runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-02-01:
Jeg er naturligvis ked af, at jeg misforstod Venstres ordfører, altså hørte ham som værende mere positiv, end der var grund til. Det, jeg kan konstatere, er, at de EU-venlige partier har tænkt sig at lave en aftale, hvoraf det ikke fremgår, at det er en forudsætning for at tilslutte sig traktaten, at konfliktretten afgøres i Danmark.
Det synes jeg jo er et interessant udsagn fra en socialdemokratisk ordfører.
Hr. Kim Mortensen sagde, at nu skulle Folketinget til at involvere sig sådan mere i Domstolens afgørelser, inden de bliver truffet, hvorefter jeg så drog den konklusion, at det var udtryk for, at Socialdemokraterne har erkendt, at EF-Domstolen er et politisk organ, og så stillede jeg bare hr. Kim Mortensen det spørgsmål, om han og Socialdemokraterne synes, at det er et rigtigt demokratisk princip, at det er domstole, der træffer politiske afgørelser.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-02-01:
Til hr. Per Clausen vil jeg sige, at jeg jo kun har været Venstres EU-ordfører i godt 2 måneder nu, så jeg kan ikke stå og tage æren for det, min tidligere kollega på EU-området har gjort eller sagt osv. Det, jeg derimod kan tage ansvar for, er, hvad vi siger nu, og hvad jeg har sagt - og det er faktisk også et svar til fru Line Barfod - nemlig at vi ser med stor alvor på at sikre, at de modeller, som vi er stolte af her i landet og som vi har arbejdet for igennem lang tid, bl.a. den nordiske model på arbejdsmarkedet, også er noget, vi sikrer kan eksistere i fremtiden.
Og derfor sagde jeg også direkte til fru Line Barfod, at vi ikke afviser nogen som helst handling fra vores side, men at vi selvfølgelig vil se nøje på, hvilke muligheder der er.
Det arbejde er ikke afsluttet, og det ved hr. Per Clausen også godt.
Per Clausen (EL), 2008-02-01:
Til hr. Michael Aastrup Jensen: Denne debat handler ikke om to konkrete retssager og to konkrete afgørelser, den handler om et princip, nemlig det princip, at Danmark gentagne gange har været nødt til at ændre sin lovgivning på grundlag af afgørelser truffet af EF-Domstolen.
Det spørgsmål, jeg gerne vil stille hr. Michael Aastrup Jensen, er: Hvorfor har Venstre aldrig nogen sinde sagt, at vi på grund af den her dom bliver nødt til at ændre traktaten i stedet for bare at bøje os?
Det andet spørgsmål: Hvis det er sådan, at EF-Domstolen klart har truffet den afgørelse, at spørgsmålet om faglige konflikters lovlighed eller ej afgøres af EF-domstolen, mener hr. Michael Aastrup Jensen så, at vi skal have ændret traktaten, sådan at vi er sikre på, at det forholder sig sådan, at vi selv i Danmark ud fra vores retssystem og faglige system kan tage stilling til den slags problemer?
Kim Mortensen (S), 2008-02-01:
Hr. Per Clausens egne konklusioner må stå for hans egen regning.
Med hensyn til Socialdemokratiets tilgang til de diskussioner, der har været om EF-Domstolen, vil jeg sige, at vi ønsker, at regeringen, forinden regeringen melder ud på Danmarks vegne, tager diskussionerne om Danmarks holdning med det danske Folketing og dermed også om en dansk intervention i den diskussion, der finder sted i forbindelse med EF-Domstolen.
Det er det, vi har bedt regeringen om at give en positiv melding om, og det er, sådan som jeg hører udenrigsministeren, også det, som udenrigsministeren melder her fra talerstolen.
Per Stig Møller (KF), 2008-02-01:
Jeg er nødt til at henvise til mit svar fra før.
Hr. Søren Krarup har den 15. januar haft et samråd med integrationsministeren om sagen.
Her går jeg ud fra, at hr. Søren Krarup har fået de svar fra integrationsministeren, som er relevante.
Jeg er ikke integrationsminister.
Line Barfod (EL), 2008-02-01:
Jamen det nytter jo ikke noget, hvis udenrigsministeren ikke vil forholde sig til det grundlæggende demokratiske problem, nemlig at vi har en situation i Danmark, hvor man har fortalt folk, hvad vi stemte om, når vi har haft folkeafstemning om tilslutning til de forskellige traktater.
Man har forklaret, hvordan systemet er bygget op i EU; man har forklaret, at det er politikerne, der beslutter, hvordan lovgivningen skal være.
I forhold til Lavaldommen eller Vaxholmdommen - den har jo begge navne taler vi om noget, der er så grundlæggende, at den danske regering selv har sagt, at det er selve vores samfundsmodel, der står på spil, og om noget, som man gentagne gange har fortalt den danske befolkning er noget, som vi selv træffer afgørelse om.
Derfor må udenrigsministeren da svare på, hvilken betydning det har, at man har en domstol, der fuldstændig tilsidesætter de ting, som politikerne i samtlige de lande, der har vedtaget traktaterne, har besluttet, og som man har lagt til grund for folkeafstemninger i Danmark.
Per Stig Møller (KF), 2008-02-01:
Man skal rette henvendelse eller forespørgsel til den relevante minister.
Det her er pjat.
Jeg har før fortalt, at der er et udredningsarbejde i gang med arbejdsmarkedets parter med henblik på at se på dommens rækkevidde.
Det er da selvfølgelig, fordi vi tager den alvorligt.
Jeg har også fortalt, at der kommer et samråd den 7. februar om præcis dette spørgsmål.
Jeg synes, at Enhedslisten skal dukke op og stille de spørgsmål, som stilles til mig, for de skal faktisk stilles til beskæftigelsesministeren.
Line Barfod (EL), 2008-02-01:
Jeg er fuldstændig klar over, at der kommer et samråd om den sag.
Jeg har selv været med til at indkalde til det, så selvfølgelig kommer jeg og stiller spørgsmål.
Jeg stiller ikke spørgsmål til udenrigsministeren om den konkrete Vaxholmdom og om, hvad ministeren konkret vil gøre.
Jeg spørger om det principielle demokratiske problem, at landene i EU har været enige om at lave nogle traktater, har været enige om på nogle områder at give Danmark nogle forbehold, har været enige om på nogle andre områder at sige klart til f.eks. alle de nordiske lande, at konfliktretten ikke er omfattet.
Det har politikerne besluttet og skrevet ind i traktater, lovgivning osv.
Så har vi Domstolen, som i adskillige sager går ind og træffer en afgørelse, der går imod det, som politikerne har skrevet i traktater og love, og som har været grundlaget for folkeafstemninger i Danmark, Sverige og mange andre lande.
Per Stig Møller (KF), 2008-02-01:
Det er et synspunkt, som jeg godt vil gribe.
Hvis politikere føler, at en domstol laver domme, som ikke er, som politikerne havde ment med indretningen af samfundet, må politikerne gøre det meget tydeligt gennem en revision af deres regler, så domstolene ikke kan lave - om jeg så må sige - forkerte domme.
Når fru Line Barfod siger, at alle lande er enige om noget andet, må disse lande i Ministerrådet eller i Det Europæiske Råd træffe klare beslutninger.
Problemet for domstolene er jo, at der af og til ikke træffes tilstrækkelig klare beslutninger, som giver domstolene fortolkningen.
Det er jo korrekt.
Det gælder også den danske domstol.
Fortolkningsfriheden for en domstol ligger jo i, at beslutningen på politisk niveau ikke er tilstrækkelig klar.
Det må vi så sørge for.
Det er det demokratiske problem, og her synes jeg at fru Line Barfod rejser en relevant debat, for jeg mener ikke, at det er domstolene, der skal føre politik.
Det er politikerne, der skal føre politik.
Domstolene skal afspejle den og skal, hvis der tvivl om det eller er en konflikt, tage stilling til, hvad der er det rigtige i forhold til den politiske beslutning, der er truffet.
Hvis der er en klar forkert udvikling i Domstolen, er det politikerne, der skal præcisere, hvad den rigtige udvikling er.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-02-01:
At vi i dag såvel som i sidste uge og ugen før her i salen kan tage fat på en diskussion om, hvorvidt der er kritikpunkter i det dansk-europæiske samarbejde
vidner jo egentlig om en god debatkultur her i Folketinget og om en bemærkelsesværdig standhaftighed fra Dansk Folkepartis side, når det kommer til europapolitikken.
At vi af Dansk Folkeparti bliver bedt om at stække EF-Domstolens arbejde gennem deres beslutningsforslag, er da egentlig tankevækkende.
Det er jo ganske interessant, at Dansk Folkeparti ikke finder særlig mange af det europæiske samarbejdes aspekter fornuftige,til trods for at vi lever i en stadig mere globaliseret verden.
I Venstre er vi glade for EF-Domstolens arbejde, lad mig slå dette fast.
Som et lille land i et stort samarbejde er det en stor fordel at have en stærk retsinstans, der kan sikre, at EU’s beslutninger og reglementer rent faktisk føres ud i livet af medlemslandene.
Dette kan kun ske med en regeringskonference og er altså ikke noget, Danmark alene kan ændre på.
For at kunne praktisere EU-lovgivning er det jo vitalt med et upartisk organ, der kan se bort fra politiske skel og dermed sørge for, at medlemslandene overholder lovene på behørig vis.
Dette vigtige arbejde finder vi i Venstre er nødvendigt for et stærkt og kraftfuldt EU, hvis virke i fremtiden vil være afhængigt af fællesskabet medlemslandene imellem.
Vi skal ikke glemme, som udenrigsministeren også var inde på, at EF-Domstolen gennem sine 56 års virke har truffet vigtige beslutninger på centrale områder for Europa, og jeg nævner i flæng områder som ligestilling, miljøspørgsmål, åbenhed, aktindsigt og borgernes retsstilling.
Disse domme har alle sammen betydet, at danskerne sammen med alle andre EU-borgere har fået nogle fælles idealer, og det har medført en øget retssikkerhed, øget ligestilling og øget åbenhed.
Det er alt sammen takket være EF-Domstolen.
Dermed har EF-Domstolen haft en vigtig indflydelse i bestræbelserne på at harmonisere EU til glæde for bl.a. borgernes retsstilling.
Så for at opsummere er det mit indtryk, at forslaget skal ses som Dansk Folkepartis normale antipati mod alt fra EU, samt at man selvfølgelig godt kan være utilfreds med visse domme.
Men det ændrer jo ikke det overordnede billede, nemlig at EF-Domstolen gør et stort arbejde for at styrke demokratiet og sikre effektueringen af EU-lovgivning i medlemsstaterne.
Så derfor kan Venstre ikke stemme for beslutningsforslaget.
Jeg skal derudover hilse fra fru Helle Sjelle fra Det Konservative Folkeparti og sige, at hun desværre ikke kan være til stede i salen i dag, og at de støtter vores synspunkter.
Line Barfod (EL), 2008-02-01:
Jeg vil gerne høre, om hr. Michael Aastrup Jensen er enig i det, som udenrigsministeren lige sagde, nemlig at hvis politikerne mener, at Domstolen har truffet en afgørelse ud fra et måske uklart grundlag, så skal politikerne gå ind og ændre grundlaget, så det bliver fuldstændig krystalklart og i overensstemmelse med det, som politikere har ønsket skal være retstilstanden, og det, som politikerne har lovet deres borgere skal være retstilstanden.
Er hr. Michael Aastrup Jensen enig i, at det er sådan, man som politiker bør handle?
Jeg spurgte ikke hr. Michael Aastrup Jensen om, hvilke konkrete ændringer han mente der skulle laves på baggrund af en konkret dom.
Jeg spurgte, om hr. Michael Aastrup Jensen som ordfører for Venstre var enig i det fuldstændig principielle, demokratiske, som udenrigsministeren svarede mig lige før fra talerstolen, nemlig at hvis EF-Domstolen træffer en afgørelse, som politikerne mener er i strid med det, politikerne har været enige om skal være retstilstanden, det, politikerne har meddelt borgerne, som borgerne har taget stilling til ved en folkeafstemning skal være retstilstanden, så må politikerne ændre ved grundlaget, sådan at det bliver klart, hvad retstilstanden er.
Konkret er det jo så traktaten, der fastlægger, at vi i Norden har ret til at have konfliktret.
Det må man jo så gå ind og se på hvordan vi kan sikre, f.eks. i forbindelse med Lissabontraktaten.
Men jeg vil gerne høre hr. Michael Aastrup Jensen om det helt principielle, demokratiske, at hvis politikerne mener, at retstilstanden skal være anderledes end det, Domstolen har fastlagt, så må politikerne ændre retstilstanden.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-02-01:
Når fru Line Barfod kommer og siger, at det bl.a. drejer sig om konfliktretten, afslører man jo også dermed, at det jo konsekvent er de to domme fra december, man tænker på.
Så kan man nok prøve at camouflere det med, at man ønsker, at jeg skal tage principiel stilling til det, men det er jo konkret på baggrund af de to domme fra december.
Og der vil jeg ikke på talerstolen her i dag tage forskud på den konklusion, arbejdsgruppen kommer frem med, andet end at sige, at vi fra Venstres side ser med stor alvor på det.
Derfor afviser vi ikke noget i dag om, hvordan og hvorledes vi vil håndtere sagen, andet end at vi vil tage de nødvendige beslutninger.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-02-01:
Det er klart, at det er meget let at have en strategi, hvis man mener, at Danmark skal ud af EU, for så er det sådan set svaret på alting: Hver gang der er et problem, så skal vi ud af EU.
Det er jo en meget enkel strategi, det er til gengæld også en ganske forfærdende strategi, for vi har altså den opfattelse, at vi har brug for det europæiske samarbejde, og at vi rent faktisk har brug for at styrke en lang række ting i EU: et ordentligt miljøsamarbejde, høje miljøstandarder osv. osv.
Og det er Enhedslisten altså i virkeligheden hamrende ligeglad med.
Vi siger, at det her ikke er let, og jeg synes sådan set, at hele mit indlæg har handlet om, at det er nødvendigt at udarbejde en strategi i forhold til Domstolen, men at den ikke er enkel.
Og der er Enhedslistens svar så: Jamen vi skal bare ud af EU, og så er det spørgsmål løst.
Nej, den køber vi altså ikke.
Det er jo et interessant spørgsmål.
Det er meget interessant, at hr. Per Clausen skal diskutere et spørgsmål om Domstolen, og det gør hr. Per Clausen så til et spørgsmål om traktaten vel vidende, at konfliktretten står i traktaten.
Så hvad var det, vi skulle kræve?
At den skal stå der to gange?
Det er jo en ikkestrategi.
En strategi, der bringer os videre i det her, må handle om Domstolen, og hvad vi gør ved den, og så vidt jeg kan høre, er hverken hr. Per Clausen eller andre kommet med noget, der er så klart og præcist og konstruktivt, at man kunne sige, at vi skal prøve at få det op på nuværende tidspunkt i forhold til EU.
Det her er jo relativt svært, og det er jo relativt vagt, hvad der faktisk bliver sagt, men det er jo da i hvert fald en ikkestrategi at sige, at vi skal kræve noget i Lissabontraktaten, som står der i forvejen.
Det kan man altså kun finde på at sige, hvis det er sådan, at man ønsker, at den traktat bliver fejet af bordet.
Og det er altså ikke vores ønske.
Per Clausen (EL), 2008-02-01:
Nu er det, vi diskuterer, jo EF-Domstolen, og forandringen med den er, at den kommer til at hedde EU-Domstolen, har jeg forstået.
Synes fru Anne Grete Holmsgaard ikke, det er bemærkelsesværdigt, at man, når vi i Danmark gentagne gange har kunnet konstatere, at Domstolen træffer afgørelser, som er i strid med de politiske løfter, der er givet til den del af befolkningen, der har stemt ja ved de folkeafstemninger, der har været, endnu ikke fra jasigerpartiernes side har udviklet et konkret bud på, hvordan vi skal sikre, at det ikke sker i fremtiden?
Sagen er jo, at EF-Domstolen har truffet den afgørelse, at det er i EF-Domstolen, der afgør, om en faglig konflikt kan gennemføres eller ej, på trods af at man ved alle folkeafstemninger har sagt, at det er et dansk anliggende.
Jeg synes ærlig talt, at fru Anne Grete Holmsgaard ikke skal anklage os - som jo altid har sagt, at traktaterne var uklare og upræcise og ville føre til præcis det, de har ført til - for ikke at have en strategi; hun må vende blikket mod sig selv og undre sig over, hvorfor hun ingen strategi har.
Og hvorfor har fru Anne Grete Holmsgaard ikke et punkt, hvor hun siger: Nok er nok?
Line Barfod (EL), 2008-02-01:
Fru Lone Dybkjær sagde jo, hvad jeg er fuldstændig enig i, at hvis Domstolen dømmer ud fra noget, hvor man kan sige, at grundlaget er for uklart og for bredt, så skal man indskrænke fortolkningsmulighederne.
Det er jo det, vi også gør i Danmark.
Hvis Højesteret når frem til en anden retstilstand end den, vi politisk ønsker der skal være, så går vi i Folketinget og ændrer på lovgivningen, så vi får præciseret, hvilken retstilstand vi ønsker.
Når vi så står med noget, som man opfatter som grundlæggende for samfundet - jeg går ud fra, at Det Radikale Venstre er enig i regeringens indlæg til Domstolen om, at konfliktretten er grundlæggende i den danske samfundsmodel - så må konsekvensen af den radikale tankegang vel være, at vi så her skal indskrænke fortolkningsmulighederne for Domstolen, så det bliver klart, at Domstolen ikke skal blande sig i konfliktretten. Er fru Lone Dybkjær enig i det?
Lone Dybkjær (RV), 2008-02-01:
Det er jo også derfor, regeringen arbejder med det i øjeblikket, altså fører de forhandlinger, som regeringen fører, så man kan få klarlagt grundlaget og det, der er indgået i den her dom.
Og før det er tilfældet, føler jeg mig ikke i stand til at sige, hvordan man så gør det.
Line Barfod (EL), 2008-02-01:
Jeg forlanger ikke, at fru Lone Dybkjær i dag skal kunne sige præcis, hvordan man skal lave ændringer, og præcis hvordan de skal udformes osv., men jeg spørger om det principielle.
Altså at man må ændre traktaten, hvis det, man når frem til, er, at en dom, der er afsagt af Domstolen, gør det klart, at der er noget i en traktat, der er så uklart, så man er nødt til at præcisere det, og at det er et spørgsmål, der er så grundlæggende, at selve samfundsmodellen står på spil.
Hvis fru Lone Dybkjær er enig i det, så må den logiske følge jo være, at det så er nu, man skal sige til, mens man sidder med en traktat, man skal sige ja eller nej til, og som indeholder det uklare grundlag, hvis det er det, man når frem til er problemet og er det, der har ført til, at Domstolen har kunnet sige, at den har ret til at blande sig i konfliktretten.
Lone Dybkjær (RV), 2008-02-01:
Nu føler jeg mig ikke i stand til at gå ind i en detaljeret drøftelse af det her, for det er altså også noget, der arbejdes med i øjeblikket.
Derfor synes jeg, at man er nødt til at vente med at få tingene klarlagt.
Jeg synes, at det er klart - ligesom SF's ordfører har sagt - at der er en konfliktret, og derfor synes jeg, vi må diskutere videre, hvad vi så gør.
Søren Krarup (DF), 2008-02-01:
Jeg må tilstå, at det skuffer mig, at udenrigsministeren svarer på den måde.
Jeg blev overrasket over forløbet, fordi jeg for det første troede, at det ikke kunne lade sig gøre, for det andet troede, at det, vi kaldte retsforbeholdet, faktisk var gældende.
Det viser sig altså, at det er det ikke.
Det viser sig, at EF-Domstolen tilsidesætter den danske regering.
Her synes jeg i og for sig, at det er rimeligt at spørge ministeren: Er det ikke ensbetydende med suverænitetsafgivelse?
Og omvendt: Er det ikke ensbetydende med en politiserende domstol, der simpelt hen ganske bevidst spekulerer i at føre en bestemt politik, som kan tilsidesætte bl.a. den danske regering?
Jeg blev meget chokeret, det må jeg tilstå, også fordi jeg var uvidende.
Jeg troede ikke, at det var sådan, men det viste sig at være sådan.
Kan det dog ikke forurolige ministeren lidt, når han taler om, at det til syvende og sidst er dansk suverænitet, der er afgørende?
Per Clausen (EL), 2008-02-01:
Jeg forstod på fru Anne Grete Holmsgaard, at spørgsmålet om konfliktretten var fundamentalt vigtigt for SF.
Alligevel anbefaler man en traktat, som man ved ikke sikrer den, og man går også ind i nogle forbeholdsdiskussioner uden at sikre konfliktretten.
Spørgsmålet er: Hvornår forventer fru Anne Grete Holmsgaard at have en færdig strategi for, hvordan man sikrer konfliktretten i Danmark?
Og hvornår forventer hun at få lavet en aftale med de øvrige EU-positive partier i Danmark om, at det skal være linjen?
Line Barfod (EL), 2008-02-01:
Hvis man skal følge den tankegang, så betyder det jo, at man også skal gøre noget.
Folketinget har tidligere diskuteret flere domme, hvor Domstolen har tilsidesat det, som samtlige 27 lande har været enige om.
Nu diskuterer vi også den seneste dom om konfliktretten.
Mener hr. Kim Mortensen også, at synspunktet skal gælde her: Hvis man, når man gransker dommen, når frem til, at Domstolen ikke mener, at det er krystalklart, at konfliktretten skal afgøres i Danmark og ikke af Domstolen, så er vi nødt til at ændre grundlaget, sådan at det bliver krystalklart, at konfliktretten afgøres i Danmark, som man har lovet den danske befolkning i årevis?
Kim Mortensen (S), 2008-02-01:
Det er jeg sådan set enig i, men jeg tror, at fru Line Barfod også vil være enig med mig i, at ingen kan være tjent med, hvis det er sådan, at det er uklar lovgivning og uklare regler, der gør, at Domstolen træffer enten forkerte eller tvivlsomme beslutninger.
Derfor er det politikernes opgave i Parlamentet og Rådet at komme med et tilstrækkelig klart beslutningsgrundlag.
Vi er enige i, at Danmark skal bevare konfliktretten.
Det synes vi selvfølgelig også skal gælde en række andre lande, der har en arbejdsmarkedsmodel som vores.
Derfor vil vi selvfølgelig arbejde
Line Barfod (EL), 2008-02-01:
Nu er det jo noget, der ligger i forbindelse med traktaterne, helt tilbage fra dengang, hvor man stemte ja til EF i 1972, og hvor man i Sverige stemte ja til EU i 1994.
Kim Mortensen (S), 2008-02-01:
Nu kommer der jo en afklaring, og fru Line Barfod har selv været med til at indkalde til et samråd, hvor vi får afdækket en hel del af de her spørgsmål.
Jeg mener ikke, at der er uklarhed om, at Danmark kan bevare konfliktretten og har konfliktretten og kan have den arbejdsmarkedsmodel, som vi har bygget op igennem rigtig mange år i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-02-01:
Dernæst vil jeg gerne, i stedet for at gå ind i alle mulige konkrete domspræmisser, altså at diskutere alle mulige konkrete sager, høre, om ikke ordføreren vil give mig ret i, at der ved EF-Domstolen er et særligt problem ved de mere politiske afgørelser, hvorimod vi ved f.eks. danske domstole ser en meget mere tilbageholdende tilgang til sagerne.
Vi har jo f.eks. sager, hvori den danske Højesteret simpelt hen efterlyser konkret lovhjemmel og siger: Jamen det her er et politisk anliggende, og det må Folketinget tage stilling til.
Lignende sager er meget, meget svære at finde ved EF-Domstolen, for der siger man det modsatte, nemlig: Her er der ikke nogen konkret lovhjemmel, så laver vi den selv.
Og jeg vil bare gerne have hr. Kim Mortensens fuldstændig klare svar på, at Socialdemokraterne også godt kan se, at der er et problem i det.
Kim Mortensen (S), 2008-02-01:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Morten Messerschmidt i, at EF-Domstolen har en anden præmis og en anden betingelse at arbejde under, end en dansk domstol har.
Vi har gang på gang sagt, at EF-Domstolen er en aktivistisk domstol og dermed også har en anden rolle og en anden funktion, end den danske domstol har.
Men jeg er også enig med udenrigsministeren i, at det ville se mærkeligt ud at lave en paragraf og jeg tror ikke, at der kan skrives sådan en paragraf - der siger, at EF-Domstolen ikke må beskæftige sig med politik, fordi vi ville få en meget lang diskussion om, hvad politik er.
Men vi kan have en klar lovgivning, som bliver lavet af Parlamentet og af Rådet, og som giver Domstolen en bedre mulighed for at arbejde, og det er politikernes opgave.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-02-01:
Nu forstår jeg, at det her uklarhedskriterium skal være den knage, som de EU-positive partier hænger deres hat på i dag.
Men lad mig så bare lige slå fast, at i to afgørelser for ganske nylig, ændringen af produktansvarslovgivningen og Festersensagen, havde vi faktisk enstemmige erklæringer fra Ministerrådet, som klart sagde, at Danmark kunne opretholde sin retstilstand, dels i en regulær erklæring, dels i protokol 16 om de særlige forhold for boliger i Danmark, og det var de enstemmige politiske erklæringer, som Domstolen tilsidesatte.
Så derfor kan man sagtens pege på, hvad det konkrete problem er. Jeg vil så bare spørge: Når nu ordføreren er mere positiv over for det her end den tidligere ordfører, vil ordføreren så ikke kunne finde noget inspiration i den måde, som den danske grundlov er skrevet på?
Og kan man ikke finde noget inspiration i den, synes jeg, mere ydmyge tilgang til magtens tredeling, som vi finder ved Højesteret, der jo altså flere gange direkte har henvist til, at da der manglede hjemmel, ville man ikke træffe en afgørelse, men henviste til, at Folketinget så måtte afgøre, hvad der skulle være ret, og hvad der ikke skulle være ret?
Ville det ikke være et godt udgangspunkt for den her diskussion?