runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2014-11-11:
Tak for det.
Den tidligere ordfører er noget højere end mig, så jeg kører lige talerstolen ned i fornuftig højde.
Regeringen ønsker et levende byliv og landboliv og erhvervsliv i hele Danmark, og det er jo en målsætning, som lovforslaget her støtter op om.
Det er jo også endnu et forslag, der stammer fra sommerens aftaler om en vækstpakke, som jo blev indgået af et stort flertal af Folketingets partier.
Med lovforslaget her giver vi et forhøjet befordringsfradrag til cirka 9.700 flere pendlere, som hver dag har lang transport fra deres hjem til deres arbejdsplads.
For at give kommunerne økonomisk tilskyndelse til at fastholde og tiltrække virksomheder og skabe et aktivt, attraktivt erhvervsliv, foreslår vi med lovforslaget her også gradvist at forhøje kommunernes andel af selskabsskatten fra de 13,41 pct., de er nu, til 15,24 pct. frem til 2016.
Og endelig – i en lidt anden boldgade – indeholder lovforslaget et forslag om udvidet mulighed for videregivelse af oplysninger til finansielle virksomheder.
Når vi kigger på høringssvarene, har de jo generelt været positivt stemte for, at flere yderkommuner kan få andel i det forhøjede befordringsfradrag, og også for, at kommunernes andel af selskabsskatten forhøjes.
Der har været udtrykt en bekymring om det sidste element i lovforslaget – her og også i pressen i går – nemlig i forhold til borgernes retssikkerhed i del af forslaget, der vil udvide muligheden for at videregive oplysninger til finansielle virksomheder.
Det er jo en bekymring, man skal tage alvorligt.
Vi er inde at røre ved noget meget centralt her, men jeg må også sige, at som jeg har læst bekymringen og set pressedækningen og kan se af høringssvarene, baserer det sig altså på en misforståelse om, at den her videregivelse af oplysninger kan ske i et mere vidtgående omfang, end det vil ske i virkeligheden.
Altså, retssikkerheden skal være på plads.
Derfor skal vi nok også sørge for i lovbehandlingen at få gjort klart, at der altså er tale om et samtykke, der gives en gang.
Det er ikke sådan et carte blanche til at videregive oplysninger, og det er ikke sådan, at bankerne i det hele taget får adgang til nogle oplysninger, som de ikke i dag skal have adgang til, for at rådgive kunderne.
Men der bliver en lettere adgang til gavn for kunderne.
Men selvfølgelig skal vi tage det alvorligt, når der er folk, der udtrykker bekymring, og derfor ser jeg også frem til, at vi kan få klargjort i udvalgsarbejdet, hvad der er op og ned.
Sidder man derude og er i tvivl og bekymret, vil jeg anbefale en god læsning, nemlig den pressemeddelelse, som skatteministeren i går sendte ud om den del af forslaget.
Det tror jeg vil berolige de fleste.
Så overordnet set
er det her jo et lovforslag, der gør det lettere at være bankkunde.
Forhåbentlig kan det bidrage til, at der bliver levet gode liv i yderområderne, og at kommunerne også tager deres del af ansvaret for at have et attraktivt klima for det lokale erhvervsliv.
Thomas Danielsen (V), 2014-11-11:
Tak for det, formand.
L 41 er forslag til lov om ændring af ligningsloven, fondsbeskatningsloven, lov om inddrivelse af gæld til det offentlige, lov om et indkomstregister og forskellige andre love.
Den del af lovforslaget, der vedrører befordringsfradraget i yderkommunerne, går ud på, at vi udvider kredsen af kommuner, der kan opnå et forhøjet befordringsfradrag.
Det glæder Venstre meget, at vi her går ind og understøtter muligheden for, at man kan blive boende i et område, som man er glad for, selv om man har fået et arbejde, der ligger langt væk fra ens bopæl.
Lovforslaget betyder, at trængte kommuner ikke mister endnu flere skatteydere til kommuner, der har mange arbejdspladser.
Derudover vil kommunerne få en forhøjelse af andelen af selskabsskatten fra 13,41 pct. til 15,24 pct. i perioden 2014-2016.
Det skal selvfølgelig tilskynde kommunerne til at være mere erhvervsvenlige, hvilket Venstre bifalder.
Derudover udvider vi muligheden for at videregive oplysninger til de finansielle virksomheder.
Forslaget om at udvide de finansielle virksomheders adgang til at modtage data fra SKAT på borgerområdet efter samtykke fra deres kunder betyder, at de oplysninger, pengeinstitutterne tidligere fik fremsendt på papir, nu kan hentes digitalt, og det hjælper jo begge parter.
Med disse bemærkninger kan Venstre støtte lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2014-11-11:
Jeg beklager, at jeg kommer for sent.
Jeg sidder til nogle forhandlinger, som trækker lidt ud.
Vi er ikke imod, at man støtter iværksættere, imod, at man støtter små virksomheder, men det her lovforslag går ud på at støtte investorer, sådan at dem, der investerer i virksomhederne, får en skattelettelse, og det synes vi ikke om.
Vi stemte imod, da man gjorde skattegevinster skattefri, og vi stemmer også imod det forslag, der er her.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-11:
Vi kan på ingen som helst måde være uenige om, at der skal sikres fuld klarhed, og jeg synes, det letteste vil være, at vi sikrer, at det tekstuelt fremgår af den udvalgsbehandling, der kommer nu, sådan at det også klart kan fremgå af den betænkning over lovforslaget, der bliver lavet, hvordan det her kan fortolkes, så ingen kan være i tvivl om det.
Det kan vi ikke være uenige om.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-11:
Tak for ministerens bemærkninger til debatten.
Det er præcis det, som ministeren var inde at berøre til sidst, som får mig til at tage ordet.
For det betyder altså, at når SKATs it-systemer ikke kan være på plads, skal det selskab, der udlodder aktieudbyttet, tilbageholde et større beløb, end modtageren skal svares i skat af.
Jeg vil da sige, at det jo giver noget bøvl, men jeg vil så bare opfordre ministeren til at sikre, at der så bliver gjort klart opmærksom på det her, så virksomhederne, der modtager udbytterne, ikke lader det indgå fuldt ud i deres skatteberegning.
For ellers bliver der jo ikke tale om den lempelse på den korte bane, som forslaget lægger op til.
Så jeg håber, at ministeren vil tage initiativ til, at de muligheder, som ministeren beskrev, også bliver kommunikeret klart ud, således at vi ikke kommer til at stå i en situation, hvor den lempelse, vi har aftalt, for nogle ikke bliver realiseret, fordi SKATs systemer ikke kan finde ud af det, og fordi der ikke er skabt den fornødne klarhed om det.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-11:
Jeg vil gerne indlede med at takke for modtagelsen af forslaget.
Forslaget er jo blevet til på baggrund af den »Aftale om Vækstpakke 2014«, som regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti blev enige om, og i den forbindelse blev man enige om at lempe udbyttebeskatningen.
Formålet er, at det skal være lettere at tiltrække risikovillig kapital til bl.a. mindre vækstvirksomheder.
Med forslaget gennemføres en målrettet lempelse af udbyttebeskatningen for danske selskabsaktionærer.
Lempelsen indebærer konkret, at danske selskabsaktionærer alene skal medregne 70 pct. af udbytterne ved opgørelsen af deres skattepligtige indkomst og deres investering i unoterede porteføljeaktier.
Jeg vil gerne knytte ganske få bemærkninger til de afgivne ordførerbemærkninger: I store træk var det jo positive tilkendegivelser fra ordførerne – fra fru Astrid Krag, fra hr. Mikkel Dencker, fra hr. Nadeem Farooq og fra hr. Brian Mikkelsen.
Det var det også fra hr. Ole Birk Olesen, som jeg kan forstå på vegne af Liberal Alliance indikerer, at man stemmer for forslaget.
Jeg anerkender naturligvis fru Lisbeth Bech Poulsens indikation af, at det her ikke er SF's prioritering.
Til hr. Torsten Schack Pedersen er der også anerkendelse af de rosende ord, der var om det, og den deltagelse, som selvfølgelig er i aftalen.
Men hr. Torsten Schack Pedersen var selvfølgelig inde omkring den del, der handler om implementeringen og datoerne herfor.
Der vil jeg godt slå fast, at udbytter fra unoterede porteføljeaktier, som et selskab modtager efter den 1. januar 2015, alene skal medregnes med 70 pct. ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst i det modtagende selskab, og derfor opfylder vi fra regeringens side sådan set også aftalen.
I praksis sker beskatning af udbytter ved, at det udloddende danske selskab indeholder udbytteskatten og sender den til SKAT; i dag indeholdes 22 pct. af udbyttet, når modtageren er et andet dansk selskab.
Der skal foretages en række systemtilretninger, før denne indeholdelse kan nedsættes til de 15,4 pct., og disse kan desværre først være på plads i 2016.
Det indebærer, at der for 2015 fortsat vil blive indeholdt 22 pct. i udbytteskat på unoterede porteføljeaktier.
De modtagende selskaber kan indkassere skattelettelsen ved at nedsætte deres indbetalinger af frivillig acontoskat i marts og november måned 2015, svarende til lettelsen.
Så afslutningsvis skal jeg blot sige, at denne regering har en stærk målsætning om at forbedre rammevilkårene for dansk erhvervsliv, og dette forslag vil medvirke til at sikre vækst og ikke mindst arbejdspladser i Danmark.
Jeg vil gerne takke for debatten, selv om den ikke blev så lang, og jeg ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Per Clausen (EL), 2014-11-11:
Det kan blive forholdsvis kort, for jeg synes, det meste er sagt – også af hr. Steen Gade.
Det her lovforslag indeholder en række fornuftige initiativer, som skærper sikkerheden, skærper kontrollen, gør, at der bliver adskillelse mellem de forskellige myndigheder – dem, som interesserer sig for, kunne man sige, den erhvervsmæssige drift af det, i forhold til dem, der tager sig af det sikkerhedsmæssige.
Man har et fornuftigt bud på, hvordan man skal løse opgaven med den sammenhæng, som her etableres, nemlig at man både ser de miljømæssige påvirkninger og de arbejdsmiljømæssige påvirkninger i sammenhæng, men samtidig bruger det, at man har forskellige myndigheder i Danmark, som er gode til at håndtere det her.
Så vi synes, at de forslag til skærpelse af sikkerhedsbestemmelserne, der ligger her, ser fornuftige og rigtige ud.
Når det handler om udvindingen af olie fra undergrunden ude i Nordsøen, er der jo ikke nogen som helst grund til at afvente, at der sker et eller andet, før man griber ind.
Så Enhedslisten er positive over for det her lovforslag.
Thomas Danielsen (V), 2014-11-11:
Tak for ministerens redegørelse.
Det er jo ikke sådan, at Venstre stiller sig på bagbenene og siger, at det her er et helt vanvittigt lovforslag.
Tværtimod bakker vi op om det, ligesom jeg gav udtryk for i min ordførertale.
Men jeg ville gerne have, hvis ministeren ville oversende til udvalget, hvad det, som ministeren definerer som overimplementering, helt nøjagtigt er, og hvad det har af økonomiske konsekvenser for en dansk virksomhed kontra en virksomhed, som ikke kommer fra Danmark.
Steen Gade (SF), 2014-11-11:
Forslaget er, som andre har sagt, først og fremmest en implementering af et EU-direktiv og så nogle små andre ting.
Offshoresikkerhedsdirektivet lægger vægt på at udvide sikkerheden på områder, som vi synes er vigtige.
Man fokuserer på ledelsessystemet og ser på risici for større ulykker, man skal have en uafhængig verifikation af sikkerheds- og miljøkritiske elementer, man skal informere tilsynsmyndighederne om større ulykker, og man skal også have en uafhængig myndighed, der skal varetage offshoresikkerheden.
Og så udvider man reglerne om ansvaret for miljøskader, hvor man også går videre end det, der er omfattet af vandrammedirektivet – det vil altså sige hele havområdet, som jeg forstår det.
Det vil sige, at vi får en rimelig kraftig skærpelse af reglerne for olieudvinding og gasudvinding i havområderne, og det er godt.
Jeg synes faktisk, man kan sige, at det er fornuftig omhu, det politiske system på EU-niveau har vist efter den store katastrofe i Den Mexicanske Golf.
Den eneste ting, jeg lige vil sige her, inden jeg slutter, er, at jeg synes, at vi kunne benytte lejligheden til i udvalget lige at få kigget efter, hvordan regelsættet i det hele taget er i vores område her.
Foruden EU, hvor alle EU-lande jo skal implementere de her direktiver, er der jo så Norge.
Jeg synes, det kunne være interessant lige at få det hele kigget igennem og se, om vi har parallelitet, eller om der er steder, hvor f.eks. Norge er gået videre i forhold til offshoresikkerhed.
Thomas Danielsen (V), 2014-11-11:
Tak for det, formand.
L 11 er forslag til lov om ændring af CO2-kvoter og lov om kuldioxidafgifter af visse energiprodukter.
Formålet med lovforslaget er at gennemføre de ændringer i direktiv 2003/87/EF om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner, som er gennemført i Europa-Parlamentets og Rådets forordning den 16. april 2014.
Det er en ændring for handel med kvoter for drivhusgasemissioner, som skal imødekomme, at vi i 2020 kan gennemføre en international aftale om fælles foranstaltninger i forbindelse med emissioner fra den internationale luftfart.
Venstre støtter det fremsatte lovforslag og de ændringsforslag, ministeriet foreslår, jævnfør de vedhæftede bemærkninger i høringssvarene.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-11-11:
Det Konservative Folkeparti er skeptisk over for forslaget.
Det er ikke en effektiv udnyttelse af de ressourcer, som man burde bruge til investeringer i sunde, levedygtige virksomheder.
Vi er ikke som udgangspunkt imod, at man investerer i grøn teknologi og grønne virksomheder.
Det har været en vækstindustri for det danske samfund, skaffet mange arbejdspladser, genereret meget innovation og viden og har spredt sig som ringe i vandet.
Så den grønne industri er til gavn for det danske samfund.
Men når man laver en sådan grøn investeringsfond som gave til SF og Enhedslisten og også i bemærkningerne til forslaget skriver, og jeg citerer, og det har Dansk Folkepartis ordfører jo også gjort tidligere, at fonden skal yde lån til projekter, som ikke ville være blevet igangsat uden finansieringen – som ikke ville være blevet igangsat uden finansieringen – så virker det meget planøkonomisk.
Det virker ikke særlig markedsøkonomisk, og det virker i hvert fald ikke som en sund forretning, hverken for dem, som etablerer projekterne, eller for dem, som spytter penge i projekterne.
Derfor skal vi også have en dialog – også under udvalgsbehandlingen – med regeringen i form af spørgsmål, hvor vi for det første får kigget på, hvad det er for nogle projekter, man har tænkt sig at investere i, og hvad det genererer at viden og innovation, og for det andet får kigget på, om vi får en garanti for, at der ikke sker en konkurrenceforvridning, hvis man løser for meget op.
For der er jo et marked for lånekapital.
Der er et marked, hvor man må mødes, hvis man har nogle fornuftige projekter.
Så kan det være, at der er en kapitalfond, der investerer i en; det kan være, det er en bank, et realkreditinstitut; det kan sågar være Dansk Vækstkapital, som hører under Erhvervs- og Vækstministeriet; det kan være Vækstfonden; det kan være i alle mulige andre forskellige fora.
Det, at man laver en ny konstruktion, får en ny idé, er jeg ikke sikker på vil være til gavn for investeringerne i virksomhederne og heller ikke i den grønne industri, for de kan jo sagtens rammes inden for de eksisterende fora, den eksisterende konstruktion.
Så vi er skeptiske over for forslaget ikke sådan af ideologiske grunde, for vi vil gerne investere i grønne virksomheder og synes også, det er okay, at staten går med ind i nogle konstruktioner med en paraplyvirksomhed, men fordi man så lige netop eksplicit skriver, at man vil støtte projekter, som ellers ikke ville være blevet til noget.
Der synes jeg man er ude på meget tynd is.
Villum Christensen (LA), 2014-11-11:
I fravær af vores ordfører kan jeg oplyse, at Liberal Alliance ikke finder, at det er formålstjenligt at udvide paletten af særordninger for den grønne omstilling.
Det kan i virkeligheden være umådelig kunstigt at definere noget som grønt eller sort.
Produktionen af en vindmølle er vel i virkeligheden særdeles sort for ikke at tale om batterier til en elbil.
Men uanset hvordan man definerer den såkaldte grønne sektor, tror jeg ikke, at man kan finde nogen branche eller sektor, som har større offentlige støtteordninger og hjælpeforanstaltninger end den såkaldte grønne sektor.
Vi er ikke i et sekund i tvivl om, at der er tale om velmenende ordninger, og vi kan også sagtens forstå det fornuftige i, at vi bliver flere, der sparer på energien osv., men jeg skal også love for, at der er mange tilskudsordninger til energibesparelser.
Det offentlige engagement kan man jo sige skal stoppe på et eller andet tidspunkt, hvis vi ikke skal forværre forvridningerne i den samlede økonomi.
Vi ved, at hvis man giver bedre statsstøttede vilkår til andre, så går det ud over produktiviteten.
Produktiviteten i den grønne sektor er jo klart lavere end i den øvrige sektor, og det er jo på grund af det mindre konkurrencepres.
Sådan er logikken naturligvis.
Vi ser meget hellere, at alle virksomheder får bedre vilkår, ikke som en indirekte støtte, som der her er tale om, men gennem lavere skatter og afgifter.
Vi er bange for, at vi med lovforslaget her ikke får den mest omkostningseffektive CO2-reduktion.
Det vil formentlig i øjeblikket være ved at købe en bunke CO2-kvoter og så brænde dem bagefter.
De koster en flad halvtredser.
Så vil CO2-udledningen blive reduceret i EU, og man vil tvinge de mest omkostningseffektive ordninger igennem på tværs af landene.
Dansk Industri har beregnet – det har vi jo allerede hørt her i eftermiddag – at reduktionen vil svare til svimlende 30.000 kr. på markedet, og det er altså i forhold til den flade halvtredser, som jeg nævnte før, hvis alle 5 mia. kr. kommer i spil.
Selv om der selvfølgelig kan komme nogle positive sideeffekter af den her fond, er det jo himmelråbende dyrt – ikke mindst set i lyset af de andre tilskud i form af PSO-afgifter, hvor nogle teknologier får uforholdsmæssig gode vilkår, især hvis man kan definere dem som grønne, og disse gode vilkår er jo som bekendt ikke gratis, hverken for borgerne eller for den samlede økonomi.
Så derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Steen Gade (SF), 2014-11-11:
SF støtter lovforslaget.
Det er jo, som andre har sagt, en del af en aftale mellem regeringen, SF og Enhedslisten i forbindelse med vækstaftalen.
Det er jo så den aftale, som implementeres med det her lovforslag.
Det er jo et af de steder, hvor vi er bagefter, kan man sige, i Danmark.
De kan også gå til vedvarende energi, og så kan de gå til ressourceeffektivitet.
Det er også et sted, hvor vi mangler at få det løbet i gang.
Så hvis vi nu ser på de områder, der er nævnt her, kan vi se, at der jo er oplagte områder, hvor vi mangler at få løbet det i gang.
Det er også områder, som er karakteriseret ved, at der faktisk er folk, der har initiativer, men som kan have svært ved at optage lån.
Alle nye initiativtagere i de her år har svært ved at få lån, men de, der så også har grønne initiativer eller måske er en lille smule fornyende eller lige gør det på en lidt anden måde, kan have endnu vanskeligere ved det.
Jeg håber, at fonden her kan udvikle sig til at blive sådan en fond, der kan gøre det, med de bevillinger, vi har sat af: i 2014 15 mio. kr., 25 mio. kr. i 2015 og 40 mio. kr. i 2016.
Jeg vil så sige til Venstres ordfører, at det var en interessant melding, der kom, nemlig at det både er symbolpolitik – og symbolpolitik betyder jo, at det er sådan noget uden indhold – og at det er rasende dyrt for skatteyderne.
Men hvis det er symbolpolitik, kan det ikke være rasende dyrt for skatteyderne, og hvis det er rasende dyrt for skatteyderne, er det næppe symbolpolitik.
Så det hænger jo ikke sammen.
Sagen er jo, at den her konstruktion skal hvile i sig selv.
Det er jo ikke en konstruktion, som gør andet, end at den stiller midler til rådighed, og forventningen er – og hele konstruktionen er lavet sådan – at den skal hvile i sig selv.
Og det er jo, fordi de initiativer, der skal gives lånemuligheder til, skal have et sted, det er lettere at komme til og få lån end på det øvrige kapitalmarked, som det ser ud i dag.
Men det er jo ikke sådan, at pengene ikke skal betales tilbage igen.
Så med de bemærkninger støtter SF forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2014-11-11:
Med dette lovforslag etableres Danmarks Grønne Investeringsfond.
Formålet med fonden er at medfinansiere investeringer, der understøtter den grønne omstilling.
Det sker ved at tilvejebringe lån til investeringer i ressourceeffektivitet og energibesparelser.
Fonden skal yde lån på rimelige vilkår og over tid hvile i sig selv.
Der er i dag grønne projekter, der ikke bliver gennemført, ikke mindst på grund af manglende investering.
Det er så vores forventning, at fonden kan bidrage med at lukke et hul i kapitalmarkedet for grønne projekter og dermed bidrage til formålet om en grøn omstilling, som der jo er et bredt flertal for i Folketinget, og det er også en god ting.
Samlet set kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2014-11-11:
Jeg synes, det er ganske fornuftigt med den her grønne investeringsfond, dels fordi den sætter turbo på den grønne omstilling i bl.a. danske virksomheder, dels fordi tiltaget forhåbentlig også kan afføde nogle arbejdspladser.
Så alt i alt synes jeg, at det i den nuværende situation og i årene fremover er ganske fornuftigt, at vi sætter turbo på den grønne omstilling.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-11:
Jeg synes jo egentlig, det er lidt ærgerligt, at den socialdemokratiske ordfører og medlem af Folketinget tyer til personlige angreb i forbindelse med et egentlig ganske fredeligt spørgsmål.
Det, jeg siger, er blot, at en CO2-reduktion koster 30.000 kr. under Danmarks Grønne Investeringsfond, men ude i markedet koster mellem 225 og lidt over 1.000 kr.
Det synes jeg er en kedelig måde at bruge de danske skatteborgeres penge på.
Men jeg forstår også godt, at ordføreren står i en svær situation.
Det her er jo et forslag, der er designet som en gave til SF og Enhedslisten, og derfor er ordføreren naturligvis nødt til at stå på mål for forslaget.
Men kunne ordføreren ikke anerkende, at det er en meget høj pris pr. ton CO2, man betaler her, kontra det, markedet tilbyder?
Thomas Jensen (S), 2014-11-11:
Som folketingsmedlem skal man nok prøve at holde sig for god til at blæse sine tal alt for meget op, hr. Jakob Engel-Schmidt.
Nu ved jeg jo, at det er Dansk Byggeri, der har været ude at påstå, at den her boligjobordning giver 5.000 flere arbejdspladser.
De beregninger, som Skatteministeriet har lavet, viser jo, at i og med den aktivitet, der affødes af boligjobordningen, jo er faldende over årene her, er det under 1.000 mennesker, som kommer i arbejde ved den; og det er vel at mærke nogle dyre jobs.
Det er jo sådan, at det er skatteborgerne, der finansierer, at folk kan få tilskud til boligjobordningen.
Regeringen har vurderet, at vi nu er på den side af krisen, hvor der ikke længere er grundlag for at opretholde det kriseinstrument, som boligjobordningen har været, og at det derfor er fornuftigt og også økonomisk ansvarligt at sige, at boligjobordningen har den naturlige udløbsdato, som vi tidligere har sat.
Det må ordføreren jo selv få tjekket op på ved at stille spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-11:
Tak for det.
Jeg vil blot spørge, om ordføreren kan bekræfte, at de initiativer, der foretages under Danmarks Grønne Investeringsfond, bliver op til 30 gange dyrere end regeringens øvrige klimainitiativer.
Samtidig vil jeg bede ordføreren forholde sig til, om det ikke ville være mere fornuftigt f.eks. at forlænge boligjobordningen, som er en succes, der skaber 5.000 arbejdspladser – arbejdspladser, der nu står til at falde bort, i og med at man ikke vil forlænge ordningen.
Jeg har svært ved at se den gode socialdemokratiske ræson i at kaste dyre penge efter få arbejdspladser og en lille miljømæssig forskel i stedet for at lade en fornuftig ordning fortsætte.