Johs. Poulsen (RV), 2008-11-07:
Ja, hvis man havde… Hvis man må tale til ministeren og det er muligt at tale til ministeren i den her sag, så vil jeg forfærdelig gerne henvende mig til regeringen.
Nu var jeg bare i gang med at forsøge at henvende mig til regeringen i en diskussion om et lovforslag, den har fremlagt, og det er dejligt, at det nu er muligt at få ørenlyd, og derfor vil jeg sige til ministeren og til regeringen, at såfremt det her lovforslag havde været udsat for en behandling i en tv-reklame på TV 2, så ville man nok have sagt, at det var en ommer.
Heldigvis er det også sådan, at der under debatten allerede har tegnet sig en situation, som tyder på, at det efter al sandsynlighed - i alt fald på væsentlige dele af den måde, man har lagt det op på - bliver en ommer, og det synes vi sådan set er godt.
Lovforlaget vil med den finansieringsmodel, som der lægges op til, få de negative konsekvenser, som er beskrevet i en lang række af høringssvarene, og som flere ordførere allerede har inddraget i diskussionen.
Det er de betydelige problemer med fortsat at sikre miljø- og grundvandsbeskyttelse og drikkevandsressourcen, og det alene ud fra at man i lovforslaget har foreslået en finansieringsmodel, som ikke sikrer, at pengene rent faktisk bruges på den forudsatte opgave.
Så derfor er vi glade for, at det af et flertal i Folketinget er tilkendegivet, at der skal ses på den del af det.
Vi er også glade for, at man fra Venstres side, fra Venstres ordførers side, har sagt, at man også fra det regeringsparti i al fald er klar til at se på en mulig anderledes finansieringsmodel, for det er ganske enkelt nødvendigt.
Til gengæld er vi måske en lille smule skuffede over, at det andet regeringspartis ordfører, hr. Per Ørum Jørgensen, har forsøgt at gøre hele debatten om det her lovforslag til en diskussion om, hvorvidt man går ind for DUT eller ej.
Det har sådan set ikke noget som helst med det at gøre.
Sagen er jo den, at der har været en hidtidig finansiering på det her område, som har betydet, at man havde penge til både at lave en fornuftig planlægning af grundvandsressourcerne og for den sags skyld også efterfølgende at tilrettelægge en fornuftig indsats for fortsat at sikre rent grundvand.
Det er jo pointen.
Det, der så er afsæt for lovforslaget, er jo, at man har brugt den vending, at man siger, at der er rejst tvivl om, hvorvidt man fortsat bevæger sig inden for det grundlovsmedholdelige; jeg tror, at man siger, at man fra Miljøstyrelsens side har rettet henvendelse til Justitsministeriet, og at baggrunden for henvendelsen er, at der kan rejses tvivl om, hvorvidt opkrævningen er i henhold til bestemmelserne.
Og jeg synes da, at flere ordførere har været inde på, at det nok er en formulering, altså det, at der kan rejses tvivl om noget, som ville kunne anvendes på rigtig mange områder, og som derfor også ville kunne give anledning til rigtig meget diskussion.
Det synes vi i hvert fald ikke behøver at betyde, at man så forsøger at rejse en principiel debat om DUT-princippet, for det eneste, vi taler om her, er sådan set som punkt 1: Er det nødvendigt overhovedet at lave om på det grundlag, der er i øjeblikket, og som faktisk giver både en god kortlægning og en god beskyttelse af vores grundvand?
Og det er jo det sidste, der er interessant.
Altså: Skal det laves om, hvordan sikrer vi så, at vi fortsat har den gode beskyttelse og også den gode kortlægning?
Det synes vi er det, der skal forfølges i udvalgsarbejdet, og vi er helt på linje med de partier, som har sagt, at det bl.a. kan sikres bedst, ved at man fra regeringens side sikrer, at der kommer en forhandlingsmodel, som betyder, at regeringen og kommunerne kan være enige om, hvordan de tilrettelægger det fremadrettet, og at man lægger det i udvalget, således at vi derfra kan tage diskussionen.
Med hensyn til at der bliver fundet en løsning, som lever op til formålet, nemlig at sikre en god beskyttelse fremover, er vi fortrøstningsfulde.