runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-11:
Hr. Andreas Steenberg nævner flere gange, at alle de her besparelser og centraliseringer skyldes en 5-procents-besparelse.
Jeg kan prøve at nævne et eksempel.
Naturstyrelsens Miljøcenter Ringkøbing, som jeg nævnte tidligere, lukker, og man brugte som argument, at det er på grund af, at man vil spare på huslejen.
I Ringkøbing sidder der på kontoret nu 43 personer til en husleje på 1,45 mio. kr.
Det giver en årlig husleje på ca. 33.700 kr. pr. person.
Det lukker man.
I København er den gennemsnitlige pris pr. ansat oppe på 47.000 kr., hvad angår huslejen,
altså 14.000 kr. mere pr. ansat
Når man så vil lave en 5-procents-besparelse, hvad er så logikken i, at man centraliserer og sender 100 mand ekstra til København, hvor huslejen er dyrere?
Hvad er det, der gør, at tingene absolut skal ligge i København?
28 pct. af alle statslige arbejdspladser ligger i København.
Så hvis det endelig var, at man ville lave en 5-procents-besparelse, ville det da være bedre at flytte ud af de dyre adresser midt inde i København i stedet for at lukke kontorerne ude i landdistrikterne.
Andreas Steenberg (RV), 2012-12-11:
Den gik jo bl.a. til at finansiere en akutlægehelikopter i Vestjylland, som jeg personligt er rigtig glad for.
Den stod jo til ikke at blive videreført, og det er noget, der i hvert fald er nogle landdistrikter i Midt- og Nordjylland, der er rigtig glade for.
Vi fik også stoppet en besparelse på fri- og efterskoler, som også var noget, man var rigtig trætte af i mange landdistrikter, hvor der er en stolt tradition for friskoler.
Jordbrugskommissionerne, som vi har stemt om tidligere i dag, er jeg ikke inde i detaljen om, men jeg kan bare sige til hr. Erling Bonnesen, at med hensyn til den her besparelse på 5 pct. på statens budget, som kom fra den tidligere regering, er det altså kun 15 pct. af de job, der er nedlagt, som er blevet nedlagt uden for København.
Det synes jeg er o.k., men det er utopi at tro, at man kan lave så stor en besparelse, uden at der også bliver nedlagt nogle job uden for København; men 15 pct. synes jeg er godt.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Jamen tak for det.
Jeg synes, det er fint, at ordføreren nævner de der konkrete afgifter, der er blevet afskaffet.
Problemet er jo bare, at regeringen er ved at indføre mange flere selv, og det var derfor, jeg netop bragte det med NOx-afgiften på banen.
Og når nu ordføreren selv gerne vil tale om de ting, synes jeg lige, vi skal berøre det igen.
For de 5 mia. kr. var sådan set noget skidt.
Det er jo sådan set en dejlig indrømmelse at få, for det er aldrig blevet sagt så klart og tydeligt før af en radikal ordfører.
Så er der det andet, som sagen egentlig handler om.
Ordføreren sluttede sit svar med at sige, at han synes, at man havde balanceret det af.
Det må jo så egentlig betyde, at med hensyn til det, vi lige har stemt om tidligere på dagen om jordbrugskommissionerne, synes den radikale ordfører, at det er helt i orden at flytte arbejdspladser væk fra resten af Danmark, samle dem op, centralisere dem, flytte dem alle sammen til København, eller fortryder ordføreren egentlig det?
Eller var det bare en god beslutning, som man hurtigst muligt skal glemme, eller hvad?
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Tak for det.
Vi ved jo alle, at Dansk Folkeparti har fulgt VK i tykt og tyndt de sidste 10 år.
Derfor synes jeg også, det er meget bemærkelsesværdigt, at hr. Dennis Flydtkjær taler om centralisering, når vi ved, at VKO centraliserede ufattelig meget gennem de 10 år.
Bl.a. lavede man kommunalreformen, som trak en masse offentlige job ud af landdistrikterne.
Vi kan bare se på, hvordan der står tomme kommunekontorer, domhuse og politistationer.
Men jeg vil rigtig gerne spørge Dansk Folkeparti: Går Dansk Folkeparti ind for nulvækst?
Nu, hvor de har fulgt V og K i tykt og tyndt de sidste 10 år, er det så også nulvækst fra Dansk Folkepartis side?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-11:
Men jeg vil da gerne med mine evner som skatteordfører prøve på at svare, så godt jeg kan.
Det handler om, at der i 2020-planen er et skøn, hvor man har set på, hvad der er plads til inden for de økonomiske rammer, der er.
Det har så vist sig, at der ud fra den 2020-plan, der er lavet, er plads til en vækst på 0,8 pct.
Der kunne også være valgt et andet budget, som f.eks. det, som Liberal Alliance har lavet, nemlig et budget med nulvækst, hvor der prioriteres nogle andre ting, og det er så skattelettelser.
Det er fair nok.
Det er jo en prioritering, som man selv vælger, og vi har fra Danske Folkepartis side valgt, at vi gerne vil prioritere, at der fremover kommer nogle flere penge til bl.a. sundhed.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-11:
Jamen det vil så sige, at Dansk Folkeparti ligger inde med nogle beregninger, der viser, at det pres, der vil komme på de øgede udgifter, lige præcis svarer til 0,8 pct. vækst og ikke til 1,5 pct. vækst eller 2 pct. vækst eller 0,2 pct. vækst.
Eller er det mere et udtryk for, at det bare var det, man på et tidspunkt beregnede der var råd til at den offentlige sektor kunne vokse med, og derfor skulle den partout også vokse med den procentsats?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-11:
Og grunden til, at det ikke blev sat op til 1,5 pct. eller 2,5 pct. eller 3,5 pct., er jo, at det koster nogle penge.
Det ville betyde en øget vækst.
Vi har sagt, at vi godt kan se, at der på nogle områder – bl.a. på sundhedsområdet, som jeg nævnte i mit tidligere svar – er behov for, at der bliver brugt nogle flere penge.
Nulvækst er efter vores mening urealistisk.
Man kan se, hvor mange problemer der de sidste 10 år har været med bare at holde væksten på det niveau, der blev fastlagt dengang, og som var højere end de 0,8 pct.
Så jeg tror, det er svært at arbejde med nulvækst.
Det kan da godt være, at man ud fra Liberal Alliances ideologiske synspunkt kan sige, at det er det, der er målet.
Men jeg tror bare, det er ret svært, og i Dansk Folkeparti tror vi, det er et mere realistisk mål at sige 0,8 pct. vækst, så vi stadig væk kan få nogle flere penge – bl.a. til sundhedsvæsnet.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-11:
Dansk Folkeparti siger, at man går ind for 0,8 pct. vækst i den offentlige sektor.
Hvorfor er det ikke 1,5 pct. vækst eller 2 pct. vækst?
Eigil Andersen (SF), 2012-12-11:
Det kan man så diskutere.
Men lad os tage fat på de konkrete eksempler på statslige institutioner, der kan flyttes ud i provinsen.
Ordføreren siger, der er masser af dem.
Det er noget, der, som jeg har været inde på tidligere, skal gennemtænkes meget nøje med hensyn til den arbejdsfunktion, der er tale om, med hensyn til den tilgængelighed for de borgere, der måske skal henvende sig personligt til den pågældende institution.
Der skal tages hensyn til trafikmønstre og grundlag for rekruttering af personale.
Så ud fra det er jeg meget spændt på, hvilke konkrete eksempler Dansk Folkeparti kan give på arbejdspladser, som de mener skal flyttes fra København.
Der må kunne gives tre til fem eksempler.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-11:
Jeg synes faktisk, det giver rigtig god mening.
Jeg sagde også i min ordførertale, at man selvfølgelig kun skal flytte statslige arbejdspladser ud, når det giver mening.
Jeg tror f.eks. ikke, det giver mening at flytte Statsministeriet til Hedensted.
Jeg tror, der giver god mening at lægge ministerierne tæt på Folketinget, så det ligger centralt.
Men der er utrolig mange andre statslige arbejdspladser, man godt kunne kigge på at flytte ud.
Det er netop derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal komme med en idéliste, komme med nogle tiltag, komme med nogle overvejelser om, hvad der kan flyttes ud.
Det er klart, at der kan være nogle statsinstitutioner, hvor det ikke giver mening.
Det kunne jo også blive resultatet af den her arbejdsgruppes arbejde.
Det kan godt være, at man går ud og siger, at det er bedst, at den her administration bliver, hvor den er.
Det er fint nok, og så kunne jeg da ikke forestille mig, at der var nogle politikere herinde i Folketinget, der ville sige, at den skulle flyttes for enhver pris.
Så jeg synes faktisk, at vores tidligere holdning hænger godt sammen med det, jeg siger lige nu.
Eigil Andersen (SF), 2012-12-11:
Vi blev lidt tidligere i debatten mindet om, at Dansk Folkeparti spændte ben for, at Rigsarkivet blev flyttet til Fyn under den tidligere regering.
Det er sandt.
Hvordan mener ordføreren det hænger sammen med det, ordføreren siger i dag, nemlig at man ønsker at flytte statslige arbejdspladser til provinsen?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-11:
Jeg kan huske, at Socialdemokraterne selv har fremsat forslag om aktiv hjælp til yderområderne i den pakke, man har lavet.
Jeg mener, det var i maj 2010.
Man foreslog selv, at der skulle være statslige arbejdspladser i yderområderne.
For at være konstruktiv har jeg personligt fremsat det forslag, vi behandler i dag.
Så ender Socialdemokraterne med at vende på en tallerken.
Det er lidt underligt, når vi i dag forholder os til et meget konkret tiltag, at Dansk Folkeparti skal beskyldes for at være dem, der vender på en tallerken, når vi prøver på at se fremad og prøver på at være konstruktive og prøver på at få nedsat en arbejdsgruppe, der kan lave et mere kvalificeret grundlag, så vi kan tage debatten videre, så det netop ikke bare bliver de overskrifter, vi diskuterer i medierne.
Så er det lidt sølle, at det eneste, man gør, er at kigge bagud og kigge på, at der ikke er blevet stemt for et tidligere forslag.
Vi har alle tiders mulighed for at stemme for forslaget i dag.
Så kan vi sammen gå fremad og få et mere kvalificeret grundlag.
Annette Lind (S), 2012-12-11:
Under den tidligere regering, altså den borgerlige regering, havde den daværende opposition nogle forslag om, at man ville lave nogle ting ligesom det her.
Dem stemte V og K og også DF imod.
Hvordan kan det være, man lige har lavet en kovending her og nu, når man er kommet i opposition?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-11:
Som sagt ærgrer det mig, hvis debatten igen skal handle om nulvækst, men jeg svarer naturligvis gerne på de spørgsmål, jeg får.
Det undrer mig meget, hvorfor Socialdemokraterne spørger om netop det, for man har lige indgået en aftale om en finanslov, der stort set har nulvækst det næste år.
Hvis det største problem for regeringspartiet lige nu er, at Venstre vil have nulvækst, og når man kritiserer Venstre for det, så skulle man måske se lidt på den politik, man selv vil have. I Dansk Folkeparti har vi hele tiden klart sagt, og vi siger det stadig væk, at vi forestiller os, at man på længere sigt har en vækst på 0,8 pct.
Det er bl.a., fordi vi tror, der er nogle områder, hvor der stadig væk er brug for, at der kommer flere penge.
Det gælder bl.a. sundhedsområdet.
Og jeg tror også, det vil komme til at koste flere penge.
Vi ved, at behandlingsforløb typisk bliver dyrere og dyrere.
Derfor har vi stadig væk en politik om, at vi skal have en beskeden vækst på 0,8 pct.
Min pointe er netop, at vi ikke skal komme med enkeltstående tilfælde lige nu.
Det er jo ikke det, vi skal stemme om i dag.
Det gælder også borgernærhed, altså at folk skal kunne komme dertil med offentlig transport, der er mange ting, man skal kigge på.
Det er bare milevidt fra den oplevelse, man har derude i dag.
Hvis 28 pct. af de statslige arbejdspladser ligger i København, som man må sige ligger i et hjørne af landet, kunne der måske være god mening i at flytte dem nogle andre steder hen.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-12-11:
Der er ingen tvivl om, at de kan have en betydning.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at man skal helt ned på gaden og helt ud at have fat på narkomanerne for at hjælpe dem, der er allermest udsatte.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-11:
Rigtig mange af dem, der er døde, er jo unge, folk under 30 år.
Man kan altid diskutere, hvilke tilbud der hjælper dem.
Jeg tror, det er ret vigtigt, at vi får det undersøgt til bunds, men jeg noterer mig, at når jeg kigger på tallene over narkorelaterede dødsfald, ser jeg, at det har været for nedadgående i Københavnsområdet.
Risikoen for at lide en narkorelateret død er altså større nu i provinsen end i Københavnsområdet, til trods for at man skulle tro, at der i hovedstadsområdet er de største problemer.
Så kan Venstre ikke være lidt enig i, at der måske skal nogle tiltag til, som også er helt nede på gadeplan, hvor man møder folk i øjenhøjde?
Et eksempel på det er fixerum.
Sådan kan man få hevet folk ind i behandlingssystemet og få skabt den første kontakt.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-12-11:
Jeg synes, vi skal bevare den positive stemning i den her debat.
Når man går ned i tallene, ved jeg ikke helt, om man vil se, at de dokumenterer det, som ordføreren siger.
Og når vi laver de beretninger, kan der jo ske mange ting.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-12-11:
Jeg synes, det er nogle rigtig positive tilkendegivelser, der kommer fra Venstres ordfører i dag.
Men når man nu flere gange har debatteret det her høje dødstal blandt stofmisbrugere i Danmark, som jo faktisk i 2011 oversteg antallet af døde i trafikken, ville det klæde Venstre på et tidspunkt at se på, at antallet af narkorelaterede dødsfald faktisk er faldet i Københavnsområdet, hvor man ud over heroinbehandlingen også har iværksat initiativer som Fixelancen og nu fixerummet på Vesterbro.
Så er Venstres ordfører ikke enig i, at man måske også burde udvide den positive tanke til at omfatte skadereducerende tiltag som f.eks. fixerum i Esbjerg, Aarhus og Aalborg, hvor vi kan se at dødstallet fortsat er foruroligende højt?
Eyvind Vesselbo (V), 2012-12-11:
Vi er sådan set, hr. Tom Behnke og jeg, enige om, at vi, når vi nu kommer videre i processen, så skal få fastlagt den konkrete finansiering.
Så det er ikke, fordi Venstre ser det som nogen hurdle, men det er jo mere et spørgsmål om, at vi godt vil kunne kombinere indholdet med den økonomi, der er.
Så lad os nu holde fast i det.
Med hensyn til det om Kongens Ø, og det, som hr. Tom Behnke præciserede, vil jeg sige, at det jo netop var det, jeg sagde, nemlig at det ikke nødvendigvis er det samme som det, der står i dette beslutningsforslag.
Det er jo også derfor, jeg siger igen: Lad os kombinere de ting, lad os se, hvordan vi kan arbejde videre med de ting, vi har sat i gang.
Det mener jeg jo er en rigtig positiv tilkendegivelse, når det gælder det her forslag.
Men jeg mener i øvrigt også, at det var positive tilkendegivelser over for de to andre forslag.
Tom Behnke (KF), 2012-12-11:
Jeg kan garantere for, at vi er med på en konstruktiv udvalgsbehandling.
Det her er ikke bare sådan et hovsaforslag, der lige skal trække tre linjer på side 11 i Jyllands-Posten.
Vi mener det her.
Men der er nogle ting i det, som ordføreren siger, som jeg gerne vil præcisere.
Når vi siger, at akuthusene – der, hvor stofmisbrugeren træder ind, bliver udredt, og hvor man finder ud af, hvad der er bedst for den enkelte, og så sendes stofmisbrugeren videre; altså sådan en indgang til behandlingssystemet – skal være statslige, er det jo, fordi vi kan se, at kommunerne ikke håndterer det godt nok i dag.
Vi gav f.eks. penge til Københavns Kommune til et antal pladser i forbindelse med lægeordineret heroin.
Det antal pladser er der ikke, for kommunen har brugt pengene på noget andet.
Det er jo det, der sker, lige så snart vi lægger det ud i kommunerne.
Vi mister det at have hånd i hanke med det.
Behandlingsgarantien i kommunerne halter.
I fængslerne, hvor det er staten, fungerer det.
Det er derfor, jeg siger, at vi bliver nødt til at have hånd i hanke med i hvert fald slusen ind til behandlingssystemet.
Det skal være staten, der sidder ved rattet og styrer.
I forhold til det, ordføreren nævnte, vil jeg gerne lige høre, hvor mange liv fixerum har reddet i København.
Hvor mange liv har fixerum reddet i København?
Eyvind Vesselbo (V), 2012-12-11:
Ja, det er da rigtigt, at der står, at det er via satspuljen, men det, som ville være rart at vide, var, hvilke beløb vi taler om for de der tre forslag.
Jeg vil sige, at det umiddelbart er nemt nok at sige, at det skal vi nok forhandle om i forbindelse med satspuljen, men jeg har da hørt tale om nogle beløbsstørrelser, som det ville være vanskeligt at få effektueret igennem satspuljen, i hvert fald som den ser ud i øjeblikket.
Med hensyn til det, der blev sagt om Kongens Ø, er det jo korrekt.
Men det var også derfor, jeg foreslog, at man skulle lave en beretning, så man ligesom kan få kombineret de ting, vi har sat i gang, med de forslag, som De Konservative her kommer med.
Tom Behnke (KF), 2012-12-11:
Tak for den positive tilkendegivelse, og jeg vil da gerne hjælpe Venstre lidt længere i den positive retning.
For jeg kunne forstå på hr. Eyvind Vesselbo, at noget af det, der var Venstres problem, var, at der manglede en anvisning af finansieringen.
Men det fremgår af beslutningsforslag B 1, side 2, anden spalte, næstsidste afsnit, hvor der står: »Etableringen og driften af akuthusene skal finansieres af satspuljen de første 5 år.
Det vil være hensigtsmæssigt med en løbende evaluering af akuthusene og deres funktion.«
Det er via satspuljen, vi anviser finansieringen, så der er anvist finansiering til vores forslag.
Det er mere for lige at præcisere det, så har Venstre i hvert fald ikke den hurdle, så er vi på rette spor.
Det andet, som jeg gerne vil påpege, når man henviser til Kongens Ø som værende sådan et akuttilbud, er, at det jo er noget helt andet end de akuthuse, vi beskriver i beslutningsforslag B 1. For sagen er jo den, at jeg i vores beslutningsforslag klart og tydeligt skriver: »For nogle stofmisbrugere er den rigtige behandling total stofafvænning i et døgnbehandlingstilbud, for andre kan det være hensigtsmæssigt med substitutionsmedicin i en længere periode.
Valget af det videre forløb skal være individuelt og det, som man i samråd med stofmisbrugeren finder rigtigst.«
Det er jo noget helt andet end Kongens Ø.
Karen Hækkerup (S), 2012-12-11:
Som jeg sagde i min tale, er det rigtig vigtigt, at kommunerne har meget forskelligartede tilbud, fordi de misbrugere, som skal i behandling, er i forskellige situationer.
Spørgeren har jo ret i, at de jo bestemt ikke er ens alle sammen.
Nogle vil have godt af at komme på Kongens Ø, og andre vil, præcis som spørgeren siger, sige, at det ikke er det rigtige sted for dem.
Men når det så er sagt, vil jeg også sige, at spørgeren jo ikke behøver spørge mig om, hvad det er, vi har aftalt, fordi spørgeren er jo selv med i aftalen.
Så jeg tænker, at spørgeren må være udmærket klar over, hvad det er, vi har aftalt.
Det, vi aftalte i 2012, og som vi har tilført yderligere ressourcer til i 2013, er jo lige præcis at få lavet et akutkrisecenter, et sted for akutte tilfælde, hvor man kan komme hen, når man bare i den grad har brug for hjælp, og hvor det skal være de allermest udsatte, der kommer hen, hvor man bliver visiteret fra værestederne, og hvor kommunen så kan sørge for, at man kommer derhen.
Tom Behnke (KF), 2012-12-11:
Jeg tror ikke, at der er mange i misbrugsmiljøet eller tidligere misbrugere, der kan genkende noget som helst af det.
Men lad det nu ligge.
Det, jeg også kan forstå på ministeren, er, at regeringen jo sådan set har gjort noget, ved at man har sat 24 plus 8 mio. kr. af til Kongens Ø.
Men er det ikke korrekt, at der kan man ikke bare henvende sig, banke på, og så går døren op, og så er man inde, og så er man i behandling, men at man skal visiteres til det pågældende tilbud først?
Og er det ikke korrekt, at stofmisbrugere er lige så forskellige, som alle vi andre mennesker er, og for nogle vil det være det rigtige at komme på Kongens Ø, men for andre er det simpelt hen noget, hvor man slår syv kors for sig og siger aldrig nogen sinde den behandlingsform; det er slet ikke mig; jeg har brug for noget helt andet?
Og har vi så i virkeligheden ikke overladt en hel masse misbrugere, der egentlig står og er klar til at komme i behandling, til sig selv ved at sige: Ja, det er så det tilbud, vi har, tag det eller lad være.
Det vil sige, at dem, der ikke kan få noget ud af at komme på Kongens Ø, så bare er overladt til sig selv.
Er det ikke korrekt forstået?
Karen Hækkerup (S), 2012-12-11:
Jeg synes, at det er rigtig vigtigt, at man har for øje, hvad det er for en gruppe mennesker, vi har med at gøre.
Her vil der være tale om mennesker, som typisk er meget, meget langt ude, men det kan også godt være mennesker, der har nogle forpligtelser derhjemme, og derfor kan det måske godt være svært fra den ene dag til den anden at søge behandling.
Nogle har måske brug for at finde ud af, hvor børnene kan være, eller hvad der skal ske med hunden eller andre ting, og derfor kan der godt være behov for, at man både har nogle dage til at tænke sig om og til at planlægge den behandling, som man gerne vil i.
Det vigtige er, at behandlingen er til stede, og at den er til rådighed for dem, der gerne vil starte.
Så er jeg sådan set enig med spørgeren i, at for nogle vil det også være godt, at det sker hurtigere, og derfor har vi jo nogle regler, der siger, at det maks. må tage 14 dage, men der er jo også mennesker, som kommer til tidligere, og som skal komme til tidligere.
Jeg er enig i, at vi skal sørge for, at vores behandlingstilbud er så varierede som overhovedet muligt, men for nogle mennesker vil det også være godt, at der går et par dage, og for andre vil det være godt, at man kommer hurtigere til.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-11:
Vi behandler i dag tre beslutningsforslag sammen, B 1, B 16 og B 24.
Vi synes, det er nogle gode initiativer, som Det Konservative Folkeparti har taget, og vi er helt enige i, at der er brug for en indsats, som reducerer skaderne af stofmisbrug.
I det hele taget synes vi, at der måske bør tænkes en lille smule ud af boksen ud fra den betragtning, at det, når man ser på den indsats, der er gjort over de sidste 40-50 år i forhold til at bekæmpe stoffer, må siges at have været en helt enorm fiasko.
Når det så er sagt, kan vi støtte både B 1, B 16 og B 24.
Vi er også enige i, at det vil være fornuftigt at finde finansieringen gennem satspuljen.
Så det er jo en glædens dag, at man kan stå her og støtte nogle beslutningsforslag, som De Konservative er kommet med, og det er altså det, der er virkeligheden.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-12-11:
Grunden til, at jeg lige fik lyst til at sige det der med kommunerne, er, at jeg synes, at vi nogle gange er rigtig gode til at nævne de områder, hvor det ikke går godt.
Hr. Tom Behnke har fuldstændig ret i, at behandlingen kun sker på det sociale område, altså ikke i forhold til det sundhedsmæssige.
Altså, jeg har arbejdet med stofmisbrugere på gadeplan, og det er jo ikke en nyhed; det har vi jo vidst i mange, mange år.
Jeg er da rigtig glad for, at hr. Tom Behnke nu også kan se, at det faktisk er en ret diskriminerende lovgivning – det mener jeg personligt – som vi på alle måder skal gøre hvad vi kan for at rette op på.
Der er 14 dages behandlingsgaranti, men alle dem, der arbejder med den her gruppe af borgere, ved godt, at man ikke kan give sådan et visitkort og sige: Kom om 14 dage.
Altså, det er her og nu, og det er derfor, at man skal gøre, hvad man kan for at prøve at finde et andet behandlingstilbud til dem, som motiverer dem dér, hvor de er, frem for at sige: Nu må du gå tilbage og få en henvisning, og så kan du se, om du ikke lige kan komme tilbage.
Altså, det fungerer ikke.
Det kan godt være, at det fungerer for langt de fleste patienter, men jeg mener, at vores sundhedssystem godt kan prøve at have en differentiering, i forhold til hvad det er for en gruppe patienter, vi snakker om.