runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2010-02-24:
Jeg kan jo i hvert fald sige, at jeg er fuldt og helt enig i det, som finansministeren netop har svaret, med hensyn til at skattereformen er fuldt finansieret, og at det også skaber en mere holdbar økonomi.
Det, som vi nu snakker om, er så en kørselsafgift for lastbiler.
Når det er sagt, må jeg jo så sige, at vores forventning – som jeg også har nævnt – er, at vi kan starte med lastbiler i 2011 eller snarest derefter.
Jeg må sige, at jeg jo er tiltrådt som miljøminister i går … tiltrådt som skatteminister i går, undskyld – ja, overraskende er det, men det er som skatteminister.
Jeg må derfor også sige til hr. Klaus Hækkerup, at jeg ikke kan komme det nærmere i dag.
Men jeg kan sige, at det jo skal hænge sammen med, at teknologien skal være til stede, og det skal også kunne klares.
Derfor lader vi os også inspirere af de erfaringer, som vi kender til, fra udlandet.
Klaus Hækkerup (S), 2010-02-24:
Jeg er fuldt ud klar over, at skatteministeren er tiltrådt som skatteminister i går.
Det her har vi jo drøftet meget længe, vi har været nede både med transportministeren og med den tidligere skatteminister for at se på det tyske Mautsystem, et system, der fungerer udmærket.
Vi har også stillet spørgsmål til transportministeren om, hvorvidt det opfylder regeringens ambitionsniveau.
Vi har også hørt den der sang flere gange om, at man har udskudt systemet i Holland.
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge den nytiltrådte skatteminister om.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-02-24:
Tak for det, og jeg skal nok svare som skatteminister.
Jeg må altså sige til hr. Klaus Hækkerup, at jeg jo ikke i dag kan sige, hvornår et system er fuldt funktionsdygtigt.
Jeg kan sige, at vi arbejder på det for at sikre, at det system, der bliver præsenteret, er teknologisk fornuftigt, at det ikke har de børnesygdomme, som vil gøre, at systemet måske slet ikke kan fungere, eller at der vil opstå en lang række huller.
Det går jeg heller ikke ud fra at hr. Klaus Hækkerup er interesseret i.
Men jeg må sige, at min forventning er, at vi kan starte med lastbiler i 2011 eller snarest derefter.
Jeg kan alene af den grund, at vi nu tænker os om, ikke komme med noget nærmere svar i dag om, hvornår systemet så vil træde i kraft, hvilket også er oplyst tidligere, både i mundtlige og i andre besvarelser af spørgsmål.
Det er selvfølgelig ikke en periode, der skal vare så længe, at systemet ikke kommer til at træde i kraft.
Men hvornår det træder i kraft, kan jeg af gode grunde ikke sige noget
Jesper Petersen (SF), 2010-02-24:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er vigtigt, at der er en fri og uafhængig presse i Danmark, herunder at pressens politiske kommentatorer er uafhængige af den siddende regering?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-02-24:
Det er ikke bare, som det siges i spørgsmålet, vigtigt, at der er en fri og uafhængig presse i Danmark; det er helt afgørende.
Det er en helt afgørende forudsætning for et moderne folkestyre.
En af hjørnestenene i et frit demokrati er en vidtgående ytringsfrihed.
Retten til at ytre sig er garant for en kritisk debat til gavn for samfundets udvikling, og det forudsætter naturligvis tilstedeværelsen af en fri presse.
Jesper Petersen (SF), 2010-02-24:
Jeg takker for svaret.
Der er jo allerede mere indhold i det korte svar, der er givet her, end i det, det er lykkedes at kunne få på skrift, når man har spurgt statsministeren og den nu afgåede kulturminister om nogenlunde det samme.
Jeg tager sagen op, fordi den tidligere spindoktor for Anders Fogh Rasmussen, Michael Kristiansen, af TV 2 bliver betegnet som en af de tre nærmeste rådgivere for statsministeren.
Det skete i forbindelse med gisninger om en regeringsrokade i starten af januar.
Jeg mener jo, at det er afgørende for et demokrati, som statsministeren siger, at vi har en kritisk presse, der er uafhængig af regeringen.
Pressen skal ikke være i lommen på regeringen, men holde et vågent øje med, hvordan den forvalter magten.
De kommentatorer, der bruges af pressen, må være objektive iagttagere, troværdige og uafhængige.
Statsministeren har selv udtalt, at han mener, at kommentatorerne fylder for meget i forhold til politikerne i dækningen af dansk politik.
Det tager jeg som en erkendelse af, at kommentatorerne fylder meget og betyder meget for, hvordan formidlingen af dansk politik når frem til danskerne ved tv-skærmen og i vores aviser, f.eks. når en tv-kanals kommentator ifølge kanalen selv har endog særdeles tætte forbindelser til lederen af et politisk parti.
Har tv-stationen så ikke et problem?
Synes Venstre, kun det er vigtigt med en fri og uafhængig og kritisk presse, når de er i opposition, men når de er i regering, er det o.k., at folk ikke kan være helt sikre på, om de kommentatorer, der udlægger en politik, i virkeligheden lige er kommet ud fra statsministerens kontor og har rådgivet ham om en eller anden politisk sag, som han bagefter selv skal være med til at udlægge for danskerne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-02-24:
Jamen jeg er lidt usikker på, om vi så er enige om, at der skal være en fri og uafhængig presse.
Altså, jeg har jo godt noteret mig, at der i det skriftlige svar henvises til den tilsyneladende objektive politiske analytiker, og nu skal jeg altså stå og garantere, at der er objektivitet, der er troværdighed og uafhængighed.
Det kan jeg jo sådan set ikke garantere på nogen redaktioners vegne.
Hvordan redaktioner tilrettelægger deres arbejde, om de skriver objektive nyhedsanalyser, om de skriver troværdige nyhedsanalyser, kan jeg jo ikke være garanten for.
Jeg er jo altså ikke den redaktionelle garant for, hvad der sker rundtomkring på landets redaktioner.
Det er jo ikke noget, jeg vil blande mig i.
Jesper Petersen (SF), 2010-02-24:
Jeg beder jo sådan set heller ikke statsministeren om at lave nogen lovgivning eller troppe op på redaktionskontorerne for at give sin mening til kende, men bare om at gøre det helt klart og her sige til pressen, at selvfølgelig skal kommentatorer være uafhængige.
Det konkrete eksempel er jo, at regeringen i går måtte fyre en række ministre, fordi regeringen var kørt fast.
Det er der en masse omtale af.
Der er mange kommentatorer, der er med til at fordøje den rokade.
Der vil også være mange kommentatorer, der i morgen vil udlægge, hvad der er sket i dag med regeringsprogrammet og konvergensprogrammet.
Der er det jo nødvendigt, at kommentatorerne ikke er i lommen på regeringen, men uafhængigt og nøgternt bidrager til journalistikken, ellers havner vi jo i den rene bananrepublik.
Så kan statsministeren ikke få over sine læber at sige til pressen i Danmark, at kommentatorer selvfølgelig skal være uafhængige, også dem, der tidligere har været ansat hos Venstre?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-02-24:
Jamen altså, jeg bliver lidt overrasket, for jeg må jo nærmest forstå det sådan, at Socialistisk Folkeparti som en del af en eventuel kommende regering vil finde det ret og rimeligt at kritisere konkrete redaktionelle dispositioner, altså blande sig i konkrete ansættelser.
Det må jeg sige at jeg synes er en meget, meget afslappet attitude at have i forhold til pressefriheden.
Jeg kunne ikke drømme om at blande mig i, hvem forskellige redaktioner ansætter.
Det ville da være noget underligt noget, hvis jeg skulle blande mig i, om de ansætter en tidligere medarbejder for min forgænger eller min forgængers forgænger.
Jeg synes, at man sådan ser tegningen af et noget afslappet og meget alternativt syn på forholdet til de frie medier.
Jeg ønsker at være garant omkring den frie presse.
Det betyder, at det er et redaktionelt ansvar, hvad man skriver, og at det er at redaktionelt ansvar, hvem man ansætter.
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-24:
Det, der er problemstillingen, er netop, at det er et forum, hvor en medarbejder direkte underlagt statsministeren ytrer sig om emner, som har at gøre med det professionelle arbejdsfelt, og ytrer sig over for en forsamling, hvor der bl.a. er journalister fra Ekstra Bladet, TV 2, Danmarks Radio, Jyllands-Posten, Politiken, Information, B.T., diverse nyhedsbureauer som Newspaq og 180Grader, som oven i købet stiller direkte spørgsmål til Søs Marie Serup i den her sammenhæng.
Det virker meget lidt privat, for at sige det, som det er.
Når jeg eksempelvis har en Facebookprofil og kommer med kommentarer der, har jeg da også den klare forventning, at jeg skal kunne svare på mine udtalelser der, ligesom jeg også forventer at kunne stille spørgsmål til statsministeren, hvis han skulle komme med udsagn på Facebook.
Det går jeg ud fra at statsministeren er enig med mig i, nemlig at vi skal kunne stå til ansvar for de holdninger, vi har.
Statsministeren indikerede, at der ikke skulle svares på spørgsmål, som gik ud over rammen i det, der var indikeret i det skriftlige spørgsmål.
Og kan jeg ikke få ministeren til at bekræfte, at det i beretningen fra statsrevisorerne fra december 2009 om brugen af særlige rådgivere står fuldstændig klart, at det grundlæggende kursus i forvaltningsmæssige regler og praksis, som er en del af standardkontrakten, ikke har været gennemført i den periode, hvor Søs Marie Seerup har været ansat i Statsministeriet, og at hun derfor heller ikke kan have deltaget i et sådant forløb, som ellers er obligatorisk i henhold til standardkontrakten?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-02-24:
Tak for det.
Jamen jeg har nu i tre forskellige varianter svaret på det samme spørgsmål i sin kerne, så jeg tror ikke, jeg er i stand til at bibringe debatten yderligere.
Rasmus Prehn (S), 2010-02-24:
Deler ministeren sin spindoktor, Søs Marie Seerups, frustration over og ringeagt over for danske vælgere, og finder ministeren det som sin spindoktor umuligt at tilfredsstille danske vælgere?
Deler ministeren sin spindoktor, Søs Marie Seerups, frustration over og ringeagt over for danske vælgere, og finder ministeren det som sin spindoktor umuligt at tilfredsstille danske vælgere?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-02-24:
Jeg kan fuldt ud henvise til, hvad jeg har svaret på de tidligere spørgsmål.
Altså, jeg kommunikerer selv, jeg har selv en Facebookprofil.
Altså, hvis der er nogle spørgsmål her, der handler om noget, som jeg selv har skrevet på min egen Facebookprofil – jeg tror også, at jeg måske lejlighedsvis skrev på den under klimatopmødet – vil jeg meget gerne konfronteres med det.
Det vil jeg da gerne.
Men det er jo ikke det, det handler om.
Uanset hvordan man spørger til det, handler det her grundlæggende om, om man i Socialdemokratiet har et forhold til ytringsfriheden, der gør, at også offentligt ansatte har lov til at ytre sig i deres private kapacitet.
Og selvfølgelig har offentligt ansatte det – der rystes på hovedet – så det har de altså, så længe den her regering sidder.
Den eneste frustration, jeg kan få øje på i salen her, er da den, der lyser ud af spørgeren, som stiller de samme spørgsmål i forskellige varianter, uden megen stor relevans for de politiske udfordringer, Danmark står i i øjeblikket.
Det er helt rigtigt, at jeg har forberedt mig på at svare på spørgsmålet.
Og bare for ikke at snyde nogen for noget vil jeg, som jeg tidligere har givet udtryk for, også her i dag i forbindelse med besvarelsen af to S-spørgsmål fra hr. Benny Engelbrecht om samme emne, sige, at min holdning sådan set er klar: Hvad ansatte i Statsministeriet skriver på deres private Facebookprofil, er som udgangspunkt ikke noget, jeg vil blande mig i, og jeg finder ikke anledning til at kommentere den pågældende udtalelse, som der henvises til i det stillede spørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2010-02-24:
Ret skal være ret
: Det hjalp da lidt på min frustration at få sådan et svar; jeg synes da godt nok, det var udmærket at få det på plads.
Men det, jeg alligevel ikke kan lade være med at holde fast i, er, at vi jo her har tale om en spindoktor, som mig bekendt er ansat uden en øvre arbejdstid – er det ikke korrekt?
– og som samtidig med at statsministeren har en helt bevidst Facebookstrategi, hvor statsministerens egen hjemmeside er koblet op med Facebook og Twitter og det ene og det andet, sidder med sin egen Facebookprofil, hvor hun helt bevidst og målrettet til danske journalister og alle mulige andre kommunikerer sine ytringer ud om, hvordan det går.
Altså, situationen er jo sådan set den, at den her spindoktor er ansat til at hjælpe statsministeren med hans kontakt til pressen.
Når den her spindoktor så i sin kommunikation via Facebook til pressen skriver, at man er frustreret over, at vælgerne ikke er tilfredse, så er det da også noget, som statsministeren er nødt til at forholde sig til.
Det må da også være træls at have en siddende i kontoret, som bare synes, det næsten ikke er til at tilfredsstille danskerne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-02-24:
Det bliver jo mere og mere morsomt.
For nu er det åbenbart sådan, at hvis man ikke har nogen øvre arbejdstid, så må man i hvert fald ikke ytre sig i sin egen private kapacitet; så er der aldrig noget privatrum, så er der aldrig noget frirum.
Altså, jeg må henholde mig til det, jeg nu har svaret mange, mange gange: Jeg finder ikke nogen anledning til at kommentere en udtalelse, som folk i deres egen kapacitet har ytret sig om på deres eget ansvar.
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-24:
Jeg synes, at det er lidt væsentligt, at vi klart får defineret, hvad der er privat, og hvad der ikke er privat.
Statsministeren har indikeret, at Facebook ikke skulle være et offentligt forum, også selv om man er venner på Facebook med halvdelen af Christiansborgs pressekorps.
Men lad os få sat rammerne.
Hvornår er det så ikke privat?
Er det ikke privat, hvis det f.eks. er en weblog?
Er der nogen fora på nettet, som man kan tillade sig at ytre sig i, og andre, man ikke kan tillade sig at ytre sig i?
Hvad betyder det f.eks. for en minister, som har en privat Facebookprofil?
Kan en minister ytre sig på en privat Facebookprofil på en måde, som ikke er i overensstemmelse med regeringens politik?
Nanna Westerby (SF), 2010-02-24:
Jeg vil også gerne starte med at sige velkommen til ministeren, og jeg ser også rigtig meget frem til det her samarbejde.
Vi har masser, vi skal tage fat på på uddannelsesområdet.
En af de rigtig store udfordringer er jo, at der er færre unge, der tager en ungdomsuddannelse, og at det desværre er gået tilbage, sådan at vi i dag er på niveau med 1993 – det er så 17 års udvikling, der er gået tabt i forhold til uddannelsesniveau.
Derfor er det jo rigtig interessant, at vi får en ny minister nu, og jeg håber rigtig meget, at den nye minister vil starte med at gøre noget ved problemerne.
Men lidt har også ret, og ungepakken har jo som hovedformål at få flere unge til at gennemføre en ungdomsuddannelse; det synes vi jo er en rigtig god idé.
Men så synes jeg jo, at det er lidt sært, at den så alligevel kommer til at resultere i, at der bliver 35 mio. kr. mindre til vejledning af de unge.
Så siger ministeren, at det er 35 mio. kr., der bliver frigjort og omfordelt fra en vejledningsindsats til en anden vejledningsindsats, men realiteten er jo, at der kommer til at være 35 mio. kr. mindre til den skolenære vejledning, til den vejledning, der foregår ude på ungdomsuddannelsesinstitutionerne.
Så kan det godt være, at man laver e-vejledning på internettet, det kan godt være, at man opgraderer alle mulige andre steder, men man skærer 35 mio. kr. i vejledningen på ungdomsuddannelsesinstitutionerne.
Kan ministeren ikke godt forstå, at det virker en lille smule paradoksalt, at man i ungepakken, som har som hovedformål at nedbringe frafaldet blandt unge på ungdomsuddannelserne – som er alt for højt – skærer på den vejledning, som foregår ude på skolerne?
Rasmus Prehn (S), 2010-02-24:
Nu har statsministeren haft lejlighed til at forberede det her spørgsmål; vi fik jo lige præciseret her af Folketingets høje formand, at man har haft mulighed for at sidde og forberede det her.
Der er jo altså tale om en højt betalt topembedsmand, som skal hjælpe statsministeren med at kommunikere sin politik ud, og som simpelt hen sidder i sit lønkammer og giver udtryk for en frustration over, at det er helt umuligt at tilfredsstille de danske vælgere, og at det, som man arbejder med i den her regering, simpelt hen ikke er til at sælge over for vælgerne.
Det er det, der bliver givet udtryk for.
Der bliver også givet udtryk for en vis ringeagt, både over for journalister og over for danske vælgere.
Det er ministeren da nødt til at forholde sig til: Er det en frustration, som statsministeren også deler?
Jeg synes da, at vi skal have svaret på det her.
Er det sådan, at statsministeren ønsker en stemning omkring sig, hvor landets journalistkorps skal gå sådan og føle sig dårlig til mode, hvis nu man kommer til at skrive noget kritisk, hvis nu man kommer til at konstatere, at det rent faktisk var en lidt skidt håndtering, der var af det her klimatopmøde, for så kommer man altså i bad standing hos statsministerens spindoktor?
Er det den form for – hvad kan man sige? – frygtens regime, som statsministeren ønsker at skabe, hvor man sådan sidder på Facebook og skriver: Det her kan I tillade jer at gøre, det her kan I ikke tillade jer at gøre, og hvis I gør det her, er det simpelt hen for sølle, og så kan I ikke komme her?
Det er da simpelt hen med til at lægge et pres på journaliststanden med hensyn til, hvad de kan tillade sig, og hvad de ikke kan tillade sig.
Det er da med til at give dem en eller anden form for stemning om, hvad der bliver accepteret i statsministerens kontor, og hvad der ikke bliver accepteret.
Er det et rimeligt pres, landets statsminister og landets minister for pressen lægger på landets journalister?
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-24:
Deler statsministeren sin spindoktors betegnelse af pressens indsats under klimatopmødet som »sølle«?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-02-24:
Jeg tror, at jeg i det hele kan henvise til de svar, jeg netop har givet, så det kommer vi nok ikke meget nærmere.
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-24:
En spindoktors formål er jo, ifølge Klaus Kjøller, at få andre til at opfatte en begivenhed på en måde, som mest muligt gavner en sag, hun arbejder for, og mest muligt forhindrer, at andre opfatter en begivenhed på en måde, som skader sagen.
Det kan være én definition.
Nu ville statsministeren ikke definere sin direkte medarbejders rolle, men nuvel.
Jeg må minde om, at allerede i 1998 krævede den daværende Venstreformand, at der skulle skabes orden om de politiske rådgivere.
Den nuværende regering har haft ansvaret i ganske mange år og haft alle muligheder for at skabe klarhed om de politiske rådgivere, og så ser vi alligevel, at de, der skal forestå kommunikationen, bringer sig selv i centrum stadig oftere.
Lad mig blot minde statsministeren om de sager, der har været i Forsvarsministeriet, hvor det netop var spindoktoren, der kom i centrum, og lad mig også minde statsministeren om den nu forhenværende miljøministers spinmanual, der blev lækket til pressen, og om, at samme miljøminister fik en næse af Folketingets præsidium for at holde informationer tilbage for Miljøudvalget for at kunne præsentere dem i pressen først.
Der er altså masser af spørgsmål, som gør, at det er aktuelt at diskutere disse særlige ansatte, disse særlige personer, som er ansat med det formål at få regeringens politik til at se så godt ud i praksis som overhovedet muligt, til at se så godt ud i offentligheden som muligt.
Hvad har regeringen reelt gjort for at skabe klarhed om de politiske rådgiveres rolle?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-02-24:
Nu tror jeg, der blev spurgt til, om jeg delte en bestemt antagelse, som en bestemt person har givet udtryk for i sin private kapacitet på sin private personlige Facebook, og det ønsker jeg ikke at gå ind i.
Hvad angår de særlige rådgiveres rolle, er det meget, meget velbeskrevet.
Der er kommet et særligt sæt retningslinjer fra Finansministeriet om ansættelse m.v., så det står lysende klart, men det er jo slet ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er grundlæggende, om folk, der er ansat i den offentlige sektor, i deres egen kapacitet og på deres eget ansvar har lov at ytre sig.
Der har jeg det grundsynspunkt, at det har de, og så må de jo selv stå til ansvar for deres ytringer.
Jeg skal stå til ansvar for mine egne.
Benny Engelbrecht (S), 2010-02-24:
Nu bringer statsministeren selv emnet om ansættelsesforholdene op.
Det er jo sådan, at statsministerens spindoktor er ansat på en standardkontrakt, der sætter klare rammer for hendes ansættelse.
Og i denne kontrakt er det klart defineret, at den ansatte skal deltage i et kursusforløb, hvor man gennemgår de grundlæggende forvaltningsmæssige regler og praksis omkring ministeriernes organisation, så man kender rammerne for det, som man arbejder for inden for den politiske organisation, man arbejder for.
Det kan være meget praktisk, når man eksempelvis kommer fra et parti og rykker over som kommunikationsrådgiver.
Nu er det ikke, fordi jeg forventer, at statsministeren blander sig i efteruddannelsen af alle medarbejdere i Statsministeriet, men da spindoktoren jo netop er en af ministerens allernærmeste medarbejdere, burde det også være muligt for statsministeren at svare på, om vedkommende har deltaget i det obligatoriske kursus i forvaltning og organisation, som står defineret i hendes kontrakt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-02-24:
Jeg er i et spørgsmål, der er stillet her, blevet spurgt, om jeg deler nogle bestemte observationer, en bestemt navngiven person har givet udtryk for i egen kapacitet på Facebook.
Det er det, jeg er blevet spurgt om, og det har jeg svaret på.
Mette Gjerskov (S), 2010-02-24:
Nu ved jeg godt, at statsministeren bliver rigtig, rigtig sur, hver gang jeg begynder at snakke om klimatopmødet, men sagen her handler jo ikke så meget om ytringsfrihed og sådan noget.
Den handler jo om, at statsministerens meget tætte rådgiver har defineret den danske presse som sølle.
Det er da relevant at vide, om statsministeren også mener, at den danske presse har opført sig sølle i forbindelse med klimatopmødet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-02-24:
Jeg står på mål for mine egne ytringer.
Jeg tror ikke, at jeg har ytret mig om den danske presse i relation til klimatopmødet.
Det er det, jeg står til ansvar for.
Det kan jo ikke være sådan, at jeg skal mene noget om alting.
Altså, jeg ved godt, at fru Mette Gjerskov også mener en hel masse om klimatopmødet og sætter forskellige labels på det, men det tvinger jo ikke mig til hver gang at skulle mene noget om fru Mette Gjerskovs udsagn.
Mette Gjerskov (S), 2010-02-24:
Nu er det jo faktisk ikke mine udsagn, men statsministerens egen spindoktors udsagn.
Det er jo det, der gør det relevant, fordi der normalt er et meget, meget tæt parløb mellem en politiker og vedkommendes spindoktor; det er jo det, vi kender fra hele regeringen og alle de spindoktorer, vi hører om.
Så derfor er det faktisk meget relevant at vide, om statsministeren også mener, at pressen har opført sig sølle.
Det er jo den presse, som har skullet virke kritisk i forhold til den politiske proces på klimatopmødet.
Jeg ved godt, at de har brugt nogle meget hårde ord; det kan godt være, statsministeren synes, at jeg bruger hårde ord, men det er jo ikke noget i forhold til, hvad den internationale presse har brugt af ord.
Men det er da stadig væk vigtigt at vide, om statsministeren synes, at pressens håndtering af klimatopmødet er sølle.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-02-24:
Hvis jeg havde den opfattelse, havde jeg jo rimeligvis givet udtryk for den.
Jeg må sige, at jeg er meget, meget overrasket.
Altså, det er jo en spændende kultur, man bærer rundt på, hvis det er sådan, at man har det grundsynspunkt, at folk, der arbejder for en, ikke må have selvstændige meninger, ikke må ytre deres meninger.
Og jeg kunne ikke drømme om at blande mig i, hvad offentligt ansatte i mit ministerium, uanset deres ansættelsesform, ytrer sig om i egen kapacitet som private personer, så længe man ikke overtræder de grænser, der handler om, at man bryder nogle tavshedsklausuler, eller at man ytrer sig decideret ulovligt; så er der selvfølgelig i den grad baggrund for at tage aktion.
Men at man ytrer sig, også offentligt, på egne vegne, kunne jeg ikke drømme om at blande mig i.