runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-02:
Det beslutningsforslag, vi i dag behandler, handler om at sikre den fortsatte drift og udvikling af den digitale ordbog ordnet.dk.
Ordnet.dk bliver flittigt brugt af både almindelige danskere og professionelle og har omkring 50.000 daglige brugere.
Samtidig er den let tilgængelig for almindelige borgere.
Hjemmesiden er den største kilde til nutidig forståelse af vores danske sprog.
Desuden kan den anvendes både som klassisk ordbog og til at finde ud af, hvordan bestemte udtryk bliver brugt i forskellige sammenhænge.
Ordnet.dk spiller ligeledes en vigtig rolle i det videnskabelige arbejde med sproget.
Hjemmesiden giver mulighed for at undersøge sprogbrugen i et stort antal danske tekster og egner sig derfor rigtig godt til sprogforskning.
Med andre ord understøtter hjemmesiden et levende dansk sprog – et sprog, der er i konstant udvikling.
Det er derfor vigtigt, at ordnet.dk består, og at hjemmesiden bliver sikret midler, så den kan forblive tidssvarende.
Eksempelvis kunne dette på sigt indebære en udvikling af applikationer til mobile enheder såsom smartphones og tablets.
Ordnet.dk er alt i alt et stærkt værktøj af høj faglig kvalitet.
Kombineret med sin store brugervenlighed er det et vigtigt redskab for alle dele af befolkningen.
Endvidere bidrager det til den løbende udvikling af vores danske sprog.
I Venstre mener vi derfor, at ordnet.dk skal sikres midler til den fortsatte drift og udvikling.
Det vil være et kæmpe tab for os alle, hvis ordnet.dk bliver nødt til at lukke.
Helt ekstraordinært har Carlsbergfondet i år besluttet at tildele 1 mio. kr. til projektet.
Det er imidlertid essentielt, at vi også fremover sikrer, at siden og det fortsatte arbejde med vores danske sprog består.
Venstre opfordrer derfor Folketinget til at se positivt på forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2014-06-02:
Jeg siger, at institutionen DSL ligesom universiteter og alle andre tænkelige institutioner, vi kan nævne – teatre osv. – selv må prioritere inden for sin finanslovsbevilling.
Det er jo det, vi har tillid til at de gør, når vi ansætter ledelser til institutionerne, nemlig at sørge for, at de varetager de opgaver, som institutionen har påtaget sig, jævnfør lovgivningen.
Derfor er en finanslov heller ikke en trækningsret til et hvilken som helst projekt for en hvilken som helst institution.
Sådan har det aldrig været, og sådan bliver det heller ikke.
Nej, jeg har været med i et udviklingsprojekt med ansvar for Kulturministeriets ressourcer.
Nu er vi nået til der, hvor 10 år i udviklingsprojektet er nok, og så må DSL prioritere inden for sin finanslovsbevilling, som alle andre må.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-02:
Det vil altså sige, at ministeren står her i dag og bekræfter, at det, der er til rådighed i fremtiden, altså er 1,2 mio. kr. mindre end det, der har været tilfældet frem til og med 2013.
Det niveau betyder jo så også, at ordnet.dk må køre på et lavere niveau i hvert fald økonomisk og formentlig også på et lavere aktivitetsniveau.
Er det det, ministeren siger?
Marianne Jelved (RV), 2014-06-02:
Jeg skal lige korrigere Venstres ordfører og sige, at Kulturministeriet ikke har fjernet 1,2 mio. kr. fra bevillingen i 2014.
Den bevilling, der har været givet, og som hen over årene er blevet til 10 mio. kr., udløb med 2013, og ministeriet har ikke givet nye midler til DSL.
Det er ud fra det princip, som jeg har gjort rede for: Nu er vi nået dertil efter vores opfattelse, at vi har været med i et udviklings- og etableringsprojekt sammen med Carlsbergfondet.
Nu må institutionen drive værket videre inden for sin finanslovsbevilling.
Det handler om prioritering.
Det er institutionens ansvar at gøre det på en forsvarlig måde over for den opgave, de har påtaget sig, med ordnet.dk.
Ministeriet vil gerne være behjælpelig, hvis det er vanskeligt at prioritere, men det er institutionens egen opgave at gøre det, og jeg vil anbefale institutionen at gøre det, ligesom alle andre institutioner i Danmark gør det.
Jeg er parat til at svare på alle hr. Alex Ahrendtsens spørgsmål om pengestrømmene i Kulturministeriets regi.
Når jeg får konkrete spørgsmål af den ene eller den anden art, skal jeg nok svare.
Og der er helt almindelige forklaringer på det, hr. Alex Ahrendtsen beskriver.
Der er intet nyt i den måde, tipsmidlerne forvaltes på, alle bevillinger går igennem Finansudvalget under fuld åbenhed, og alle finansordførerne for alle partierne kan stille alle de spørgsmål, de vil, til hvert aktstykke, der kommer.
Det er der ikke noget nyt i.
Der er heller ikke noget nyt i, at et projekt, som er udviklet, og som nu skal ind i sin vante gænge i en institution, må finde sine midler i den institutions finanslovsbevilling.
Det er helt almindelig praksis, men det er derimod ualmindeligt, hvis man, hver gang et projekt i en given institution er vellykket og man gerne vil fortsætte med at have det og få det ind i driften, så henter midlerne i det relevante ministerium.
Det er faktisk ikke den måde, vi arbejder på.
Budgetloft og andre begrænsninger er den måde, vi bruger midlerne på offentligt i Danmark.
Derfor må vi indordne os under de bestemmelser, der er, og det er bl.a., at man har en finanslovsbevilling og prioriterer inden for den bevilling.
Og hvis man har svært ved det, kan man få hjælp af ministeren.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-02:
Nu drejer det sig jo om dansk sprogs fremtid på nettet og i onlineredskaber, og derfor er det noget sølle, at ministeren ikke kan finde de penge – især når vi i Politiken fra søndag aften og i dag kan læse, at ministeren har adgang til anselige midler inden for tipsmiddelområdet.
Der er op imod 317 mio. kr. i tipsmiddelpuljer.
Så derfor bliver ministeren altså nødt til at forklare Dansk Folkeparti og andre, hvordan man kan finde 4 mio. kr. til højskoler, 40 mio. kr. til børn og kultur, uden at man kan finde 1,2 mio. kr. til noget, der er så afgørende, nemlig dansk sprogs rolle i onlineredskaber.
Marianne Jelved (RV), 2014-06-02:
Alle institutioner i Danmark må prioritere inden for den bevilling, de får – også hvis de vælger at prioritere nye opgaver.
Det er meget få institutioner – og jeg kender dem i hvert fald ikke – der bare kan hente ved kasse et, når de har fået en god idé og har udviklet et rigtig godt projekt og gerne vil have ekstra bevillinger.
Sådan spiller klaveret ikke i Danmark, og det spiller ikke sådan for nogen andre institutioner, som jeg kender.
Når man er på finansloven og har en rammebevilling, må man også sørge for at prioritere inden for den rammebevilling, og det gør DSL også i det daglige.
De har mange nye projekter; de skifter ud undervejs; de laver projekter af den ene og den anden art og gør dem færdige.
Nogle gange får de fondsmidler til det, nogle gange får de midler, som de har søgt i Kulturministeriets regi, og andre gange prioriterer de inden for deres eget område.
Sådan er det, og sådan vil det også være fortsat.
Og sådan var det også i 00'erne, da Dansk Folkeparti var afgørende og flertalsdannende i forhold til den daværende regering.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-06-02:
Det er et interessant spørgsmål, ordføreren for Enhedslisten stiller, og ministeren svarer jo meget præcist, at fra 2016 kommer der ikke ekstra midler; da må ordnet.dk finde penge inden for de eksisterende rammer.
Det er jo ikke godt nok.
Beslutningsforslaget lægger op til, at vi finder 1,2 mio. kr. ekstra, oven i dem, de har, fordi ordnet.dk og de udviklingsprojekter, der er blevet sat i gang, er en udvidelse af deres opgaver, og derfor skal der selvfølgelig også findes ekstra driftsmidler.
Det er en målrettet satsning på nettet og på mobil- og iPad-området – altså redskaber, som mange unge mennesker og i det hele taget rigtig mange mennesker bruger i det daglige.
Derfor bliver ministeren nødt til at forklare Dansk Folkeparti, hvorfor hun ikke kan finde 1,2 mio. kr. ekstra fra 2016 og fremefter på tipsmiddelområdet.
Marianne Jelved (RV), 2014-06-02:
Ja, det er rigtigt.
Ved at man tilføjer den tekstanmærkning til den post på finansloven, bliver DSL forpligtet til at bruge midler fra deres finanslovsbevilling til at drive ordnet.dk i 2016 og årene fremefter.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-06-02:
Jamen jeg skal bare være helt sikker.
Det vil sige, at ministeren stiller det forslag, sådan at ordnet.dk også føres videre fra 2016 og i fremtiden?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-02:
Det er jo dejligt at høre, at ministeren også kan se det gode, der er ved ordnet.dk, som er et fantastisk redskab både for almindelige mennesker, for forskere og uddannelsesinstitutioner, og for alle i virkeligheden.
Alle i det danske samfund har rigtig stor glæde af det, og 50.000 brugere er inde på det hver dag.
Det, der bare er problemet nu, er, at Kulturministeriet har fjernet 1,2 mio. kr. i tipsmiddelbevillingen for 2014, og så står vi med den misere, vi står med her.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Vil ministeren garantere – uanset om det er andre, der nu skal til at rokere om og ændre på bevillingerne og prioritere – at ordnet.dk også i fremtiden kan få midler på det samme niveau fra finansloven, fra tipsmidler, eller hvor det nu måtte være fra disse kasser, som ministeriet har rådighed over, som man har fået til og med 2013?
Steen Gade (SF), 2014-06-02:
På vegne af alle Folketingets partier skal jeg give en kort begrundelse for, at vi har stillet den her forespørgsel.
Det gør jeg som formand for Folketingets Klima-, Energi- og Bygningsudvalg.
Det er jo oplagt, at energipolitikken er vigtig.
Det er oplagt, at den også er inde i en vigtig fase i forhold til EU-forhandlingerne, hvor der er vigtige møder i juni og måske i oktober, som lægger linjen frem til 2030.
Det er oplagt, at der desuden er en energiaftale, indgået af alle partier her i Folketinget undtagen et.
Det er en stor ramme, som danner grundlaget for energipolitikken i de kommende år, og man kan vel sige det på den måde, at der inden for den ramme er rigtig mange forskellige diskussioner, som med visse mellemrum når den her sal og i hvert fald når Energiudvalget og medierne.
Så vi er jo i gang med en stor og omfattende omstilling af vores energiforsyning både i Danmark og i europæisk sammenhæng, og på den baggrund ser vi frem til ministerens besvarelse.
Eyvind Vesselbo (V), 2014-06-02:
Jeg er blevet orienteret om, hvad det er, der foregår omkring de forhandlinger.
Jeg synes jo selvfølgelig, det er bekymrende, hvis tingene går videre til finansministeren, som skal få det her forhandlet på plads.
Jeg så jo meget gerne, at de ting foregik i ressortministerierne, som har med de her penge at gøre, for der er jo ingen, der ved, hvordan det vil gå, hvis det netop bliver finansministeren, som skal begynde at forhandle de her penge.
Så jeg er helt enig i, at vi for alt i verden må undgå det.
Liselott Blixt (DF), 2014-06-02:
Når man hører ministrenes svar, tydeliggør det jo netop, at det her med satspuljen godt kan være en rodet affære, for jeg hørte to ministre sige, at der foregår forhandlinger i Sundhedsministeriet i øjeblikket, og derfor kunne jeg da godt tænke mig, om ordføreren – vi sidder ikke i samme kreds – er vidende om, at forhandlingerne ovre hos sundhedsministeren er brudt sammen, fordi man ikke kan blive enige.
Det skyldes, at regeringen kommer med et forslag, og hvis ikke vi lige var interesseret i at sige ja til det, ville det gå videre til finansministeren.
Så det undrer i hvert fald mig, at finansministeren ikke ved, at forhandlingerne åbenbart er givet over til finansministeren, og det kunne jeg da godt tænke mig at høre ordførerens svar på.
Eyvind Vesselbo (V), 2014-06-02:
Jo, men forudsætningen for, at det er en god idé, hvis det var, det skulle på finansloven, var jo, at man så også havde indflydelse på, hvad der blev vedtaget i finansloven.
Det betyder så, at man som udgangspunkt skal lave et finanslovsforlig, og det kan man jo ikke altid være sikker på at man er en del af, når der er et andet flertal.
Men jeg synes bare, at det ikke er nogen løsning for de udsatte grupper at flytte pengene fra satspuljen og tage dem og lave dem til faste konti på finansloven.
For der er jo en lang række konti på Socialministeriets budget, hvor det står på finansloven, der ikke er satspuljen, som heller ikke bliver brugt – det bliver overført år for år.
Jeg kan se 268 mio. kr. her i en opgørelse, der viser, at de penge, som er blevet sat af, ikke er blevet brugt.
Så det er heller ingen garanti.
Karin Nødgaard (DF), 2014-06-02:
Jamen hvad siger hr. Eyvind Vesselbo til, at man sagde, at hvis nu det var på finansloven, så kunne vi netop sikre, at der altid var midler til de udsatte grupper?
Så ville både ordføreren og jeg i princippet være bidragsydere til en pulje til at hjælpe de udsatte i vores samfund, sådan at det ikke er – hvad skal man sige – overførselsindkomstsgrupperne, som er meget sårbare, der bidrager til en pulje til dem selv.
Det var den ene del af det.
Den anden er, at jeg har fået svar fra Finansministeriet, som faktisk siger, at der jo heller ikke kommer nye penge de kommende år, selv om ministrene nu siger, som de gør.
Men vi ved, at de penge, der er fundet, og som hr. Eyvind Vesselbo helt korrekt redegør for, faktisk er penge, der tilhører satspuljen i forvejen.
Så vi kan jo ikke helt tale om nye penge der, og de er øremærket – helt fint med det, men alligevel, der kommer ikke nye penge.
Ville det så ikke være bedre at nytænke konstruktionen og lægge det over i Finansministeriet, eller frygter man, at en finansminister ikke vil de udsatte det godt?
Eyvind Vesselbo (V), 2014-06-02:
Nu var det jo sådan, at jeg egentlig svarede i forhold til fru Karin Nødgaards vedtagelse, her inden den var kommet, fordi jeg havde en fornemmelse af, at det var det, fru Karin Nødgaard ville foreslå, at vi netop ikke synes, at det er en god idé at lade det gå over til finansloven.
Men jeg er fuldstændig enig i det, fru Karin Nødgaard siger; jeg er da dybt bekymret over den måde, udviklingen i de sidste 3 år har været for de udsatte grupper.
Men det får mig ikke til at sige, at vi skal gøre det usikkert, om der overhovedet vil blive nogle penge.
For med det fru Karin Nødgaard siger, siger hun netop også, at den her regering ikke gør noget specielt for de udsatte, tværtimod.
Og hvis vi nu siger, at nu laver vi om på det, så satspuljen ikke er der mere, så ved vi jo ikke, om der overhovedet er en krone til de udsatte.
Karin Nødgaard (DF), 2014-06-02:
Det går stærkt, når man er på talerstolen, og jeg fik så ikke lige læst et forslag til vedtagelse op, så det skal jeg lige gøre her, sådan at hr. Eyvind Vesselbo faktisk kan forholde sig til det.
For det kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre i forhold til det, som hr. Vesselbo nu siger.
Forslag til vedtagelse
Det er jo meget enkel tale sådan set.
Og jeg vil gerne spørge ud fra det, som hr. Eyvind Vesselbo siger i sin tale, og faktisk også ud fra noget, som jeg ikke engang ved om hr. Eyvind Vesselbo er bekendt med, men jeg har lige fundet en artikel, som siger, at forholdene for de udsatte i Danmark faktisk er blevet ringere siden 2011 – og det er endda et markant flertal, 55 pct. af befolkningen, eller af de adspurgte i hvert fald, der siger det: Er det ikke noget, der gør, at hr. Eyvind Vesselbo så kunne støtte det forslag til vedtagelse?
Karin Nødgaard (DF), 2014-06-02:
I Folketinget drøftes der jævnligt puljer, som uventet dukker op, puljer, der er tomme, puljer, der loves ud til bestemte modtagere osv.
Når Dansk Folkeparti igen i denne samling ønsker at drøfte en ganske bestemt pulje, nemlig satspuljen, er det, fordi vi fortsat mener, at der er problemer forbundet med den.
Ikke at vi ikke skal have en pulje, der kan støtte de svage og sårbare grupper i vores samfund, men i en erkendelse af, at der er et problem med en pulje, der er så sårbar, når den ikke tilføres nye midler.
Det har jo været situationen de seneste år, og det er bekymrende, at vi, når vi sidder og forhandler udmøntningen af puljen, skal se, hvor langt midlerne kan strække, og hver gang må give afslag til ofte rigtig gode projekter.
Jeg kan så se, at man i dag fra regeringens side har valgt at stille med to ministre.
Det synes jeg selvfølgelig er udmærket at det kan tiltrække.
Jeg vil sige, at jeg nok ikke bliver helt overrasket over, hvad finansministeren vil sige i sin tale, da vi jo mødtes om samme emne for godt et år siden.
Når jeg oprindelig har stillet denne forespørgsel til socialministeren, er det selvfølgelig for at høre, hvad han har at sige.
Forhåbentlig vil det ikke være to identiske udmeldinger, der kommer, da jeg mener, at socialministeren siden sin tiltrædelse som socialminister har fremført, at der skal ske noget i forhold til udsatte og sårbare grupper, og at der skal handling til.
Det var måske ikke lige det, jeg hørte finansministeren sige for et års tid siden.
Jeg ved også, at de to ministre har hver deres faglige baggrund med i ministerbagagen.
Det er ikke for at sige noget om, hvorvidt det ene er bedre end det andet, men jeg må som udgangspunkt tro, at socialministeren i sin tid som socialpædagog har set og erfaret ting, som netop berettiger til, at vi i dag forholder os til, om det ikke er på tide at nytænke hele konstruktionen bag satspuljen.
Det er derfor vores holdning, at der fremover på finansloven bør afsættes midler til en satspulje, som ikke svinger så meget i beløbsstørrelse, og vi foreslår herefter, at det vil være naturligt, at de partier, der stemmer for årets finanslov, eller de partier, der stemmer for finansieringskilderne til satspuljen, efterfølgende er med i fordelingen af satspuljen.
Vores håb er, at regeringen vil bidrage til det og være villig til at gøre satspuljen levedygtig på et sundere og mere rimeligt finansieringsgrundlag.
Det mener vi vi skylder de udsatte borgere i Danmark, da midlerne i satspuljen faktisk er med til at gøre en forskel i modtagernes tilværelse.
Jeg ser frem til dagens debat og er selvfølgelig klar over, at ministrene sikkert hver især vil komme med den positive mine på og sige, at nu har man fundet 1,6 mia. kr. over 4 år og yderligere 300 mio. kr. fremover pr. år.
Dem kan vi sagtens få ind i debatten, men jeg mener faktisk trods disse midler, som jo er mere eller mindre øremærkede, og som skal prioriteres på sundhedsområdet, at det er aktuelt og også nødvendigt, at vi tager en debat om satspuljens fremtid.
Jeg ser frem til en god debat.
Mikkel Dencker (DF), 2014-06-02:
Det kan ikke udelukkes, at fossil energi har en indvirkning på klimaet, men den måde, man løser det, der i givet fald er et problem, er gennem internationale aftaler, hvor landene forpligter sig til at nedbringe deres CO2-udslip.
Danmark er gået langt foran alle andre, og selv om vi afskaffer afbrænding af fossil energi i Danmark, redder vi jo ikke klimaet af den grund, for der er stadig flere hundrede lande rundt i verden, som ikke har gjort det samme, men som til gengæld har vækst i deres fossile afbrænding.
Dermed gør det ikke det store fra eller til, hvad Danmark foretager sig.
Liselott Blixt (DF), 2014-06-02:
Jeg er som hr. Eyvind Vesselbo også nervøs for, at psykiatrien skal tilrettelægges af finansministeren, da jeg mener, det må være ressortministeren.
Har man gjort det samme i de andre kredse, altså socialområdet, som ordføreren dækker, og beskæftigelsesområdet?
Er det noget, Venstre som sådan har lagt ud med alle tre steder?
Eyvind Vesselbo (V), 2014-06-02:
Jeg står her med en samlet opgørelse over, hvad ministeriet ligesom har opgjort og har sagt.
Og det er: Vi har nogle projekter, som er færdige, der har vi desværre ikke kunnet bruge pengene, og vi har nogle projekter, der ikke er færdige, og der mener vi ikke vi skal bruge pengene til det, som ordførerne har vedtaget.
Det drejer sig bl.a. om en handicappulje, koloniophold for handicappede børn og unge og deres forældre.
Der er 3,9 mio. kr. tilbage, og der siger ministeriet: Joh, det der projekt kører stadig, men vi mener ikke, at vi vil bruge de penge, som ordførerne har bevilget på det her, så de ryger tilbage og skal omprioriteres.
Det samme gælder vedrørende socialpsykiatrien og sindslidende; der er omkring 29 mio. kr., næsten 30 mio. kr., som man siger man ikke kan bruge, fordi der ikke er nogen, der vil have pengene.
Det er jo meget skandaløst, at sådan noget kan foregå.
Karina Adsbøl (DF), 2014-06-02:
Jeg synes lidt, vi mangler et svar fra ordføreren i forhold til det, også fru Liselott Blixt spurgte om, nemlig overførselsindkomsterne.
Mener ordføreren, det er rimeligt, at satspuljen skal finansieres af overførselsindkomsterne?
Så kunne jeg egentlig også godt – når ordføreren siger, at regeringen har gjort rigtig meget for socialt udsatte – tænke mig at høre, hvordan ordføreren forholder sig til den nye meningsmåling, der er kommet, om, at socialt udsatte netop dumper regeringens politik og synes, at det er blevet forværret, også i forhold til det, fru Karin Nødgaard siger, nemlig at det faktisk er 55 pct., der synes, at regeringens politik har forværret situationen for de udsatte.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-06-02:
Jeg vil lige starte med at korrigere en ting.
Jeg har faktisk ikke en fortid som arbejdsmarkedsordfører.
Så vil jeg sige noget omkring det med puljestyring, fordi jeg synes, det er en alvorlig del af det, som Dansk Folkeparti tager op med forespørgslen i dag.
Det er også derfor, jeg faktisk er glad for, at vi tager forespørgselsdebatten, om end vi ender med nogle forskellige vedtagelser.
Jeg synes, det er et overordentlig stort problem, at det her område er puljestyret, og at det i øvrigt har været det i så mange år, som det har.
De kører typisk en treårig periode, og så bortfalder deres penge, og det sidste år af den tid, de har midlerne, går med at spekulere på, hvordan fanden man egentlig kan fortsætte det.
Det synes jeg ikke er specielt smart, og derfor er der også taget initiativ til, at vi går ind og kigger på, om der er noget i selve grundfundamentet omkring satspuljen, som vi bliver nødt til at tage op til genovervejelse.
Karin Nødgaard (DF), 2014-06-02:
Man kan tydeligt høre, at ordføreren har en fortid som beskæftigelsesordfører.
Det kommer jo helt tydeligt frem her.
Jeg vil gerne have den sociale indfaldsvinkel til det her.
Vi taler ikke kun om dem, der er på overførselsindkomst.
Vi taler også om mange andre, som er puljemodtagere.
Vi kan nævne nogle som Børn, Unge & Sorg, som har fået midler fra puljen.
Det kunne være ordførerens børn, det kunne være mine børn, som lige pludselig oplever noget tragisk i deres liv, hvor de mister en forælder.
Vi har sørget for, at de får nogle midler, måske ikke vildt mange millioner, men de har fået noget, og det er det, der gør en forskel i deres tilværelse.
Ordføreren er nødt til at stå frem, også i forhold til den Altingetartikel, jeg nævner, hvor der står, at siden regeringen trådte til, er der faktisk 55 pct. af de adspurgte i en større spørgeundersøgelse, som siger, at det er gået ned ad bakke i forhold til at hjælpe de udsatte grupper i Danmark.
Er det ikke noget, der vækker bekymring hos ordføreren?