Connie Hedegaard (KF), 2009-05-15:
Som jeg forstår forslaget, finder jeg umiddelbart i hvert fald flere af tankerne og intentionerne udmærkede.
Men det er så bare min opfattelse, at mulighederne og rammerne allerede er til stede.
Jeg skal ikke undlade at bemærke, at vi sidste år havde tilsvarende drøftelser i forbindelse med kommunernes deltagelse på elforsyningsområdet.
Der lavede vi jo en justering, der klarificerede, hvad kommunerne må, og hvad kommunerne ikke må.
Derfor er regeringens holdning til det forslag, der nu er til behandling, helt i tråd med den linje, som et enigt Folketing, bortset fra Enhedslisten, sidste år udstak med vedtagelsen af de præciserende ændringer af elforsyningsloven vedrørende kommuners deltagelse på elforsyningsområdet.
De sagde meget klart, hvad kommuner må, og hvad kommuner ikke må engagere sig i for skatteborgernes penge.
Tilsvarende kan kommuner f.eks. også deltage i selskaber, der producerer fjernvarme. Så historisk har kommunerne haft en stor rolle som aktør på det her område, det har de stadig væk, og det har de også haft som ejer af netvirksomheder, som bl.a. har til opgave at sikre realiseringen af energibesparelser jævnfør elforsyningslovens § 22.
Energibesparelsesindsatsen bygger på en aftale tilbage fra 2005 mellem regeringen, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti.
På baggrund af den aftale blev netvirksomhederne pålagt at sikre realisering af de fastsatte energibesparelser, og de fik samtidig en stor grad af frihed til så at opnå disse besparelser billigst muligt, ud fra at der jo også er et hensyn at tage til dem, der i sidste ende skal betale regningen, altså borgerne.
Udgifterne til at opnå de fastlagte besparelser afholdes inden for de gældende indtægtsrammer.
Der er således tale om forpligtelser for netselskaberne, og indsatsen finansieres inden for de givne rammer, hvilket betyder, at elpriserne ikke stiger.
Det skal altså bl.a. også komme til veje, ved at de effektiviserer sig til det.
I forbindelse med løsningen af den opgave har kommunale netvirksomheder fuldstændig samme muligheder som andre netvirksomheder, f.eks. kan kommunale netvirksomheder allerede med hjemmel i loven deltage i tjenesteydelser, når det gælder om at realisere energibesparelser.
De kan f.eks. eje rådgivende virksomheder, som medvirker til løsning af energispareopgaven, men det er så en betingelse, at de selskaber ikke må påtage sig andre opgaver.
Det er jo så nok omkring det sidste, nemlig nogle af begrænsningerne, at vejene må skilles mellem Enhedslisten på den ene side og regeringen på den anden side.
For efter regeringens opfattelse er det ikke en kommunal opgave at drive virksomhed eller at gennemføre opgaver, som falder uden for de rammer, jeg lige har forsøgt at skitsere, for så ville kommunerne bevæge sig ud i områder, som efter vores opfattelse bør være forbeholdt private.
Og det vil jo altså være et markant brud på de grundlæggende principper for kommuners deltagelse i erhvervsvirksomhed.
Det er principper, som vi hylder, og som der normalt også er et ret bredt Folketing, der står bag.
De kommunale muligheder omkring klima- og energiindsatsen er rigtig mange, og derfor synes vi ikke, der er behov for det her beslutningsforslag.
Der er ikke behov for at udvide mulighederne.