Per Clausen (EL), 2010-10-28:
Jeg skal starte med at undskylde, at jeg havde fejlvurderet Enhedslistens størrelse og dermed, hvor hurtigt vi kunne komme på, eller de andre partiers mulighed for at være til stede.
Det er jeg selvfølgelig ked af, men det ændrer jo ikke noget ved, at jeg så skal holde min ordførertale til det her lovforslag.
Jeg synes jo, at den tilgang, man har til spørgsmålet om, at det, der udvises her, er ansvarlighed, er spændende.
Det må åbenbart være sådan, at man mener, at en politik, der går ud på, at færre mennesker får efteruddannelse, er udtryk for ansvarlighed.
Det har jeg meget, meget svært ved at se fornuften i.
Jeg troede faktisk, vi var enige om, at noget af det, der var nødvendigt, var, at flere mennesker fik mere efteruddannelse.
Derfor må jeg sige, at hvis det er sådan, at man mener, det er en del af løsningen på den økonomiske krise og den stigende arbejdsløshed, der er i Danmark, at man sørger for, at færre mennesker får efteruddannelse, så er man efter min mening ikke ansvarlig, men fuldstændig uansvarlig.
Selvfølgelig ville man, hvis man ønskede det, være i stand til at finde de 340 mio. kr., som man forventer at spare på det her område, hvis man havde en anden prioritering.
For det er jo rigtigt nok, at det her selvfølgelig er et spørgsmål om, hvorvidt man i sidste instans prioriterer skattelettelser højere end at have et ordentligt tilbud om efteruddannelse.
Forslaget kommer jo sammen med en række andre angreb på efteruddannelsesområdet, som også ligger i regeringens såkaldte genopretningspakke.
Man forkorter statens voksenuddannelsesstøtte, og man skærer på VEU-godtgørelsen.
Der er jo heller ikke nogen tvivl om, at forringelsen af mulighederne for efteruddannelse vil ramme de grupper, der i forvejen har fået mindst ud af uddannelsessystemet, nemlig de ufaglærte og de borgere, der har en kort uddannelse.
Når vi står midt i en krise, hvor tusindvis af faglærte og ufaglærte job forsvinder, sådan som vi f.eks. har set det med Vestas' nedlæggelse af 2.000 arbejdspladser, så er det helt uansvarligt at forringe mulighederne for, at folk kan opkvalificere og omkvalificere sig.
Jeg synes faktisk også, at den del af forslaget, der handler om, at man vil indføre fuld brugerbetaling for personer med en videregående uddannelse, er en rigtig, rigtig dårlig idé, for det, der må ligge bag, er, at det åbenbart er regeringens holdning, at så snart man har en uddannelse, er der ikke behov for at opkvalificere sig yderligere i løbet af et helt arbejdsliv.
Det virker, som om regeringen mener, at personer med videregående uddannelse f.eks. kun tager fat på hf-niveau for hyggens skyld, men det er jo faktisk sådan, at det her forslag vil ramme den sygeplejerske, der har brug for matematik og kemi for at kunne læse til læge, eller ingeniøren, der har brug for et engelskkursus for at kunne søge bredere i sin jobsøgning.
Der er faktisk rigtig mange mennesker, der, på trods af at de har en høj og en langvarig uddannelse, har brug for det, man kan kalde bedre sidekvalifikationer.
De er ikke alle sammen forgyldt økonomisk.
Mange af dem har måske, netop fordi de mangler nogle sidekvalifikationer, svært ved at få et arbejde.
Vi kan læse i regeringens bemærkninger til lovforslaget, at man er bekymret over, at udgifterne til området er steget, fordi danskerne efteruddanner sig i stort og stigende omfang på almene og erhvervsrettede uddannelser og kurser, altså, regeringen er bekymret, fordi danskerne efteruddanner sig i stort og stigende omfang.
Det er en bekymring, som jeg har meget, meget svært ved at forstå, og at den bekymring så oven i købet fører til, at man skærer ned på området, vil jeg karakterisere som direkte uansvarligt.
I Enhedslisten synes vi ikke, det er noget problem, at folk efteruddanner sig mere.
Tværtimod er det meget fornuftigt at tilegne sig nogle ekstra kompetencer i en periode, hvor ordrebøgerne kan være lidt tomme og der ikke er så meget arbejde at få ude på virksomhederne.
Det er godt for den enkelte, og det er godt for fremtidens arbejdsmarked, og alle er enige om, at der bliver færre ufaglærte arbejdspladser og behov for et højere uddannelsesniveau.
Derfor er det et fuldstændig forkert tidspunkt at skære i efteruddannelsessystemet, og i stedet for at skære i efteruddannelsesmulighederne burde man benytte denne periode til at tilskynde folk til at opkvalificere sig og til at tage efteruddannelse.
Når man tænker på de mange penge, som der jo er ført dokumentation for bruges på meningsløs aktivering, kan det være underligt at se, at der, hvor man tager fat på at skære ned, er der, hvor folk rent faktisk får nyttig uddannelse.