Andreas Steenberg (RV), 2013-11-14:
For Radikale Venstre er det helt afgørende, at vi får styr på dansk økonomi, og at vi som nation stopper med at stifte så meget gæld, som vi gør i øjeblikket.
Gæld har den ubehagelige egenskab, at den skal betales tilbage, og de, der har lånt Danmark penge, vil også gerne have nogle renter.
Derfor kommer kommende generationer til at betale gælden tilbage, og derfor risikerer de at få mindre velfærd eller betale en højere skat, end vi gør i dag.
Som en lille, åben økonomi i en globaliseret verden, der lever af at sælge varer til udlandet med fortjeneste, er det også helt afgørende for Danmark, at vi har styr på vores økonomi og har styr på, hvordan vi styrer vores økonomi.
I mange år, ja, faktisk i årtier, har vi oplevet, at kommuner og regioner, tidligere amter, har brugt mange flere milliarder kroner end aftalt.
Hvert år aftaler Folketinget den økonomiske ramme for de kommunale og regionale udgifter i aftalerne og i finansloven.
For os er det afgørende, at de aftaler overholdes, og vi kan se, at budgetloven, som vi diskuterer nu, har sikret, at budgetterne bliver overholdt.
Men vi mener også, at det styrker velfærdssamfundet.
Inden jeg kom i Folketinget, sad jeg 2 år i regionsrådet i Midtjylland, og lad mig nævne et eksempel.
De fem sygehuse i Vestjylland er samlet under én ledelse og ét budget, og i et enkelt år havde de et meget stort underskud.
Det underskud skulle de håndtere ved at betale pengene tilbage til den store kasse, og det betød meget store besparelser, meget store omlægninger og et meget stort arbejdspres på de ansatte på Hospitalenhed Vest.
Det er et eksempel på, at overskridelse af budgetterne på ingen måde er en fordel for velfærden og slet ikke for de ansatte i velfærdssamfundet.
Vi skal undgå det, som nogle kalder for stop and go-politik, hvor man et år udvider, og så skal man hente de penge hjem i årene, der følger.
Derfor er det også en fordel for velfærden og ikke mindst for de ansatte, at man har styr på økonomien i kommuner og regioner.
Det Økonomiske Råd har i en lang årrække ønsket en bedre styring af de mange overskridelser, der har været på de kommunale, amtslige og regionale budgetter.
For bare at nævne et tal var det sådan, at i perioden 1993-2001 var det planen, at det offentlige forbrug skulle vokse med 1 pct., men det voksede faktisk med 2,5 pct., altså med over dobbelt så meget, som man havde forudsat.
Derfor har Det Økonomiske Råd efterlyst en bedre budgetstyring og økonomistyring af kommuner og regioner, og derfor skal man ikke tage deres kritik som udtryk for, at de er imod budgetloven.
Men de er altså kommet med et par konkrete kritikpunkter, og lad mig lige forholde mig til to af de væsentligste kritikpunkter.
Det Økonomiske Råd ønsker, at man laver flerårige aftaler.
Det har man fra regeringens side valgt ikke at gøre, men fastholde årlige aftaler med kommuner og regioner og årlige finanslovsforhandlinger her i Folketinget.
Vi mener, det er vigtigt for vores demokrati, at man hvert eneste år har mulighed for at få politisk og demokratisk indflydelse.
Det umuliggør ikke, at man kan lave aftaler, som strækker sig over flere år, som vi f.eks. ser det med sygehusbyggerierne i øjeblikket.
En anden kritik fra Det Økonomiske Råd går på den såkaldte benzinafbrænding, som er et populært udtryk for, at man f.eks. i december måned brænder en masse benzin af, uden at det har noget formål, men udelukkende handler om at bruge de penge, man har.
Jeg synes, at man først og fremmest skal være opmærksom på, at det i nogle tilfælde kan være fornuftigt at vente med at bruge penge til nye indkøb og anlæg til november-december måned, når man ved, at man har pengene inden for det budget, man har.
Det kan der sådan set være fornuft i, hvis det drejer sig om indkøb, som man i forvejen havde tænkt sig.
Ud over det skal vi jo også huske, at de ansatte, man hyrer i f.eks. december måned, også er der til januar, så hvis man hyrer nogle folk, som man i forvejen har tænkt sig at hyre, er det jo også udmærket.
Generelt set ser vi ikke det store problem i det her, hvis man koordinerer fornuftigt.
Man kan nemlig også få lov til at overføre penge til året efter, men det kræver dog koordinering regioner og kommuner imellem og koordinering med Finansministeriet.
Og det at koordinere og styre økonomien er jo netop formålet med budgetloven.
Samlet set kan vi selvfølgelig støtte den tekst, som vi er med til at fremsætte.
Tak for ordet.