Karen Hækkerup (S), 2008-04-10:
Bomber, bortførelser, flykapringer og mord - terror er ikke noget nyt fænomen, heller ikke her i Europa, men efter 11. september, hvor mere end 3.000 mennesker mistede livet i terrorangrebet på World Trade Center, skete der noget.
Socialdemokraterne ønsker en konsekvent linje over for terroren og ikke mindst dens årsager.
Vi skal gøre vores yderste for at sikre, at den danske befolkning ikke udsættes for terror, men det ændrer ikke ved, at vi altid skal tænke os grundigt om.
Frygten er et af terroristernes vigtigste mål, men vi må ikke lade os kue.
Vi må ikke ændre vores samfunds stolthed: åbenheden, tolerancen, retfærdigheden.
For gør vi det, har frygten sejret og terroristerne vundet.
Vi skal derimod stå fast på vores grundlæggende værdier.
Sammenhold på tværs af alder, social status, kulturel baggrund og religiøs orientering er alt sammen et afgørende værn imod frygten for terror.
Vi skal undgå en øget polarisering i samfundet, fordi det alt andet lige rummer potentialet for uro, terror og ekstremisme, og så skal vi behandle hinanden med respekt.
Hvis vi vil mindske terrortruslen, må vi altså fjerne grundlaget for de frustrationer, som skaber den.
Vi skal med andre ord marginalisere de radikale miljøer.
De unge skal væk fra fanatikerne, og de skal med i fællesskabet igen.
Svaret er en bedre integration, respekt for hinanden, accept af grundlæggende værdier, øget dialog og reelle udsigter til en plads i det danske samfund.
Kampen mod terror må ikke udvikle sig til at være en konflikt mellem kulturer eller religioner.
Her går ansvaret begge veje.
Bestemte befolkningsgrupper eller religiøse mindretal skal ikke marginaliseres.
Fundamentet for sameksistens i Danmark skal bygge på vore grundlæggende værdier såsom kønnenes ligestilling, ligeværd, adskillelse af politik og religion, demokrati, menneskerettigheder og ikke mindst demokratisk børneopdragelse.
Socialdemokraterne tager landets terrorberedskab meget alvorligt, og vi er bestemt parate til at tage medansvar for, at loven er i orden, for vi vil ikke svigte befolkningens ret til at kunne føle tryghed i eget land.
Den seneste debat om de såkaldte administrative udvisninger og vores terrorlovgivning har rejst spørgsmålet, om vi i vores iver for sikkerhed er gået på kompromis med retssikkerheden.
Socialdemokraterne har stemt for de tidligere terrorlove, og dem står vi fortsat ved.
Og jeg vil gerne fremhæve, at da vi sidst stemte for, fik vi også styrket kontrollen med efterretningstjenesterne, bl.a. blev Wamberg-udvalget og Folketingets Kontroludvalg styrket.
Desuden blev domstolskontrollen med visse nye beføjelser også styrket.
Men meget er sket siden 2001.
Der er bl.a. tilført så mange ressourcer til PET, at den i dag er mere end fordoblet.
Efterretningsvæsenet fylder på den måde på alle måder mere, og Socialdemokraterne har meget stor respekt for det arbejde, der udføres i PET, og også stor tillid til selve tjenesten.
Men vi mener, at tiden er kommet til, at regeringen igangsætter udarbejdelsen af en egentlig PET-lov, der kan samle regelgrundlaget for efterretningstjenestens virke.
Dette upåagtet står Socialdemokraterne fast med hensyn til terrorloven.
Vi har ikke noget grundlag for at have mistillid til det system, som i dag træffer beslutninger om administrativ udvisning af personer, der må anses for at være til fare for statens sikkerhed.
Det er meget vigtigt for Socialdemokraterne, at der er et entydigt ministeransvar for de beslutninger, som træffes, fordi de sager ikke vil kunne blive afgjort i en almindelig retssag.
Det mente vi, da vi fremlagde loven under SR-regeringen, og det mener vi stadig væk.
Vi bakker fuldt op om muligheden for, at mennesker skal kunne udvises, hvis de ikke har dansk statsborgerskab, og de planlægger terror, men det betyder ikke, at vi skal tage let på retssikkerheden.
Flere beføjelser til efterretningstjenesterne skal altid gå hånd i hånd med øget kontrol.
De argumenter gælder stadig, men vi synes, det er naturligt, at vi nu ser på, hvordan reglerne virker, og på, om det vil være en god idé med en anden form for domstolsprøvelse end den, der er mulighed for i dag, og herunder også på, hvordan det foregår i andre lande.
I slutningen af 1990'erne nedsatte den daværende socialdemokratiske justitsminister, Frank Jensen, Wendler Pedersen-udvalget, som fortsat arbejder, og hvis opgave det er at gennemgå regelgrundlaget for efterretningstjenesterne.
Vi mener, at det vil være naturligt, at udvalget ser på reglernes anvendelse, og kan kun opfordre til, at det sker.
Vi ser frem til, at retssikkerhedstjekket laves, og kan kun stå bag, at man nu kigger på, om der er den rette balance mellem sikkerhed og retssikkerhed, og derfor står vi da også bag det forslag til vedtagelse, som allerede er læst op.