udvalgsarbejdet have undersøgt, om det ikke er rigtigt at følge den danske UNESCO-nationalkommissions forslag om, at loven også skal gælde lande, der ikke har ratificeret konventionen, men på anden måde har forpligtet sig over for Danmark, f.eks. i form af en bilateral aftale.
Jeg synes, at det allerede i dag kunne være rart at få kulturministerens bemærkninger til nationalkommissionens forslag, idet det forekommer umiddelbart uforståeligt, at regeringen ikke vil gennemføre det.
Socialdemokraterne glæder sig også over, at en sag om tilbagelevering af en ulovligt eksporteret kulturgenstand nu fremover vil kunne anlægges ved en dansk domstol, når blot genstanden befinder sig her i landet.
Det vil give langt bedre muligheder for at sikre tilbagelevering af de pågældende genstande end tidligere.
Generelt giver lovforslaget altså bedre muligheder for at håndtere tyveri af kulturgenstande fra andre lande, som havner i Danmark, men selvfølgelig også danske kulturgenstande, som ulovligt føres ud af Danmark.
Lovforslaget kan dermed have stor betydning for den danske kulturarv, ligesom det naturligvis er vigtigt, at Danmark er et af de lande, der aktivt tilslutter sig internationale konventioner, som er med til at sikre den generelle bekæmpelse af tyveri af kulturgenstande verden over.
Socialdemokraterne støtter som nævnt lovforslaget med forbehold for et enkelt punkt, som vi gerne vil have belyst i udvalgsarbejdet.
Og jeg skal på vegne af Det Radikale Venstres ordfører, som desværre ikke kunne være her i dag, meddele, at Det Radikale Venstre også støtter lovforslaget.
Søren Espersen (DF), 2010-03-23:
Ja, tænk, at jeg nu alene er en part i en krig med et helt land.
Det er jo fantastisk – tænk, at man skulle nå så vidt.
Jeg kender jo fru Pernille Frahms holdninger i den her sag og har også haft lejlighed til at drøfte det med hende bl.a. i et radioprogram, og jeg ved, at det, der altid har været standardsvaret fra fru Pernille Frahm, har været: Jamen vi kan bare tage derhen, hvor tingene er, og se dem.
Vi har jo sådan en global verden, så vi kan bare tage en færge til Malmø, eller hvordan man nu kommer derover, det gør man vist med broen nu.
Eller franskmændene kan bare tage til Tyskland og se tingene.
Er det rigtigt forstået, at det nu sådan set er væsentligt, at tingene ligger der, hvor de hører hjemme, og hvor de er en væsentlig del af en national arv?
Altså, det har ændret sig, har jeg forstået.
Pernille Frahm (SF), 2010-03-23:
Ja tak.
Jamen jeg vil da godt føje mig til rækken af ordførere, der er oppe at sige, at de støtter forslaget.
Det, det betyder, når vi gennemfører det her, er jo, at man skal tænke sig godt om, man skal tænke sig meget godt om, når man i udlandet står over for et – i gåseøjne – godt tilbud og overvejer, om det her dog ikke næsten var for godt til at være sandt.
Det vil måske vise sig, at det er lige præcis, hvad det er, så når man er ude at købe i andre lande og finder kunstskatte, skal man virkelig, virkelig tænke sig godt om.
Vi synes i SF, at det er rigtig godt, at vi kan begynde at følge op på de her sager.
Vi synes også, det er godt, at Danmark føjer sig til rækken af lande, som vil gennemføre konventionen, og at vi i det hele taget arbejder aktivt i forhold til at lave internationale retsaftaler, internationale retssystemer, også på kulturområdet.
En ting, jeg har kigget på, er listen over de lande, der har tilsluttet sig UNIDROIT-konventionen, og på den kan jeg se, at der er nogle lande, der mangler, det er der jo, det kan vi alle sammen konstatere.
Men der er nogle lande, som virkelig giver grund til overvejelse.
Nogle af de lande i verden, som vi ved er i intern opløsning, nogle af de lande, som netop nu er mere eller mindre invaderet af deres egne eller andre fremmede styrker, nogle af de lande, som ikke rigtig har mulighed for at få en infrastruktur til at fungere, der gør, at man også kan passe på sin befolknings kulturarv, er ikke med.
Det gælder lande som Irak, Sudan, Yemen, Somalia.
Vi ved jo positivt om Irak, at ganske meget af deres kulturarv blev stjålet under krigshandlinger, og at meget er havnet rundtomkring – guderne må vide hvor.
Måske er der meget gode grunde til, at de ikke er der, men har vi ikke også et eller andet ansvar for deres kulturarv?
Der synes jeg, som Advokatrådet bl.a. har sagt, at vi måske skulle kigge på, om den tidsfrist er lang nok.
Der kan være sager, som ligger alt for længe skjult, og det er muligt at skjule dem.
Hvis skatten er tilstrækkelig stor, kan der måske være vilje til at skjule, hvor den befinder sig, i 75 år, så man efterfølgende kan slippe for kravet om at tilbagelevere den.
Måske skulle vi kigge på de der tidsfrister, altså om de er gode nok.
Endelig vil jeg sige til min kollega, hr. Søren Espersen, at jeg ikke har hørt, at der skulle være dårlig karma mellem Danmark og Sverige, men at der er dårlig karma mellem hr. Søren Espersen og Sverige, har jeg hørt.
Søren Espersen (DF), 2010-03-23:
Også Dansk Folkeparti støtter meget varmt lovforslaget om at tiltræde UNIDROIT-konventionen.
Vi synes, det er en utrolig positiv ting, at der bliver bragt orden i sager om stjålne og ulovligt udførte kulturperler.
Det er en god konvention, og jeg tror, at den vil være med til at beskytte landenes nationale kulturarv.
Der er ting i forhold til dansk ret, der åbenbart skulle ændres i forhold til den her konvention, og det sker altså nu.
Jeg synes, at man kan sige, at den her konvention igen er et bevis på, at der er en ny trend på vej internationalt i forhold til udveksling af kulturskatte.
Det er en lang proces, der egentlig startede, tror jeg, efter anden verdenskrig i forbindelse med tyskernes kulturrov i de besatte lande, og hvor en udveksling af skattene har været i gang i lang tid mellem Tyskland og Rusland, henholdsvis Tyskland og Frankrig og nogle af de andre små lande nordpå.
Og det er en rigtig måde at gøre det på; det er meget, meget positivt.
Det arbejde, som jo så egentlig blev sat i gang af UNESCO, er en udløber af det.
Der er generelt en stor forståelse for, at det her altså er væsentligt.
Og der vil jeg så sige, at man på en eller anden måde jo også nok ender i noget, der ligger længere tilbage end det her.
Det er jo også en diskussion, vi har haft i Folketinget, nemlig i forhold til krige, som ligger tidligere end de 50 år, som man taler om her, altså simpelt hen om tyverier, som er foregået langt tilbage i tiden.
Og her tænker jeg specielt på de svenske røverier i Danmark og i øvrigt også i resten af Nordeuropa, som stadig væk i min optik er et blødende sår, en dårlig karma mellem landene, mellem Danmark og Sverige
Jeg ved jo altså, at der fra den nye kulturministers side er en stor interesse for den her sag.
Jeg fandt forleden en spændende kronik, som kulturministeren, hr. Per Stig Møller, skrev i 1997, og hvori han ligesom håner tidligere kulturministre, som ikke har gjort noget.
Jytte Hilden får lige en, og Ebbe Lundgaard får også en, hvor kulturministeren spørger retorisk: Tør Ebbe Lundgaard overhovedet foretage sig noget i den anledning?
Og det synes jeg også på en eller anden måde – selv om det ikke regulært har noget med den her debat at gøre, så er der dog en flig af det – bør føre til spørgsmålet: Hvad gør vi egentlig i forhold til alle de meget store værdifulde ting, som vi har liggende i Sverige?
Jeg har også tidligere sagt netop om de ting, som vi eventuelt skulle have liggende her, at vi der skal vise en utrolig stor velvilje.
Jeg kan stadig væk ikke forstå, hvorfor mange af de ordførere, som er her i dag – jeg kan se fru Pernille Frahm sidde her og også hr. Mogens Jensen, som, når vi har rejst spørgsmålet, har været utrolig optaget af, at det da kunne være lige meget –
Men det får vi nok en forklaring på lidt senere, går jeg ud fra.
Jeg kan se, at fru Pernille Frahm smiler glad, så det glæder vi os til.
Men til udenrigsministeren, nej undskyld, jeg mener til kulturministeren – jeg er vant til det andet – vil jeg sige, at jeg håber, at han også vil tage fat på den del af det.
Men i hvert fald er det, som ligger her, alle tiders idé, som Dansk Folkeparti støtter varmt.
Pernille Frahm (SF), 2010-03-23:
Det har det sådan set ikke.
Hvis hr. Søren Espersen virkelig havde lyttet efter de gange, hvor vi har diskuteret det her, ville han vide, at jeg hele tiden har sagt, at det her skal ske i gensidig forståelse.
Det her er noget, man gør i gensidig forståelse.
Hvis et land kræver noget udleveret af et andet land, som det andet land mener har ligget hos dem så længe, at det på en eller anden måde er en naturlig del af dets kulturarv, ser jeg ingen grund til at skabe splid om det, når det f.eks. er muligt at låne tingene, når det er muligt at udstille dem, og når vi snakker om ting, der har ligget der i flere hundrede år.
Nu er vi jo netop ved at lave system, hvor vi kommer ind og skaber en gensidig forståelse.
Her laver vi nogle gensidige aftaler, og det er det, der er den helt store forskel, vil jeg sige til hr. Søren Espersen.
Mikkel Dencker (DF), 2010-03-23:
Lovforslaget her, L 150, udmønter et lille hjørne af finanslovaftalen for 2010, som jo er indgået mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Den udmønter bl.a. et af de ønsker, som Dansk Folkeparti havde med ind til forhandlingerne om finansloven, nemlig at få forhøjet fradraget for udlejning af sommerhuse.
Det var netop et af de elementer, som vi havde med til forhandlingerne, og som vi i hvert fald sætter meget stor pris på at regeringen ville være med til at vi kunne få gennemført.
Så derfor har vi en lovgivning, der er forelagt her, om, at vi forhøjer bundfradraget fra 7.000 kr. til 10.000 kr. årligt, og ikke mindst indføres der en årlig regulering af fradraget – det har der ikke været tidligere – sådan at fradraget ikke udhules på længere sigt af den almindelige prisudvikling.
Dansk Folkeparti lægger meget vægt på at fremme turisterhvervet i Danmark.
Det er netop et af de erhverv, som er god til at skabe arbejdspladser i yderkantsområderne i landet, hvor det er svært at få andre erhverv til at blomstre.
Så derfor ser vi et stort potentiale i at få udnyttet de sommerhusområder, vi allerede har her i landet, på en bedre måde ved simpelt hen at give ejerne af sommerhusene et bedre incitament til at få udlejet deres sommerhuse.
Jeg vil også sige, at vi er rigtig glade for, at vi laver den her lille regelændring for tidligere soldater, som modtager soldaterlegatet, så deres modtagelse af legatet ikke medfører, at de mister retten til kontanthjælp.
Soldaterlegatet uddeles til tidligere soldater, som er blevet skadet i tjenesten enten fysisk eller psykisk, så de kan få hjælp i deres dagligdag til at få en bedre og mere velfungerende tilværelse.
Derfor vil det selvfølgelig være ærgerligt, hvis udbetalingen af legatet medfører, at de mister kontanthjælpen i stedet for.
Derfor er vi glade for at være med til at gennemføre det forslag her. Så vil jeg også sige, at det er yderst fornuftigt, at lovforslaget her indeholder nogle forbedringer for tilskud til energibesparelser, sådan at de ikke medregnes i den skattepligtige indkomst for borgerne.
Med de ord skal jeg sige, at med den glæde, vi har over at få gennemført et af vores ønsker til finansloven, nemlig forhøjelsen af fradraget for udlejning af sommerhuse, tilslutter vi os selvfølgelig lovforslaget, sådan som det ligger her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-03-23:
Jeg er glad for, at hr. Klaus Hækkerup har tilsluttet sig den ændrede retorik, som hr. Morten Bødskov lagde for dagen her i Folketingssalen for en måneds tid siden, ved at anerkende, at forårspakke 2.0 er fuldt finansieret.
Det er så også det, vi hører nu.
Det synes jeg da er befriende, når man tidligere har skullet lægge øre til, at skattereformen var underfinansieret.
Det er befriende, at Socialdemokraterne nu tilslutter sig den virkelighed, at skattereformen er fuldt finansieret.
Nu, hvor fru Helle Thorning-Schmidt her forleden aflivede skattestoppet, skal jeg bare høre, om hr. Klaus Hækkerup mener, at man kunne tage det her forslag og i overensstemmelse med skattestoppet undlade at føre pengene tilbage.
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Nu vil jeg sige, at de to skattereformer, de to skattelettelser på i alt vel knap 20 mia. kr., regeringen gennemførte i 2003 og 2007, ikke er finansieret.
Der mangler klart finansiering, og det er en væsentlig medvirkende årsag til, at finansministeren nu må ud at finde 24 mia. kr. i løbet af de næste 3 år.
Det er en klart medvirkende årsag.
Mads Rørvig (V), 2010-03-23:
Tak for ordførerens svar.
Jeg skal høre, om ordføreren fremover i debatter om andre lovforslag og beslutningsforslag agter at anskue statens økonomi på længere sigt end 1 år, når ordføreren her bekræfter, at det her forslag er fuldt finansieret.
Så skal jeg ligeledes spørge ordføreren, om han også kan bekræfte, at forårspakke 2.0 og skattereformen også er finansieret, hvis man betragter statens økonomi på længere sigt end 1 år.
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Hvis vi tager forårspakke 2.0 først, vil jeg sige, at vi jo har stemt forskelligt til de forskellige forslag, der indgik i pakken.
Nogle stemte vi for, nogle stemte vi imod, nogle undlod vi at stemme til.
Så hvis hr. Mads Rørvig gerne vil se nærmere på det, kan han jo bare se i de forhandlinger og de afstemningsresultater, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Jeg vil godt sige: Det er rigtigt, at det her konkrete lovforslag på lang sigt ser ud til at være finansieret.
Når jeg siger det på den måde, er det, fordi jeg stadig synes, at beregningsgrundlaget er uklart, som jeg sagde i mit indlæg.
Det, som er problemet, og det, som hr. Mads Rørvig åbenbart har misforstået, er, at regeringen mangler knap 2 mia. kr. i forårspakke 2.0.
Nu har den så en mulighed for at foretage en delvis dækning af det hul, indtil den har fundet frem til de lovforslag, der skal sikre den permanente dækning.
Mads Rørvig (V), 2010-03-23:
Tak for ordførerens indlæg.
Jeg skal spørge ordføreren, om ordføreren ikke anerkender, at forslaget her er finansieret, hvis man anskuer statens økonomi på længere sigt end 1 år.
Skal jeg samtidig forstå ordførerens indlæg som, at man ikke kan tilslutte sig de ændringer, der er i forårspakke 2.0, altså den seneste indgåede skattereform?
Mads Rørvig (V), 2010-03-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg må indrømme, at jeg ikke har regnet på, hvor mange milliarder det er, men jeg kan konkludere, at lovforslaget, i og med at procentsatsen bliver den samme for de to ting, alt andet lige vil gavne lysten til bankindlån.