runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2013-05-31:
Jamen i det spørgsmål er der jo en iboende forståelse af, at reformerne, vi laver i Danmark, er dårlige, at de skaber dårligere betingelser for de mennesker, vi laver dem for.
Og det er jeg faktisk heller ikke enig i.
Jeg bliver nødt til at sige, at når vi laver reformer, gør vi det, fordi vi gerne vil gøre op med en masse års passivkultur, hvor man har ladet mennesker sidde og passe sig selv på førtidspension, på kontanthjælp, og hvor man ikke reelt har været inde og sørge for, at de mennesker, som var rigtig udsatte, fik den hjælp og støtte, de havde behov for, for at de kunne flytte sig, for der er ingen fremtid for en 20-årig i at skulle være på kontanthjælp.
Der er ingen fremtid for en helt ung i at være på førtidspension, hvis man med den rigtige støtte og hjælp kan opnå en arbejdsevne.
Så jeg er ikke enig i, at de reformer, som vi laver, er skabt for at forringe livsbetingelserne og give folk et dårligere liv, tværtimod skal vi gøre op med det dårlige, passive liv, som vi i dag synes vi har tilbudt alt for mange.
Jeg vil gerne sige, at det ikke er sjældent, at jeg møder mennesker, som er meget, meget unge, som bliver tilbudt en førtidspension, og som i den grad føler, at de er blevet smidt ud af samfundets fællesskab.
Det er det, som vores reformer gør op med.
Per Clausen (EL), 2013-05-31:
Det er bare et eksempel på, at der kan være en modsætning, som man jo nok bliver nødt til at tage stilling til.
Man kan gennemføre nogle reformer, man kan sige, at disse reformer engang vil føre til en større vækst i BNP, end der ellers ville komme.
Det, der så sker, er, at man ødelægger livsbetingelserne for en række af de fattige i Danmark, fordi man faktisk tager rigtig mange penge fra dem, de får et dårligere liv.
Hvis man nu inddrog det i et fælles indeks, ville vi have mulighed for at sammenligne og afveje disse ting i forhold til hinanden i stedet for bare at sige, at det er væksten i BNP, der er det afgørende, uanset om den skaber større eller mindre udfoldelsesmuligheder, frihed, glæde i befolkningen.
Anni Matthiesen (V), 2013-05-31:
Med beslutningsforslag 92, som er fremsat af Enhedslisten, og som vi behandler her i salen i dag, går det ud på at debattere lidt om livskvalitet og lykke.
Enhedslisten foreslår i beslutningsforslaget, at der tages udgangspunkt i at få lavet en ny målestok i forhold til udviklingen i Danmark – en målestok, som med tiden så skal erstatte BNP.
Venstre kan ikke støtte dette beslutningsforslag, lige så vel som at vi tilbage i folketingsåret 2010-11, hvor der var et lignende beslutningsforslag fra Enhedslisten, også stemte nej.
Lykke er en følelse, og følelser mener vi ikke sådan kan sættes på formel.
Jeg mener simpelt hen, at lykke kan være vidt forskellig fra person til person.
Jeg har f.eks. ikke lyst til at dømme folk og sætte folk i bås, alt efter om de lever op til nogle bestemte mål.
Jeg har heller ikke lyst til, at der er andre, der sætter mig i en bestemt bås, og at vi ovenfra, her fra Folketinget, skal bestemme, hvad det er, der skal gøre folk lykkelige.
I stedet skal staten stå for rammerne, hvilket jeg egentlig også mener vi gør.
Jeg mener, at vi jo faktisk har en forpligtelse til at skabe de her rammer, hvor de enkelte individer i vores samfund kan søge og arbejde med deres egen lykke.
Enhedslisten får det til at fremstå lidt, som om BNP er det eneste, vi ser på her i Folketinget, når der tages beslutninger, og det mener jeg faktisk ikke er rigtigt.
Rent praktisk mener jeg faktisk heller ikke, det kan lade sig gøre at lave det her indeks, for hvordan vil Enhedslisten helt konkret måle lykke, og hvordan vil man helt konkret måle livskvalitet?
Hvem skal bestemme, hvad lykke og livskvalitet er?
Og hvem skal bestemme, hvem der skal måles på?
Der er danskere, som ikke nødvendigvis falder inden for de rammer, som Enhedslisten foreslår, og ud fra det må jeg holde fast i, at vi fra Venstres side ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Da Det Konservatives ordfører desværre ikke havde mulighed for at være til stede her i salen i dag, har jeg lovet at sige på De Konservatives vegne, at de heller ikke kan stemme for beslutningsforslaget.
Per Clausen (EL), 2013-05-31:
Kernen i social- og integrationsministerens afvisning af Enhedslistens forslag er vel den simple, at når det kommer til stykket mener ministeren, at BNP – den økonomiske vækst – er det vigtigste og forudsætningen for alt andet.
Men er det rigtigt?
Der er rigtig mange forskningsresultater fra de senere år, som peger på, at når man når et vist niveau for rigdom i et samfund, er det ikke det, at samfundet bliver rigere, der skaber større tilfredshed og lykke og glæde i samfundet blandt borgerne, så er det faktisk nogle andre elementer.
Og hvis man nu inddrog disse andre elementer i en samlet afvejning, ville dommen over nogle af de politiske initiativer, der blev afsagt, jo også blive en anden.
Er ministeren ikke enig med mig i, at det faktisk er politikeres opgave at skabe et samfund, der giver de bedste forudsætninger for, at mennesker kan udfolde sig på den måde, de gerne vil, og at det derfor er interessant at måle, hvordan det går med det, og ikke, hvordan det går med et enkelt element, der kan hjælpe med til det?
Morten Marinus (DF), 2013-05-31:
Ja, nu er det jo fredag.
Sidst vi havde en debat her på indenrigsministerens område, i forbindelse med kommunalvalget, havde vi faktisk en mægtig munter debat, og det kunne jo være, at jeg skulle slutte af med et muntert spørgsmål.
For nu nævner hr. Ole Birk Olesen, at smedene i hvert fald ikke tjener mere i Københavnsområdet, end de gør i Jylland.
Kan hr. Ole Birk Olesen så ikke fortælle mig, hvor jeg kan finde en smed, der er lige så billig og lige så god, i Københavnsområdet, som jeg kan i Jylland?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-31:
Nej, jeg sagde nu ikke, at smedene i hvert fald ikke tjener mere.
Da jeg først svarede hr. Finn Sørensen, sagde jeg, at jeg ikke tror, at de tjener betragteligt mere, eller noget i den stil, og nu svarede jeg hr. Morten Marinus, at de i hvert fald ikke tjener dobbelt så meget.
Men jeg tør ikke udelukke, at det for smedenes vedkommende er sådan, at der er en lønforskel, og at smede i København tjener mere end smede i Thisted; det tør jeg ikke udelukke.
Men som sagt: Det er virkelig dyrt at bo i København, og så mange flere penge tjener man i hvert fald ikke ved at bo herovre.
Så det er sådan – og det kan man også se, hvis man tjekker statistikkerne – at de folk, der bor i hovedstadsområdet, i Aarhus, i Skanderborg, og nogle af de andre steder, hvor det er dyrt at bo, og hvor de nu skal betale mere i grundskyld, bruger en større andel af deres indkomst på at bo der, end hvis de i stedet havde boet andre steder, hvor boligudgifterne er betydelig lavere.
Vivi Kier (KF), 2013-06-03:
Det kunne fru Rosa Lund måske lige begrunde med et par ord.
Jeg er med på, at det godt kan være rigtig svært at være ung i dag, med hensyn til hvad det er, man godt kunne tænke sig at blive, men lidt mindre i SU end før ændrer vel ikke på, at det er svært at finde ud af, hvad man gerne vil være?
Mange unge i andre lande er dybt misundelige på danske unge, misundelige, ikke kun fordi man helt gratis kan få en uddannelse, men fordi man også får penge for at læse videre og tage en uddannelse.
Når vi så i dag behandler to lovforslag om en mere restriktiv udbetaling af statens uddannelsesstøtte, er det, fordi vi gerne sikre aktive studerende.
Vi har ikke med de her to forslag forandret vilkårene for handicappede.
Handicappede har stadig væk de samme muligheder og rettigheder som i dag, og handicappede er også med i forventningerne om, at man kan gennemføre på normeret tid.
I Det Konservative Folkeparti har vi længe ment, at kravene til at få SU burde skærpes, og nu, hvor vi så har en regering, der ikke længere er i opposition, er ønsket på vej til at blive en realitet.
De to lovforslag, vi står med, er på en og samme tid både stærke og fremadrettede.
De to forslag har tydelige konservative aftryk, i form af at vi nu hæver fribeløbet, der er en bonus til de studerende, der bliver hurtigere færdige, samt et transportfradrag for dem, der bor langt fra offentlige transportmidler.
Som konservativ glæder det mig også, at det er lykkedes, at vi bibeholder 1,08-faktoren, og på samme måde har vi også været med til at sikre, at de unge hjemmeboende med en meget lav husstandsindkomst stadig kan få en lidt højere ydelse.
Alt i alt tager vi nu nogle lovtiltag, som giver 2 mia. kr. i statskassen, så vi kan være med til at skabe vækst og arbejdspladser, så der også er en arbejdsplads til de unge, der er i gang med uddannelse, når de bliver færdige med deres uddannelse.
Vi støtter begge forslag, som vi stadig væk mener gør, at vi også med de nye stramninger har et rigtig flot SU-system.
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er helt rimeligt, at man stiller krav til studerende, både om, at de laver deres ting, at de møder velforberedt op til undervisningen, og selvfølgelig at de, hvis de er så heldige at have undervisning, gennemfører deres uddannelse på normeret tid.
Men jeg synes også, vi er nødt til at tage hensyn til, at det ikke altid er muligt, og derfor er jeg modstander af, at man straffer de studerende, som går en anden vej end den lige vej gennem uddannelsessystemet.
Nej, det gør det bestemt ikke.
Det ændrer da bestemt ikke på, at det er svært at finde ud af, hvad man gerne vil være, men de her to lovforslag, som vi har på i dag, ændrer da netop på, at der ikke er plads til dem, som har svært ved at finde ud af, hvad de gerne vil være.
Jeg synes sådan set ikke, at det er synd, at nogle elever og nogle studerende får lidt mindre i SU; jeg synes, det er meget uretfærdigt.
Det, jeg synes er synd, er, at et flertal herinde parkerer regningen for krisen hos nogle af dem, som har haft mindst at gøre med at skabe den, nemlig elever og studerende.
Det er det, der er synd.
Jeg gentager gerne for fru Vivi Kier: Jeg synes, det er helt rimeligt at stille krav til studerende, men jeg synes ikke, det er rimeligt at straffe de studerende, som er mere end 2 år om at vælge, hvad for en videregående uddannelse de vil have.
Hvis man har været i tvivl, man starter måske efter 3, 4 år, så kan man jo stadig væk have brug for 1 års ekstra SU, fordi man har behov for fordybelse, fordi man bliver forsinket af den ene eller den anden årsag.
Vivi Kier (KF), 2013-06-03:
Jeg synes, at ordføreren modsiger sig selv lidt.
For et øjeblik siden var det rigtig, rigtig fint, når de på Aalborg Universitet faktisk var i stand til at få flertallet af de her studerende til at gennemføre på normeret tid, det var det, man rigtig gerne ville have, også i forhold til dem, der måske kom med svagere forudsætninger.
Samtidig står ordføreren nu og siger, at det simpelt hen også er uretfærdigt, at vi ikke giver noget mere SU end blot til normeret tid.
Så jeg synes jo, at ordføreren må holde fast i, om det er et rimeligt krav, at vi siger, at man kan få SU til den tid, et studium tager, eller om vi hele tiden bare skal brede viften ud og give mere og mere, som der blev spurgt om før.
Jamen er det 1.000 kr. mere?
Er det 15.000 kr. om måneden, man skal have, eller må vi godt stille krav til de studerende i dag?
Villum Christensen (LA), 2013-06-03:
I Liberal Alliance synes vi, det er positivt, at der i SU-systemet skabes nogle incitamenter til at komme hurtigere igennem uddannelsessystemet.
Vi har et meget dyrt uddannelsessystem, og det er vigtigt for den samlede samfundsøkonomi, at arbejdskraftudbuddet blive så stort som muligt også blandt unge, for ellers kan vi slet ikke skabe grundlag for fortsat at have et gratis og meget generøst uddannelsessystem.
Derfor er det for os at se en form for hjælp til selvhjælp for de unge, når der nu strammes en smule op.
Vi synes også, at kravet om at starte senest 2 år efter adgangsgivende eksamen tager de nødvendige sociale hensyn til handicappede, syge m.v.
Det er især værd at notere sig, at det er ganske betydelige besparelser, vi får på området, formentlig over 2 mia. kr., hvor også cafepenge og en overgrænse for antallet af påbegyndte uddannelser m.v. kommer i spil.
Det klinger godt i vores ører.
Omvendt er det også vigtigt for os, at vi den anden vej rundt bruger 100 mio. kr. på at flytte fribeløbsgrænsen en tak op.
Vi så den gerne helt afskaffet, så dynamiske unge kunne give den gas – lad mig sige det sådan – på arbejdsmarkedet så tidligt som overhovedet muligt.
Det fik vi ikke med i denne omgang, men der er alt i alt rigtig mange fornuftige tiltag i de her lovforslag, som i virkeligheden også påvirker den lidt rigide struktur i uddannelsessystemet på en positiv måde.
Vi støtter begge forslag.
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Nej, det mener jeg bestemt ikke er urimeligt.
Men jeg mener, at det er urimeligt, at man ikke anerkender, at der kan være mange grunde til, at studerende bliver forsinket; at der kan være mange grunde til, at folk ikke starter på deres videregående uddannelse, hvis man skal have sådan en, inden for 2 år efter endt ungdomsuddannelse.
Jeg mener bestemt, det er rimeligt at sige til elever og studerende, at de skal gennemføre deres uddannelse på normeret tid,
men jeg mener bestemt også, at det er mere end rimeligt at anerkende, at der kan være mange årsager til, at man bliver forsinket, og anerkende, at der er nogle studerende, faktisk mange studerende i det her land, som gerne vil fordybe sig i deres uddannelse, og som gerne vil blive dygtigere, og som gerne vil være helt fagligt klar, når de går op til eksamen.
Jeg vil sige til fru Mette Reissmann, at hvis Socialdemokraterne gerne vil være med til at give de studerende mere end 1.000 kr. mere i SU, skal hun være meget velkommen til at komme op og få en snak hos Enhedslisten om det.
Grunden til, vi mener, at SU'en skal hæves med lige præcis 1.000 kr., er, at det er det, de to undersøgelser, vi kender til fra Ungdommens Analyseenhed, viser, at man mangler.
Det er det bestemt ikke, og det vil sikkert være nødvendigt med erhvervsarbejde ved siden af.
Det skal jeg da gerne anerkende.
Men i Enhedslisten har vi bare den holdning, at når man er studerende, skal man være fuldtidsstuderende, og man skal bruge sin tid på bøgerne og på at blive dygtigere og på at blive klogere, så man kan blive en styrke for den danske arbejdskraft.
Mads Rørvig (V), 2013-06-03:
Når fru Mette Reissmann giver gode råd til fru Rosa Lund om privatøkonomi, er der jo grund til at holde ørerne stive.
Enhedslisten foreslår at sætte overførselsindkomster op til 15.000 kr. om måneden.
Det koster efter nogle sjusberegninger omkring 35 mia. kr. om året.
Jeg vil bare lige høre Enhedslisten, hvor de penge skal komme fra.
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Jeg skal blot bede fru Vivi Kier om at bekræfte, at de her to lovforslag er nogle lovforslag, som belønner de dygtigste elever og studerende.
Da aftalen om SU-reformen var færdigforhandlet, udtalte fru Vivi Kier: »Jeg synes, det er o.k. at belønne eliten i det her land, og det gør vi med den her reform«.
Vil fru Vivi Kier bekræfte, at det her er en reform, som belønner eliten?
Når hr. Mads Rørvig spidser ørerne ekstra, når jeg får gode råd om privatøkonomi, så spidser jeg ørerne ekstra, når hr. Mads Rørvig taler om Enhedslistens politik.
Sagen er den, at Enhedslisten mener, at SU'en skal hæves med 1.000 kr., uagtet hvad vi mener om de andre overførselsindkomster.
Vi mener altså ikke, at SU'en skal hæves til at være 15.000 kr.
Hvis man hæver SU'en med 1.000 kr., koster det 1,1 mia. kr., og den måde, vi ville finansiere det på, var at indføre en millionærskat.
Mads Rørvig (V), 2013-06-03:
Det er da mærkeligt.
Så har man en anden holdning end Enhedslistens hovedbestyrelse, der har været ude med det her forslag om at forhøje den til 15.000 kr., som også har skabt internationale overskrifter rundtomkring i verden.
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Jeg må desværre igen rette hr. Mads Rørvig.
Vi mener ikke, at SU'en skal hæves til at være 15.000 kr. Vi har en vedtaget politik i Enhedslisten, som jeg går stærkt ud fra at Enhedslistens hovedbestyrelse også er enig i, eftersom det er dem, der har lavet den.
Vi mener, at SU'en skal hæves med 1.000 kr., ikke at den skal hæves til at være 15.000 kr.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-03:
Det kan godt være, at vi er uenige om nogle ting, men vi er dog enige om, at SU-systemet og uddannelsessystemet skal have en social balance, og at det er vigtigt, at vi har nogle rammer, der sikrer, at det i mindst muligt omfang er din baggrund, der skal definere, hvor du ender henne, i hvert fald hvad angår den økonomiske side af sagen, og det er jo den, vi snakker om i dag.
Og så vil vi jo gerne tage mere fat i det uddannelsesniveau, dine forældre har, og hvilken betydning det har.
Men fru Rosa Lund siger, at den her reform belønner de stærkeste, at vi presser unge hurtigere igennem, at det har en social slagside, og at bugnende checkhæfter og store bogreoler får en større betydning i forhold til det her.
Nu er det virkelig ikke et polemisk spørgsmål, men jeg synes, det her er en vigtig diskussion.
Når vi ser på Aalborg Universitet, kan vi se, at det er et universitet, hvor 84 pct. af de studerende kommer fra et ikkeakademisk hjem, men det er også det eneste universitet, hvor man gennemfører på normeret tid, nemlig på 5 år, i gennemsnit.
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Det vil jeg meget gerne kommentere, for lige præcis det bekræfter jo, at det ikke er ved at lave ændringer i SU-systemet, at man får de studerende hurtigere igennem.
Jeg synes, at det er et meget imponerende arbejde, der foregår der.
Jeg synes også, at det bekræfter, at SU'en ikke er det eneste, der sikrer lighed i det danske uddannelsessystem, men det er en hjørnesten, som man ikke kan pille ved, hvis man altså ønsker mere lighed i det danske uddannelsessystem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-03:
Jeg er glad for, at vi kan blive enige om at brede debatten lidt ud, for når man netop har et universitet, hvor så mange kommer fra ikkeakademiske hjem, men hvor man fuldfører på normeret tid, så er der i hvert fald ikke en klokkeklar sammenhæng mellem de to ting.
Men jeg synes også, at det er spændende at høre ordføreren tale om alle de andre ting, der skal til, og som bl.a. Aalborg Universitet gør, i forhold til studiemiljø, vejledning og at have lidt hånd i hanke med dem, der måske er på vej ud, og sikre, at de studerende tager de eksamener, de skal.
Det er jo tiltag, som vi nu prøver at brede ud, når vi laver aftaler med de andre universiteter og de andre uddannelsesinstitutioner og siger: Nu forpligter I jer til at sikre, at de studerende kommer hurtigere igennem, og her er et idékatalog til, hvad man kan gøre for at sikre bedre vilkår for de studerende, så de ikke bliver ufrivilligt forsinket, og så de ikke i så høj grad falder fra.
Det er jo nogle af de ting, som netop skal sikre, at de kommer til at gennemføre deres uddannelse hurtigere andre steder.
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Vi er jo helt enige om, at forsinkelse og især ufrivillig forsinkelse er en meget ærgerlig ting.
Min pointe er blot, at der kan være gode grunde til, at man bliver forsinket.
Så glæder det mig da, at fru Lisbeth Bech Poulsen, som jo er repræsentant for et regeringsparti, gerne vil gøre mere af det, de gør på Aalborg Universitet; gerne vil have mere vejledning, flere indsatser og bedre studiemiljø.
Jeg glæder mig rigtig meget til, at vi ser de lovforslag fra regeringen hernede i salen med penge til de stakkels uddannelsesinstitutioner.
En enkelt ting mere, som jeg tror vil gøre en forskel, er, at der er undervisning nok.
Altså, hvis der er mange undervisningstimer, hvis der er en forpligtelse til at komme over på uddannelsesinstitutionen, så tror jeg faktisk, at vi vil få både dygtigere og hurtigere studerende.
Altså, en pædagogstuderende har 10 timer i gennemsnit om ugen.
Det er da ikke godt nok.
Jeg tror også, at vi skal kigge på timetallene, hvis vi gerne vil have dygtigere studerende.
Mads Rørvig (V), 2013-06-03:
Da hr. Henrik Høegh ikke kan være til stede her i salen, har jeg lovet at læse følgende op: Regeringen har fremsat det længe ventede lovforslag omhandlende en ny trappemodel for spildevand.
Trappemodellens overordnede formål er at skabe bedre konkurrencevilkår for store vandforbrugende virksomheder.
Det ligger fast, at trappemodellen er degressiv i sin udmøntning, og det skal forstås på den måde, at den kubikmetertakst, der betales efter, bliver lavere, jo højere vandforbruget er.
Takst 1 gælder for vandforbrug op til 500 m³, takst 2 gælder for vandforbrug mellem 500 og 20.000 m³, og den tredje og sidste takst gælder for vandforbrug på over 20.000 m³.
Venstre finder det glædeligt, at regeringen fremsætter et lovforslag, som har til hensigt at forbedre vilkårene for produktion i danske vandforbrugende virksomheder.
I Venstre er vi optaget af at realisere det vækst- og beskæftigelsespotentiale, der ligger i denne sektor.
Flere af regeringens arbejdsgrupper har påpeget dette potentiale over for flere arbejdspladser, og det er op til os at skabe de anbefalede rammer, for at det kan udnyttes.
Overordnet set vil lovforslaget skabe en mere fair balance, hvor både virksomheder og borgere nu vil komme til at betale en mere kostægte pris som anbefalet af regeringens green team.
I Venstre vil vi gerne understrege, at gennemførelsen af trappemodellen stadig indeholder et rigtig godt incitament til vandbesparelser for den enkelte vandforbruger.
Prisen på vand vil stadig være en synlig post, både i en virksomhed og hos den enkelte familie.
Venstre er overordnet positive over for lovforslaget, som indeholder mange gode elementer.
Vi har dog bedt om en teknisk gennemgang af lovforslaget, som vil finde sted under Miljøudvalgets behandling af lovforslaget, hvor vi vil spørge ind til ministerens mange beføjelser.
Under Miljøudvalgets behandling af lovforslaget vil Venstre ligeledes stille spørgsmål til konsekvenserne for små og mellemstore virksomheder i fødevaresektoren.
Jeg skal også på vegne af De Konservative dække dem ind under det, som netop er blevet læst op.
Torben Hansen (S), 2013-06-03:
I regeringens vækstplan fra marts her i 2013, »Vækstplan for vand, bio & miljøløsninger«, fremgår det, at spildevandsbetaling for store vandforbrugere skal lettes, samt at særbidraget for særlig forurenet spildevand ændres, således at det skal beregnes mere kostægte.
Begge dele er basis for det her lovforslag, og det er Socialdemokratiet tilfredse med.
Det er en udmøntning af de brede vækstplaner og aftaler, som regeringen indgik i slutningen af april for at sikre og skabe danske arbejdspladser.
Både ændringen af spildevandsbetalingen og særbidraget skal gerne skabe vækst og sikre danske arbejdspladser i danske produktionsvirksomheder.
Fokus på og mål for danske arbejdspladser er meget vigtigt for Socialdemokratiet.
Det er lettelser, der betales af de store muligheder, der er for effektiviseringer.
Det er effektiviseringer, der af flere er beregnet til godt og vel 1 mia. kr.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at effektiviseringerne og lettelserne følges ad.
Prisstrukturen, der er gældende i dag, betyder jo også, at store vandforbrugere inden for produktionsområdet betaler en uforholdsmæssigt stor del af regningen i de enkelte vandforsyninger.
Det bliver nu lavet om.
Begge dele af lovforslaget, både trappemodellen, der gavner store producenter, og særbidraget, betyder også mere kostægte afregninger.
De store vandforbrugere har betalt for meget, og dem med særlig forurenet spildevand har måske af og til betalt for lidt.
Med gennemsigtigheden i opgørelsen af særbidraget er der også gode muligheder for, at renseløsninger på den enkelte virksomhed øges.
Det er også til gavn for både miljø og beskæftigelse.
Socialdemokratiet støtter forslaget og synes, at det er vigtigt, at kostægtheden, således at der er sammenhæng mellem ydelse og pris, er et bærende princip.