runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-30:
Hr. Jens Peter Vernersen blander pærer og bananer i den her sag.
Én ting er de oplysninger, som er tilgået mig fra Patientforsikringen, og som jeg videregiver til Sundhedsudvalget - de har været forkerte, de har i hvert fald ikke været helt præcise i alle sammenhænge - men dermed er der jo ikke tale om, at man fortier oplysninger for Sundhedsudvalget.
Patientforsikringsordningen er jo heller ikke mit system, så jeg videregiver blot de oplysninger, jeg får, og jeg skal beklage, også på vegne af Patientforsikringen, at de ikke har været korrekte i alle sammenhænge.
Men de har ikke været ukorrekte i nogen retlig betydning, for selve den sagsbehandling, som borgerne er blevet udsat for, har været korrekt.
Selve sagsbehandlingen har været korrekt, og det må jo trods alt være det relevante.
Med hensyn til om der skulle være andre sager, kan jeg jo ikke vide det.
Det er jeg ikke bekendt med, og hvis jeg bliver bekendt med det, skal hr. Jens Peter Vernersen og den øvrige del af Sundhedsudvalget straks få det at vide.
Det er selvfølgelig klart, at det er beklageligt, at Folketingets Sundhedsudvalg har fået nogle forkerte oplysninger fra Patientforsikringen.
Men alle ordførerne har været ovre hos mig til en gennemgang af de konkrete sager, da vi - jeg tror, det var før jul fandt ud af, at der var utrolig mange borgere, der havde været udsat for, at de ikke var blevet behandlet inden for de maksimale ventetider, og at de så alligevel ikke havde fået erstatning.
Det var jo det, der gjorde, at både jeg og Folketingets Sundhedsudvalg undrede sig over, om folk havde fået de penge, de havde krav på.
Der fik vi så en redegørelse, der gik ud på, at vel har systemet begået en fejl ved ikke at behandle dem inden for den lovede behandlingstid, men er folk så også blevet påført en skade?
Det fik vi en redegørelse for i januar, og hr. Jens Peter Vernersen bad derefter ikke om yderligere oplysninger.
Jeg tog det som udtryk for, at hr. Jens Peter Vernersen, på trods af at det er nogle meget, meget ulykkelige situationer, fandt, at sagen dermed var afsluttet - efter reglerne i forhold til borgerne.
Nu kan jeg se, at jeg ikke må tale mere.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-30:
Det her er jo en yderst alvorlig sag, fordi det drejer sig om erstatning til kræftpatienter, og fordi Sundhedsudvalget har fået en redegørelse fra Patientforsikringen om sagsbehandlingen, hvori man ikke har nogen som helst mulighed for at gennemskue den reelle sagsbehandling, som kun kommer for dagens lys, i kraft af at dagbladet Politiken beder om aktindsigt og får aktindsigt, fordi man har kendskab til nogle konkrete patienter.
Det kan ikke passe, at sundhedsministeren synes, det er tilfredsstillende, at man på den måde vildleder Sundhedsudvalget.
Vi har jo ikke i Sundhedsudvalget nogen mulighed for at bede om aktindsigt for den enkelte patient.
Jeg synes, det er helt afgørende, når man kan se de fejl, der er sket, og som ministeren også erkender, at vi om samtlige patienter får de samme oplysninger, som dagbladet Politiken har gravet frem om enkelte patienter.
Det er jo helt afgørende, at der efterfølgende ikke kan være nogen som helst tvivl.
Det er jo sådan - det er jo også det, som klart fremgår - at chancen for helbredelse mindskes, når ventetiden trækker ud.
Det er derfor, man har indført akut kræftbehandling, og her ser man altså i de konkrete sager, at ventetiden er trukket ud, og at Patientforsikringen ikke har medregnet ventetiden, når man skulle gå fra det ene hospital til det andet.
Det er en helt urimelig måde, også når man tænker på, at ministeren jo over for Sundhedsudvalget næsten har forsvoret, at der var fejl.
Er der andre sager?
Kan vi være sikre på, hvis vi nu fik aktindsigt i samtlige disse over 100 sager, at vi ikke ville kunne løbe ind i nøjagtig det samme?
Det eneste, der sådan set kan give sikkerhed, er, at vi får en anonymiseret aktindsigt, så der ikke kan være nogen som helst tvivl om, at noget tilsvarende er sket.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-30:
Jeg går ud fra, at spørgsmålet henviser til oplysningerne i Politiken, hvor der er rejst tvivl om Patientforsikringens opgørelse af ventetid i erstatningssager om kræftbehandlingsforløb.
Sundhedsudvalget blev i mandags orienteret om Patientforsikringens konklusioner på gennemgangen.
I den ene sag, der er fremdraget i pressen, er behandlingsforsinkelsen opgjort forskelligt i henholdsvis afgørelsen til patienten og bilag til redegørelsen oversendt til Sundhedsudvalget i januar.
Det beklager Patientforsikringen.
I afgørelsen har Patientforsikringen medregnet ventetid på en eksperimentel behandling, som ikke indgår i reglerne om maksimale ventetider.
I tre tilfælde er ventetiden overført forkert fra de konkrete afgørelser til bilaget, der er oversendt til Sundhedsudvalget, ligesom ventetiden i yderligere en sag i den supplerende bilagstekst er angivet som 6 uger i stedet for 6 dage som korrekt oplyst i redegørelsens skema.
Det er her væsentligt at understrege, at uoverensstemmelserne primært er opstået ved den manuelle overførsel af korrekt opgjort ventetid fra erstatningsafgørelserne til bilaget, og at uoverensstemmelserne har resulteret i såvel en forlængelse som en forkortelse af ventetiden.
Jeg medgiver naturligvis, at den slags uoverensstemmelser er beklagelige og selvfølgelig skal undgås, og det er også Patientforsikringens holdning.
Det er dog værd at huske på, at der aldrig har været en risiko for, at uoverensstemmelsen kunne influere på de konkrete erstatningsafgørelser.
I stedet kræves, at patienten som følge af for lang ventetid er blevet påført en skade, altså et tab, og det er stadfæstet af Patientskadeankenævnet, som ifølge Patientforsikringen i samtlige afgjorte 12 ankesager vedrørende erstatning til ventende kræftpatienter har tiltrådt Patientforsikringens afgørelse.
Jeg finder på den baggrund fortsat ikke grundlag for at betvivle, at ventende kræftpatienter af Patientforsikringen allerede er tilkendt og vil blive tilkendt den erstatning, som de har krav på, helt efter ordningen.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-30:
Finder ministeren den sagsbehandling, der har fundet sted i Patientforsikringen vedrørende kræftsyges erstatning, som omtalt i dagbladet Politiken den 13. april, den 18. april og den 19. april 2008, tilfredsstillende?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-04-30:
Det er den beslutning, regeringen har truffet, og hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll blot holder sig til den, kan han sove helt roligt.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-30:
Vil ministeren tage initiativ til at ændre Statens Kunstråds regler for tildeling af status som regionale spillesteder?
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-30:
Det må man jo også forudsætte, når man får en sådan redegørelse, hvor man ikke har nogen som helst mulighed for at se de oplysninger, som dagbladet Politiken kommer i besiddelse af via aktindsigt.
Det er jo der, ministeren holder Sundhedsudvalget uvidende.
Det er jo der, han fører Sundhedsudvalget bag lyset.
Hvis det var sådan, at ministeren havde givet os disse oplysninger, som er kommet frem ved aktindsigt, havde det jo været en anden situation.
Jeg kan godt forstå, at ministeren beklager det her.
Der er i hvert fald en ting, der er helt sikker: Der er gået meget længere tid, end der var forudsat.
Der er jo ikke bare tale om dage, der er tale om uger, hvor de her behandlinger er trukket ud.
Og det er jo ikke indgået i det, der er blevet fremlagt for Sundhedsudvalget.
Vi var dog sikre på, at vi kunne regne med den her redegørelse, der kom.
Det kan vi altså åbenbart ikke.
Hvorfor skulle vi så kunne regne med den på alle de andre punkter?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-30:
Vi taler om 151 sager, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen, og ifølge mine oplysninger har Patientforsikringen selv gennemgået alle disse sager for at se, om de sagsbehandlingsmæssigt har handlet korrekt.
Som det foreligger oplyst, er der altså tale om, at selve sagsbehandlingen har været fagligt korrekt, men i tilbagemeldingen til mig, som jeg har videregivet, er der fejl i nogle af sagerne.
Hr. Jens Peter Vernersen spørger så til min interesse.
Jeg har den interesse i hele det her, at folk, der er blevet udsat for et tab, ved at vi ikke overholder de ventetidsgarantier, som vi har lovet dem, også får deres penge, hvis de får et forværret sygdomsforløb som følge af det her.
Hvis det er sådan, at vores fejl, systemets fejl, ved ikke at behandle dem rettidigt påfører dem med en skade i form af et dårligere helbredelsesforløb, har jeg en interesse i, at de får penge, men jeg har også en interesse i, at de her lempeligere erstatningsmuligheder, der foreligger inden for Patientforsikringen, foretages ved en korrekt sagsbehandling.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-30:
Finder ministeren, at den redegørelse, der er givet Folketingets Sundhedsudvalg vedrørende Patientforsikringens afgørelser, er i overensstemmelse med de oplysninger, der er fremkommet i dagbladet Politiken den 13. april, den 18. april og den 19. april 2008 vedrørende kræftsyges erstatninger?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-30:
Det ved jeg ikke hvor hr. Jens Peter Vernersen har fra, for det ved jeg ikke noget om, så det har jeg ikke kunnet få bekræftet.
Jeg ved ganske enkelt ikke, om det er de samme læger, eller om man har spurgt nogle andre læger.
Så det er ren og skær opspind fra hr. Jens Peter Vernersens side.
Jeg tror også godt, at hr. Jens Peter Vernersen kan forstå, at jeg selvfølgelig ikke kan gå ind i de konkrete sager.
Det er det, det hele går ud på.
Men hvis der ikke er påført nogen skade, skal man ikke have erstatning.
Men jeg kan jo ikke gå ind i konkrete sager.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-30:
Den her sag slutter ikke med de her spørgsmål i Folketingssalen, det tror jeg ministeren kan være helt overbevist om.
Men det fremgår jo af de aktindsigter, der har været, at der er nogle, der har ventet lang tid og har fået besked på, at en operation ikke kan betale sig nu.
Og der tager man så ikke den ventetid med; det gør man åbenbart ikke.
Ministeren bekræfter jo også, at de læger, som giver fagligt input, er de samme som dem, der har stået for behandlingen - det er ikke ganske ualmindeligt - og dermed er det jo svært at have tillid til, at det her foregår, sådan som det skal.
Jeg forstår, at ministeren har fuld tillid til sit system, men måske skulle ministeren overveje at have lidt tillid til de oplysninger, der kommer ind udefra og så se at få det her gennemgået en ekstra gang og få gennemgået de her sager en for en, så der ikke er nogen som helst tvivl om, at ministeren ikke har taget systemets parti i stedet for borgerens parti.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-30:
Jeg synes, det er meget menneskeligt, at mennesker, der er meget, meget syge, kan nære tvivl om systemet.
Det synes jeg er meget, meget forståeligt.
Men jeg synes også, det er vigtigt, at vi som politikere prøver at forstå, at vi i Danmark allerede har et system, der er lempeligere, end hvad der i øvrigt ville være et erstatningsretligt udgangspunkt for at give erstatninger.
Så bliver der sagt »neutralitet«.
Jeg kan ikke rigtig se, hvad det er for en neutralitet, man efterspørger.
Der sidder uafhængige mennesker, som ud fra de juridiske termer afgør, om folk skal have erstatning, og til det indhenter de noget materiale fra læger, som samvittighedsfuldt svarer på, om den her patient er blevet påført et ekstra tab ved at få en forlænget ventetid.
Vi bliver jo nødt til at spørge lægerne, for man kan jo ikke spørge andre, når det er så fagligt dybt komplicerede spørgsmål, det her handler om.
Lise von Seelen (S), 2008-04-30:
Jeg er sikker på, at hvis vi talte med det her antal mennesker, som har haft en svær lidelse, og som så har oplevet fejl i behandlingen af deres forsikringssager, ville mange af dem fortælle, at de er i tvivl om, hvor stor tillid de kan have til systemet.
Det er ikke så lang tid siden, vi her i Folketinget havde en temadrøftelse netop om patientsikkerhed, hvor forsikringsspørgsmålet også var inddraget, og hvor vi snakkede om neutralitet og uvildighed.
Vil ministeren på baggrund af bl.a. den her sag da forholde sig positivt til, at man på en eller anden måde sikrede at skaffe den fornødne uvildighed, så vi er helt sikre på, at vi ser det fra patientens perspektiv og siger, at det er så vigtigt, at patienter kan have tillid til vores system, at vi måske skulle kigge på at få lavet en model, hvor man også som patient i mindre grad føler sig fanget i et system, og hvor man kan opnå større uvildighed, for det er så vigtigt, at vi får tryghed i systemet?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-30:
Nu synes jeg faktisk, at fru Lise von Seelen trækker den her sag ned på et meget populistisk niveau.
Jeg har jo ikke været nonchalant på nogen måde, jeg har draget nogle paralleller til, hvordan et erstatningsretligt system fungerer, og det er forholdsvis ens principper, uanset hvad man taler om.
Men jurister ved jo ikke noget om medicin, jurister ved heller ikke noget om hustage.
Ja, jeg er stolt af grundsystemet, og jeg er stolt af, at vi har et lempeligt erstatningssystem i Danmark, sådan at vi med ussel mammon kan hjælpe de mennesker, for det er det eneste, vi kan gøre, når vi har fejlet og ikke har behandlet dem ordentligt, det er det eneste, vi kan gøre, selv om det ikke hjælper dem, men det kan da være et lillebitte plaster.
Så det er jeg stolt af, men jeg er selvfølgelig ikke stolt af, at det her i øvrigt rigtig gode system, som det er konstrueret, er bemandet med nogle mennesker, som giver os en fejlagtig meddelelse.
Men det er menneskeligt, at man kan give en fejlagtig meddelelse.
Men systemet i sin grundkonstruktion, og som det rettelig er strikket sammen, er jeg stolt af.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-30:
Der har været meget forvirring om, hvad regeringen mener i denne sag.
Først var linjen klar: Vi vidste, at man ikke ville boykotte OL's åbningsceremoni.
Kulturministeren fandt så ud af, at der kunne være forskellige årsager til, at han ikke deltog - eventuelt boykot, eventuelt noget andet; det ville vise sig.
Statsministeren slog så regeringens politik fast den 24. april på et møde i Folketingets Kulturudvalg.
Der var så igen tvivl, da både den konservative politiske ordfører, fru Henriette Kjær, den konservative vicestatsminister og den konservative kulturminister undsagde den linje, statsministeren havde lagt.
Nu slår statsministeren så i dag atter sin linje fast som regeringens linje, og vi kan forstå, at det er med udenrigsministerens billigelse, og det er jeg i hvert fald glad for.
Skal det forstås sådan, at næste gang de konservative ministre skaber tvivl om regeringens linje i denne sag, kan vi bare forholde os helt roligt og vide, at statsministeren har lagt linjen, og at det er fuldstændig ligegyldigt, hvad de øvrige konservative ministre måtte mene om den sag?
Lise von Seelen (S), 2008-04-30:
Jeg er dybt overrasket over, at ministeren så nonchalant sammenligner kræftpatienter, som har en livstruende sygdom, og hvor der bliver lavet fejl i forbindelse med deres behandling og i deres behandling af forsikringsspørgsmål, med nogen, der skal have et hustag, der ikke er blevet lavet ordentligt.
For mig er det dybt forbavsende, at man kan drage den parallel, og for mig er det også meget afgørende, at de mennesker, der lider af en livstruende sygdom, skal kunne have tillid til, at vores system fungerer uvildigt, sådan at de får deres sager behandlet rigtigt, så de kan have tillid til det.
Ministeren skriver i en artikel her, at ministeren er stolt af systemet.
Jeg vil godt spørge: Med de fejl, der nu er dukket op i behandlingen af de her sager, er ministeren så stadig væk stolt af systemet?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-30:
På baggrund af en fornyet gennemgang af ventetidsopgørelsen i samtlige 151 sager om erstatning til ventende kræftpatienter har Patientforsikringen konstateret nogle uoverensstemmelser i den redegørelse, som den 23. januar 2008 blev oversendt til orientering for Folketingets Sundhedsudvalg, og som oplyst i mit svar på spørgsmål S 1382 - altså det forrige - medgiver jeg naturligvis, at den slags uoverensstemmelser er beklagelige og selvfølgelig skal undgås.
Det er også Patientforsikringens egen holdning.
I den forbindelse finder jeg det igen væsentligt at understrege, at uoverensstemmelserne primært er opstået ved den manuelle overførelse af korrekt opgjort ventetid fra erstatningsopgørelserne til bilaget.
Uoverensstemmelserne har resulteret i så vel en forlængelse som en forkortelse af ventetiden.
Som fremhævet tidligere har der aldrig været risiko for, at uoverensstemmelserne har influeret på de konkrete erstatningsafgørelser.
Behandlingsforsinkelsen udløser som nævnt ikke i sig selv erstatning.
I stedet kræves, at patienten som følge af den for lange ventetid er påført en skade.
Uoverensstemmelserne mellem ventetidsopgørelserne i nogle få af Patientforsikringens afgørelser og det omdiskuterede bilag har således ikke relevans for de konklusioner for patientforsikringsordningen, som vi hver især har draget på baggrund af redegørelsen af 23. januar 2008.
For god ordens skyld har Patientforsikringen imidlertid afgivet supplerende oplysninger om ventetidsopgørelserne i de sager, som Sundhedsudvalget ved den tidligere redegørelse er orienteret om, og jeg føler mig forsikret om, at Sundhedsudvalget nu er forsynet med de konkrete ventetidsopgørelser, der er i overensstemmelse med ventetiden opgjort i patienternes afgørelse.
Jeg finder på den baggrund ikke grundlag for at betvivle, at ventende kræftpatienter af Patientforsikringen allerede er tilkendt og vil blive tilkendt den erstatning, som de har krav på efter patientforsikringsordningen.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-30:
Nu siger ministeren, at der er foretaget en fornyet gennemgang, og det er jo så også der, man har fundet fejl.
Men hvordan skulle vi egentlig kunne fæste lid til en fornyet gennemgang, når den redegørelse, der blev sendt over til Sundhedsudvalget, var fyldt med fejl?
Hvordan skulle vi egentlig kunne tro på, at alt er i orden nu?
Jeg synes i øvrigt ikke, det er særlig fint af ministeren at sige, at vi jo har fået en redegørelse, og at vi jo bare kunne have spurgt ind.
Vi kunne jo netop ikke spørge ind, fordi vi ikke kunne forudse, at man havde lavet den slags fejl, som kun kan findes frem ved aktindsigt.
Det synes jeg måske ministeren skulle tage med i sine overvejelser, når der foretages videre besvarelser.
Er ministeren helt sikker på, at der ikke sker en sammenblanding af interesser, når det er de samme læger, der deltager i sagsbehandlingen, som også har deltaget i behandlingen af kræftpatienterne, helt sikker på, at der ikke kan være interessesammenfald i sådan nogle sager?
Synes ministeren ikke af hensyn til disse mange kræftpatienter, der jo har fået en ualmindelig dårlig behandling af regeringen og regeringens Sundhedsstyrelse - og det er vi enige om de har, de har fået en ualmindelig dårlig behandling, de har ikke fået de tilbud, de skulle have - at man så i hvert fald skulle sørge for, at vi, når det nu er gået så galt, som det er, kommer helt til bunds i den her sag?
Det må ministeren da også have en interesse i.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-30:
Det er selvfølgelig rigtigt, at de har fået en dårlig behandling på den måde at forstå, at man ikke har overholdt reglerne om de maksimale ventetider, og så nytter det jo ikke noget her at sige, at det i øvrigt er blevet meget, meget bedre på det område, end det var, da vi overtog regeringsmagten.
Men sammenblanding af interesser: Nej, jeg har tillid til, at Patientforsikringen ud fra juridiske principper træffer en afgørelse, og for at kunne træffe den korrekte juridiske afgørelse skal Patientforsikringen lige så vel som i andre retssager have noget input.
Hvis der f.eks. er fejl på et hustag, skal man have en syns- og skønsrapport fra en ingeniør, for det ved hverken dommeren eller advokaterne noget om.
Her skal Patientforsikringen altså have noget input fra nogle medicinere, og de medicinere gør så deres faglige iagttagelser og laver en rapport, i hvilken de fastslår, om den her forlængede ventetid, som borgeren er blevet påført, har givet borgeren et tab eller ikke har givet borgeren et tab - og derefter træffer de en afgørelse.
Og der har jeg fuld tillid til, at de læger, som Patientforsikringen anvender, svarer samvittighedsfuldt.
Hr. Vernersen spørger mig om, hvordan man kan fæste lid til patientforsikringsordningen.
Det er med den som med så mange andre myndigheder, at de er fuldstændig uafhængige.
Jeg har ingen instruktionsbeføjelser eller noget over Patientforsikringen, og de har ikke nogen anden interesse end at opgive korrekte oplysninger til mig og til Folketingets Sundhedsudvalg Og med hensyn til at de har videregivet nogle data forkert, og at det ikke har haft nogen indflydelse på selve den konkrete sagsbehandling, må jeg sige, at jeg har tillid til myndigheder, men alle kan begå en fejl, og det er det, der er sket her.
Vivi Kier (KF), 2008-05-06:
Jeg vil gerne starte med at slå fast med det samme, at vi Konservative ikke kan tilslutte os det her beslutningsforslag.
Vi går ikke ind for at afskaffe skattefriheden for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Sundhedsforsikringer er kommet for at blive.
Vi kan se en markant stigning i tilmeldingen til disse forsikringer, som er blevet et meget populært personalegode, et personalegode, som vel at mærke gælder alle ansatte på arbejdspladsen, idet det jo netop er en forudsætning for skattefritagelsen, at alle på arbejdspladsen er omfattet.
En sundhedsforsikring på den enkelte arbejdsplads er med til at sikre en hurtig og effektiv behandling, og dermed sikres virksomheden en kort sygeperiode for den ansatte.
Staten undgår at skulle betale for en lang sygeperiode, og den enkelte ansatte føler, at virksomheden viser, at den enkelte betyder noget for lige netop den virksomhed.
Det har mange undersøgelser vist, og fra konservativ side er vi meget optaget af, hvordan vi kommer uligheden inden for sundhedsområdet til livs.
Og rigtig, rigtig mange studier og undersøgelser har jo vist, at uddannelse er nøglen.
Uddannelse er nøglen til at hindre ulighed inden for sundhedsområdet.
Derfor har denne regering også lavet en meget ambitiøs plan om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en uddannelse.
Uddannelse er nemlig nøglen til, at vi undgår ulighed inden for sundhedsområdet.
Men at forbyde arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer gør jo ikke de svageste grupper sundere.
Fra konservativ side kan vi faktisk kun se de positive sider ved de her arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, som vi altså ikke ønsker at forringe, og vi siger nej til dette beslutningsforslag.
Vivi Kier (KF), 2008-05-06:
Jamen jeg kan jo kun give ordføreren ret i, at der inden for sundhedssektoren er en eksplosiv vækst i nye tiltag og nye behandlingsformer.
Det er jo rigtig, rigtig dejligt.
Da jeg i tidernes morgen blev uddannet som sygeplejerske, var det sådan, at når man blev opereret for grå stær, var man indlagt i 8 dage.
I dag kommer man lige ind, ligger et kvarter og bliver opereret, og så går man hjem og kan faktisk se dagen efter.
Så det er jo en rigtig, rigtig dejlig og positiv udvikling, vi har set.
Men med den udvikling ser vi jo også en stigende efterspørgsel blandt alle borgere.
Alle vil gerne til så hurtigt som muligt og i gang så hurtigt som muligt.
Så jo, der er sket en udvikling, og den skal vi da følge med så godt som muligt.