runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-01-22:
Tak for det, formand.
I Det Konservative Folkeparti er vi utrolig glade for dette lovforslag.
Vi synes, at vi her i Folketinget har en pligt til at sikre, at vi ikke overregulerer vores virksomheder.
Her har vi altså et godt regnskab, som har eksisteret i 13 år, og det er jo naturligt både med teknologisk udvikling, og sådan som verden forandrer sig, at det af og til er ganske fornuftigt at kigge på, om de love, vi har, nu giver mening.
Det giver selvfølgelig mening at have grønne regnskaber til de mest forurenende virksomheder, men det giver absolut også mening, hvis vi dermed kan give dansk erhvervsliv en lettelse på omkring på 30 mio. kr. årligt, så at kigge på selve lovforslaget og se, hvilke miljømæssige konsekvenser det har.
Jeg er meget uenig i SF's ordførers tilgang til danske virksomheder og deres opfattelse af at være grønne.
Det, jeg hører, og det, jeg oplever ude i virkeligheden, når man taler med danske virksomheder, er, at de er fuldt ud opmærksomme på, at det, at man tænker miljøet ind, faktisk også kan være positivt - både i forhold til rekruttering af nye medarbejdere, i forhold til virksomhedens image som sådan og i forhold til den innovation, der sker i virksomheden.
Der tror jeg ikke at man skal tage fejl af danske virksomheder, og den nedvurdering, som fru Ida Auken kom med før, kan jeg ikke tilslutte mig.
Tværtimod mener jeg, at danske virksomheder er meget bevidste om det her.
Når man kan lave en forenkling her, er det jo bl.a., fordi mange danske virksomheder vælger at få en certificering - det kan være en EMAS- eller en ISO-certificering - hvor der faktisk er væsentlig skrappere krav end dem, der stilles her, og dermed bliver det lettere for dem, ved at de kan bruge de samme oplysninger og ikke skal indberette to steder.
Det er en af de ting.
Derfor synes jeg ikke, at den mistænkeliggørelse af danske virksomheder hører hjemme nogen steder.
Tværtimod er vi forpligtet til, at hvis vi kan lave administrative lettelser - i det her tilfælde miljøregnskaber uden at det har miljømæssige konsekvenser, skal vi selvfølgelig gøre det.
Derfor kan vi fra konservativ side kun støtte dette forslag.
Torben Hansen (S), 2009-01-22:
Tak, hr. formand.
Med hensyn til det her kan jeg forstå på ministeren, at man er enig og man synes, at målet er ren luft.
Det tror jeg da alle er enige i.
Jeg kan også forstå på ministerens tale, at man ikke vil være med til det der med eftermontering af SCR-katalysatorer.
Man skal lige se det i det perspektiv, at noget af det, der medfører flest lungesygdomme, rent faktisk er de kvælstofilter, som er i byerne som en direkte konsekvens af trafikken.
For i allersidste ende drejer det her sig jo om danskernes helt grundlæggende sundhed.
Og tror ministeren, at sundhedsministeren er enig i den her afvisning af de katalysatorer, der rent faktisk kan redde livet for mange danskere hvert evig eneste år?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-01-22:
Det er vist kun i den teoretiske verden, for vi kan jo prøve at gøre det tankeeksperiment, at man kommer som tysk turist og vil op til Blåvand, eller hvor man nu vil hen.
Skal man så igennem en by med 25.000 indbyggere for at komme derop?
Nej, man kan stadig væk køre lige op til sommerhuset og stille bilen - en bil, der ikke er særlig miljøvenlig.
Og derfor synes jeg bare, at det her ikke er godt nok.
Vi havde derimod bremset vedkommende, hvis det havde gjaldt fra landegrænsen.
Men vi anerkender også, at her er der et område, hvor de andre partier hellere vil lægge deres, man kan sige, selvstændighed, selvbestemmelse i hænderne på EU og så indrette sig efter det.
Det mener vi ikke er acceptabelt, og derfor mener vi, at det her ikke er godt nok.
Ida Auken (SF), 2009-01-22:
Nu er det sådan, at når jeg får ordet, svarer jeg på spørgsmål i slutningen af min taletid.
Jeg vil ikke bruge min kostbare taletid på det, for den vil jeg nemlig bruge på at holde hr. Jørn Dohrmann fast på hans dobbeltmoral.
For lige nu har hr. Jørn Dohrmann muligheden for at danne et flertal, så vi kan handle; han har muligheden for ikke at sidde på sine hænder, for at sikre sig, at det sker i alle byer i det her land på over 25.000 indbyggere - det er 80 byer.
Man kan ikke køre en udenlandsk bil ind i Danmark uden at skulle igennem en af de her byer, og det vil sige, at også de udenlandske biler skal have partikelfilter på.
Hr. Jørn Dohrmann har lige nu muligheden for at gøre noget.
Hvert år dør 3.400 mennesker af det her; der er 2 millioner sygedage.
Hvorfor sidde og vente på, at vi skal lave EU-lovgivningen om - så kan man mene om EU, hvad man vil - hvorfor vente på det?
Hvorfor ikke være med sammen med os andre og gøre noget ved det lige nu?
Det må da være i hr. Jørn Dohrmanns interesse.
Han er vel bekymret for hele Danmarks befolkning, og det her vil nemlig komme hele Danmarks befolkning til gode, for hvis vi retter det mod byer med over 25.000 indbyggere, kommer det til at brede sig til hele landet.
Det må da være i hr. Jørn Dohrmanns interesse.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-01-22:
Igen vil jeg sige, at man sætter overliggeren alt, alt for lavt.
Altså, når vi mener, at det også skal gælde de udenlandske biler, er det, fordi mange af de her biler kommer fra udlandet, og derfor ville det være en klar forbedring, hvis det var, at det her gjaldt alle biler.
I stedet for at det kun er 80 pct., man får dækket ind - som man påstår at man vil få dækket ind på den her måde - hvorfor satser man ikke på 100 pct.?
Jeg synes, det ville være meget mere reelt, hvis man lagde sine kræfter der, i stedet for at skyde gråspurve med kanoner.
For de virkelige syndere - også fra udlandet - er de gamle biler, og dem får vi ikke fat på, og derfor mener jeg bare, at det her ikke er godt nok, og at det kan blive meget bedre.
Og hvis vi så kan overbevise et flertal herinde i Folketinget om, at det netop er den vej, vi skal gå, altså at få alle biler omfattet af det her, ville vi være nået et godt stykke af vejen.
Men der kan jeg så forstå på SF's ordfører, at man åbenbart ikke ønsker virkelig at give et løft til befolkningen i form af at få fjernet de her partikler.
Man ønsker kun det her slag i dynen; det her er et varm luft-forslag; en tilståelsessag fra SF's side.
Så hørte jeg ikke, at man svarede på, hvor mange steder byrådet havde stillet de krav i forbindelse med udlicitering.
Det må jeg tage som udtryk for, at det åbenbart ikke bekymrer fru Ida Auken, at byrådene rundtomkring ikke stiller de krav i udliciteringerne, som de jo egentlig står for, både i regionerne og også de andre steder.
Så jeg synes, at her er der noget arbejde til de lokale politikere, som også repræsenterer SF.
Ida Auken (SF), 2009-01-22:
Nu er det sådan, at når man indfører det i alle byer med over 25.000 indbyggere - og det er omkring 80 byer - kommer der til at ske det, at det breder sig til hele landet, og det vil reelt betyde, at det gælder den danske bilpark.
Når vi i første omgang ikke siger, at det skal gælde alle biler, er det, fordi vi så kommer i karambolage med EU-lovgivningen, og det kan tage temmelig lang tid at lave om på EU's lovgivning - det ved Dansk Folkeparti også - så derfor vil vi gerne gøre noget herhjemme nu.
Det skal hr. Jørn Dohrmann da være med til.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-01-22:
Tak for det.
Man kan jo blive helt glad, når man sidder og lytter til den her debat om, at der nu endelig sker noget i dansk miljøpolitisk.
Et stort skridt fremad kan vi tage på det her område, hvis ellers oppositionen er med på det.
Men som så mange andre gange før er det jo igen kun, tror jeg, varm luft fra SF.
Det er en ren tilståelsessag, for vi har jo diskuteret det her emne før, hvor jeg sagde: Lad os da sige, at det her skal gælde hele Danmark, i stedet for at det kun skal gælde byerne med 25.000 indbyggere.
For som hr. Torben Hansen jo siger: Hvorfor er det kun de fem største byer, som har miljøzoner?
Hvorfor skal vi nu lave en ny grænse, som er 25.000 indbyggere?
Hvorfor ikke sige, at det er alle de biler, der kommer over den dansk-tyske grænse eller den svensk-danske grænse, eller hvor de nu kommer fra, som skal være de mest miljørigtige biler?
Et andet spørgsmål, man kan diskutere og sidde og tænke lidt over, når man sidder og lytter til debatten her, er: Hvor mange gange har SF og deres byrådspolitikere derude stillet krav om, at når der udliciteres f.eks. buskørsel eller andre former for kørsel, skal de busser, som udfører kørslen, være udstyret med SCR-katalysatorer eller andre former for katalysatorer?
Det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på, for det må man vel kunne finde nogle statistikker frem på fra SF's side.
Vi ved, at et område som København er et rødt område, hvor det både er Socialdemokrater og SF-folk, som sidder og styrer byen.
Er der stillet krav til busserne dér, hvor man har udliciteret kørsel i København, om, at de skal have de her katalysatorer?
Nej, det er der ikke.
Det er kun herinde, hvor man kan få en debat om det, at man gerne vil diskutere det, men der, hvor man reelt har en indflydelse, og hvor man kunne gøre sin indflydelse gældende, sker der ingenting.
Vi vil gerne stille krav til bilerne, men det skal gælde alle biler.
Det skal ikke være sådan, at vi bare får nogle andre til at køre de sidste meter ind i byerne, eller at man f.eks. skal have en masse omlæsninger af varerne.
Vi skal have en reel luftforbedring, også gerne i de tilfælde, hvor vi jo kan konstatere, at luftforureningen stammer udefra.
Det behøver ikke at være dansk indregistrerede biler, som er miljøsynderne.
Det kan være udenlandske biler.
Vi har masser af de her skadelige ting i luften, og de bliver også transporteret i luften, altså udefra, fra andre lande.
Så vi må forpligte EU og hele verdenssamfundet på, at det her område er et vigtigt område, for at kunne bekæmpe luftforureningen.
Nu blev der f.eks. nævnt Beijing, og der ser man jo virkelig, hvor nødvendigt det er, at vi laver en stor, koordineret indsats.
Så vi vil sige fra Dansk Folkepartis side, at vi gerne vil gøre noget på det her område, men vi mener, at det forslag, der er fremsat her, jo ikke løser problemet og ikke er godt nok, som det er fremsat, men at det en ren tilståelsessag.
Man ønsker kun at få en diskussion, men reel handling og en reel opstramning har man ikke haft i sinde, for så havde man selvfølgelig skrevet det ind, som Dansk Folkeparti jo før har sagt, nemlig at vi ønsker, at det her skal gælde alle biler.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-01-22:
Det, jeg vil foreslå, er sådan set ikke noget, jeg selv har opfundet, det er noget, som egentlig har fungeret i mange år, nemlig at hvis man virkelig vil forureningen effektivt til livs, så skal man skifte sin gamle, forurenende bil ud med en ny, miljørigtig bil.
Det var jo derfor, at vi for et stykke tid siden lavede en omlægning af afgiften på biler, som favoriserede små, miljørigtige biler frem for store, benzinslugende biler, men det betød jo også, at dem, der havde gamle, forurenende biler, fik en mulighed for at skifte dem ud.
Så den rigtige og intelligente løsning er egentlig at skifte de gamle, forurenende biler ud med nye.
Ida Auken (SF), 2009-01-22:
Jeg vil begynde med at oplyse hr. Eyvind Vesselbo om, at der allerede eksisterer et krav om katalysatorer til alle benzinbiler produceret efter 1990, og det, det her forslag betyder, er sådan set, at alle biler fra før 1990 - f.eks. alle dem, vi nu får op fra Tyskland, og som kører rundt i vores byer - også skal have katalysatorer.
Så det er ikke så svært at forstå.
Men det, jeg egentlig er interesseret i, er, hvilke virkemidler hr. Eyvind Vesselbo og Venstre vil tage i brug, når vi får at vide, at vi skal lufte ud til vores gård i stedet for til gaden.
Det har en betydning.
Hvorfor?
Er det, fordi der render nogen rundt og sender luftforurening ind i vores gade?
Nej, det er, fordi trafikken er det allerstørste problem for sundheden.
Hvad er det for nogen virkemidler, som ikke er partikelfiltre og katalysatorer, og især katalysatorer, hr. Eyvind Vesselbo har opfundet, som kan gå ind og gøre noget ved det her problem, i stedet for det, vi foreslår?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-01-22:
Jeg tror ikke, miljøministeren sagde, at han syntes, de her forslag var gode, og at han gerne ville gennemføre dem, for hvis det var tilfældet, ville regeringen jo stemme for dem.
Så jeg tror, at fru Ida Auken har hørt forkert.
Det er jo klart, at nogle af de her forslag ville have en virkning, hvis de blev gennemført, men det, jeg sagde, var, at man i forhold til den indsats, der skal gøres, i forhold til den økonomi, der skal ind i det her, ikke får nok for pengene ved at gennemføre det, som SF foreslår her.
Når jeg siger, at jeg ikke tror, at det vil mindske problemet med sundheden, allergien og dødsfaldene at gennemføre de krav, der er beskrevet meget svævende her, er det, fordi jeg ikke mener, at deres virkning kan dokumenteres.
Det gælder f.eks. kravet om katalysatorer på benzinbiler, hvor der ikke står noget om hvordan eller hvor mange, der står ikke noget om, hvad det konkret skal være.
Det er derfor, jeg siger, at det er alt, alt for luftigt til, at man ud fra de krav, der er beskrevet her i beslutningsforslaget, kan dokumentere, at det vil have den effekt, som fru Ida Auken taler om.
Så det er klart, at nogle af de her ting selvfølgelig ville have en virkning, hvis man gennemførte dem, men de har ikke en virkning, som er proportional med den indsats, der skal gøres.
Ida Auken (SF), 2009-01-22:
Man kan jo godt undre sig over, at miljøministeren siger, at flere af de her forslag er rigtig, rigtig gode, og at han selv har tænkt sig at indføre dem - og så står Venstres ordfører bagefter og siger, at de her ting ikke har nogen effekt.
Kan hr. Eyvind Vesselbo virkelig gentage det og så sige, at han har sagkundskaben på sin side?
For jeg er sådan set lidt ligeglad med, hvad hr. Eyvind Vesselbo tror; det er vigtigere i det her spørgsmål at vide.
Det er jo derfor, vi har sat os ind i det her; det er jo derfor, vi har diskuteret det her forslag med eksperter på området.
Vi har hele sundhedsvidenskaben bag os, vi har Det Økologiske Råd bag os, vi har flere forskere fra DTU bag os, og vi har producenterne af miljøteknologien bag os på det her område.
Så står hr. Eyvind Vesselbo og siger, at han ikke tror, at det her har nogen effekt på sundheden og dødeligheden.
Mener hr. Eyvind Vesselbo virkelig det?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-01-22:
Man skal bestemt ikke putte noget ned i en kasse.
Snarere tværtimod skal man jo glæde sig over, at vi nu har fået løst et meget stort problem vedrørende NEC-direktivet, hvilket jeg ikke har hørt nogen som helst reaktion på fra oppositionen.
Men med hensyn til, hvilke initiativer der skal tages, må hr. Torben Hansen vente i spænding.
Men hvis hr. Torben Hansen havde hørt min ordførertale - og det tror jeg hr. Torben Hansen gjorde - ville han have hørt, at jeg jo deri nævnte nogle af de ting, som jeg er villig til at overveje.
Det er skærpede krav til de ældre personbiler, det er også stærkt skærpede krav til varebilerne.
Og det er jo bl.a., fordi vi her kan få en meget, meget stor miljøgevinst ved at turde gå ind og stille nogle af de her skrappe krav.
Så det er en af de ting, som jeg sidder og overvejer - som et helt konkret forslag vedrørende det, hr. Torben Hansen spørger om: Jamen kan man da slet ingenting høre fra ministeren?
Jo, det kan hr. Torben Hansen, og det kunne han allerede i august måned 2008, hvor jeg netop var ude at foreslå, at det bl.a. var nogle af de her initiativer, man skulle arbejde med.
Torben Hansen (S), 2009-01-22:
Tak, hr. formand.
Jeg kan forstå, at vi er lidt i den samme situation, som vi jo er i hver gang, vi taler om manglende opfyldelse af pesticidplanen eller manglende opfyldelse af vandmiljøplanen og alt muligt andet: Der kommer en ny plan.
Nu kommer der så en lufthandlingsplan.
Årsagen til, at jeg tog eksemplet med Beijing frem, er jo helt grundlæggende, at de rent faktisk derovre godt kan se, at de har problemer med luftforurening.
Det har vi altså også her i Danmark; der er 3.400 danskere, der dør for tidligt hvert år.
Men kunne ministeren ikke - når vi nu har debatten her i salen i dag løfte sløret for, om man er parat til at indføre SCR-katalysatorer på busserne, for at tage et eksempel.
Det kunne da være rart, når vi har debatten her, hvis ministeren kunne komme med en tilkendegivelse af, at det vil man gerne, i stedet for at det hele ligesom er landet og meget ofte desværre bliver puttet ned i en eller anden kasse.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-01-22:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg synes, det er lidt forsimplet at sammenligne Beijing med København.
Jeg har selv været i Beijing gentagne gange, og jeg må konstatere, at jeg ikke tror, det er et sted, hr. Torben Hansen gerne vil sammenligne København med, alene af den grund, at de miljømæssige udfordringer med hensyn til luft, man har i Beijing, er massivt store - meget, meget udfordrende.
Men jeg anerkender, at der er udfordringer.
Jeg må så også sige, at da regeringen ikke har præsenteret sin lufthandlingsplan endnu, kan jeg af gode grunde ikke have diskuteret det her med sundhedsministeren.
Men det udspil, som regeringen kommer med, tager selvfølgelig sigte på at løse den næste generation af udfordringer.
Nu har vi bragt os i en position, hvor NEC-direktivet bliver opfyldt, og så skal vi så videre, og det betyder, at vi rigtignok skal sætte ind i København og nogle af de andre store byer.
Hvordan vi så sætter ind, er det, jeg vil vende tilbage til Folketinget om i løbet af foråret.
Inden for meget kort tid vil jeg komme med et bud på, hvad der kan gøres der.
For det er klart, at der skal handles - det har jeg heller ikke lagt skjul på.
Ida Auken (SF), 2009-01-22:
Det er min overbevisning, at om 30 år er de eneste profitable virksomheder de grønne.
Ordene er ikke mine, de er sagt af Sir Richard Branson, der er chef for Virgin.
Branson har sammen med mange andre store erhvervsledere indset, at fremtiden er grøn.
De virksomheder, der ikke formår at omstille sig til en fremtid, hvor man bruger færre ressourcer og forurener mindre, vil tabe det globale kapløb.
I den forbindelse er de grønne regnskaber et godt hjælpemiddel for virksomhederne, idet de forpligter dem til at formulere en miljøpolitik med mål og planer for, hvilke indsatser der er nødvendige på området.
Derudover giver de grønne regnskaber befolkningen mulighed for at følge med i virksomhedens miljøpolitik og performance på området.
Forslaget, vi behandler i dag, har til formål at forenkle reglerne på området.
SF mener, det er fint at forenkle, men gør man det, skal det være til det bedre, og vi stiller os derfor kritisk over for følgende elementer i lovforslaget: For det første mener vi, det er forkert at skære ned på antallet af mellemstore virksomheder, der skal lave grønne regnskaber.
Grønne regnskaber har jo ikke kun en ekstern funktion, men også en intern, da de bliver brugt til at holde fokus på virksomhedernes miljøindsats.
For det andet mener vi ikke, det er i orden, at virksomhederne ikke længere skal rapportere om klager og vilkårsovertrædelser; vi mener sådan set, det er i konflikt med Århuskonventionen, der kræver, at befolkningen kan få indsigt i miljøområdet.
Men i så fald burde det jo hedde grønne budgetter og ikke grønne regnskaber, for det handler jo altså også om at aflægge regnskab for, hvordan man har performet i sin tid.
For det tredje er Dansk Industri og Landbrugsraadet voldsomt imod at skulle rapportere om fremskridt i forbindelse med indførelse af best available technology i de grønne regnskaber.
Miljøministeriet argumenterer med, og det er SF enig i, at det her er en mulighed for at fremhæve bl.a. dansk miljøteknologi.
I stedet for at kigge fremad og se på, hvilke muligheder der ligger her, tror de, at alt, hvad der har med miljø at gøre, er en belastning; de formår simpelt hen ikke at se det som en mulighed.
DI ønsker helst de grønne regnskaber afskaffet - hm!
Landbrugsraadet mener, at kravet om best available technology vil medføre en væsentlig administrativ byrde; DI anbefaler på det kraftigste, at kravet om best available technology udgår; Landbrugsraadet finder ikke, der skal være pligt til at udarbejde en egentlig miljøstrategi; og DI og Landbrugsraadet tilslutter sig reduktionen af antallet af virksomheder, der skal udarbejde grønt regnskab.
Jeg vil her til sidst løfte sløret for en enkelt lille SF-vision.
Vi mener, at de grønne regnskaber på sigt skal ind i årsregnskabsloven, så revisorerne også skal lære at sætte sig ind i den del af virksomhedens aktiviteter, så de grønne regnskaber bliver fulgt op af folk med forstand på det her.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Nu må ministeren undskylde, men vi er også et socialt parti, som ser med alvor på, at folk kommer ud i en økonomisk deroute, når de bliver arbejdsløse, og at mange mennesker kan miste deres bolig, der kan komme på tvangsauktion.
Det har vi også taget med i vores pakke.
Men hovedelementerne i vores pakke er at skabe nogle kreditfunktioner til de ting i samfundet, der er samfundsnyttige, og som er kommet i klemme i den aktuelle krise, ad en direkte vej og ikke ad en usikker omvej til en bank, fordi vi ikke ved, hvad den vil bruge pengene til.
Vi vil investere i fremtiden, ikke mindst i velfærd, på skoleområdet og i forhold til klima og miljø.
Det er altså så fremadrettet, som noget kan blive, og det giver både arbejde og er fornuftigt på samme tid.
Lene Espersen (KF), 2009-01-22:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at som jeg har hørt debatten hele dagen i dag og sådan set også Folketingets spørgetime i går, vil jeg fastholde, at jeg ikke mener, Enhedslisten anerkender, at såfremt der ikke bliver taget initiativer i den størrelsesorden, i det omfang og med den målrettethed, som de foreliggende lovforslag lægger op til, vil samfundet komme ind i en kreditklemme, og det vil have meget skadelige virkninger for samfundsøkonomien.
Jeg vil også sige til hr. Frank Aaen, at jeg hørte hr. Frank Aaen i sine afsluttende bemærkninger til Enhedslistens beslutningsforslag foreslå, at dagpengesatserne sættes op.
Efter min opfattelse og efter min erfaring med, hvordan de konteres på finansloven, er der tale om en permanent forhøjelse af driftsudgifterne, såfremt man forhøjer satserne, og ikke om en midlertidig investering.
Så skulle vi i hvert fald som udgangspunkt stille 10 mia. kr. til rådighed, og når de så er brugt, er der ingen, der får dagpenge mere.
Jeg synes, man skal passe på ikke at blande offentligt forbrug sammen med offentlige investeringer.
Staten låner de her penge til en forholdsvis lav rente og videreudlåner dem så til kreditinstitutterne til en forholdsvis høj rente, og derfor mener jeg også, det er helt berettiget, som mange ordførere også har sagt, at det her er en investering fra statens side, og at vi i vores afkast har taget højde for, at der naturligvis også løbes en risiko.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Det er bare for at rette to misforståelser.
Nu er Enhedslistens forslag relativt kort, det er kun på én side, så det skulle ikke være så svært at sætte sig ind i det.
Og når ministeren siger, at Enhedslisten ikke har forstået, at der er brug for kreditinstitutioner og kreditvirksomhed, er det derfor lodret forkert.
Det er punkt 1 i vores forslag, det er bare en anden kreditvirksomhed end den, ministeren støtter, men man kan ikke bare komme og påstå, at vi ikke støtter, at der skal være en kreditfunktion i samfundet.
Vi var imod privatiseringen af GiroBank i sin tid, og det havde været kanongodt, hvis vi i dag havde haft en statslig bank på hvert gadehjørne i stedet for at skulle pumpe milliarder i de private banker.
Til det andet om at vi bare vil lave mere drift, og at pengene forsvinder ud af kassen
: Vores forslag går på investeringer i skoler, i klima og i miljø, og det er, så vidt jeg ved, fremtid og ikke bare forbrug.
Derfor er ministerens afvisning af vores forslags punkt 2 også forkert.