runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-22:
Tak for svaret, selv om jeg jo må sige, at jeg er dybt skuffet over, at det her alvorlige forhold for kræftpatienter skal bruges til sådan noget politisk fnidderfnadder, som ministeren lægger op til.
Det er ikke det, jeg ønsker.
Her er det kræftpatienternes forhold, der er i centrum, og det er det, vi skal finde nogle bedre løsninger på for de kræftpatienter, der er socialt udsatte.
Det er desværre sådan, at det er 33 procents større chance for, at ressourcestærke kræftpatienter får en genoptræningsplan end patienter med kort eller ingen uddannelse, og det er ikke noget, der er vedtaget nogen steder i VK-regeringens tid og lignende; det er noget, som foregår nu og her.
Det viser undersøgelsen, og det er jo en helt frisk undersøgelse.
Det er jo helt urimeligt, at der er den her forskel på, om man har en lang uddannelse eller man ikke har nogen uddannelse, og det er derfor, jeg godt vil have ministeren til at gå sagligt ind i sagen, og derfor jeg vil spørge ministeren: Hvor mener ministeren, at der konkret bør sættes ind for at mindske risikoen for, at socialt sårbare patienter ikke bliver henvist til den nødvendige genoptræning?
Nick Hækkerup (S), 2015-04-22:
Det skal vi ikke acceptere.
Så vil jeg i øvrigt tillade mig at glæde mig over, at Venstre nu er begyndt at interessere sig for ulighed i sundhedsvæsenet.
Det næste bliver vel, at Liberal Alliance begynder at bekymre sig om de arbejdsløse, eller at Enhedslisten vil hjælpe børsspekulanter i skattely.
Hvorfor er det, at det klinger hult, når Venstre med bekymrede miner taler om ulighed i sundhedsvæsenet?
Ja, så er det jo, fordi det er den tidligere VK-regering, der på lange stræk skabte et A- og et B-hold på sundhedsområdet.
Det var VK-regeringen, der parkerede pensionister, folk med kroniske sygdomme, folk, der havde mistet deres arbejde, og folk med små indkomster på B-holdet – alle dem, der ikke kunne få privat forsikring og springe køen over.
Det var Venstre, som ifølge Rigsrevisionen spildte millioner af danskernes skattekroner på at forgylde velgørerne i privathospitalerne, og det var Venstre, der var lodret imod – lodret imod – da jeg i marts sidste år slog fast, at der skal gøres en særlig indsats for de svageste patienter for at skabe reel lighed i sundhed.
Den her regering, SR-regeringen, har kæmpet den modsatte vej.
Vi vil have mindre ulighed.
Vi vil have et sundhedsvæsen, hvor folk bliver behandlet efter, hvor syge de er, ikke efter, hvor godt forsikret de er.
Vi vil have et sundhedsvæsen, hvor ingen borgere skal bekymre sig om, om de har råd til at blive behandlet, hvis de bliver ramt af sygdom, hvor der bliver lyttet til patienters behov frem for systemet, og vi vil have et sundhedsvæsen, hvor der er reel lighed i sundhed, også for de svageste patienter og også for patienter med kroniske sygdomme.
Det kæmper vi sådan set for hver eneste dag.
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-22:
Jeg vil også meget gerne finde frem til løsninger.
Det arbejder vi kontinuerligt på.
Der er en ting, jeg vil glæde mig over, og det er, at jeg kan se, at elbilsalget boomer som aldrig nogen sinde før.
Det kan glæde enhver, som gerne vil gå den vej.
Jeg må så også konstatere, at jeg nok aldrig nogen sinde før har oplevet en enkeltbranche, som har brugt så meget tid og energi på lobbyarbejde, som netop elbilbranchen har.
Så man kan sige, at det i hvert fald ikke er, fordi budskabet ikke er feset ind på lystavlen, men det handler jo også nogle gange om at lave det stykke politisk håndværk, der skal til for at kunne lave en praktisk aftale, uanset hvor mange henvendelser der så strømmer ind både i pressen, igennem sociale medier, via post og på alle mulige andre måder.
Så det budskab er da i hvert fald forstået, at her er tale om en branche, som meget gerne ser et statsligt privilegie forlænget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-04-22:
Tak for det, hr. formand.
Og spørgsmålet lyder: Hvad agter ministeren at gøre for at sikre, at sundhedssystemet ikke skaber social ulighed, set i lyset af en ny undersøgelse fra Kræftens Bekæmpelse og Københavns Kommune, der viser, at stærke og veluddannede kræftpatienter langt oftere henvises til genoptræning og hjælp end de socialt sårbare patienter med kort uddannelse?
Hvad agter ministeren at gøre for at sikre, at sundhedssystemet ikke skaber social ulighed, set i lyset af en ny undersøgelse fra Kræftens Bekæmpelse og Københavns Kommune, der viser, at stærke og veluddannede kræftpatienter langt oftere henvises til genoptræning og hjælp end de socialt sårbare patienter med kort uddannelse?
Finn Sørensen (EL), 2015-04-24:
Jamen jeg er da lidt usikker, for hvorfor skal vi diskutere, om kommissionens anbefalinger er rimelige – hvorfor skal vi det?
SF har jo sammen med de andre partier besluttet, at uanset hvad kommissionen kommer med, stemmer man for det.
Så hvorfor står ordføreren og bruger sådan en formulering om, at så skal vi til at diskutere det.
Jeg er sikker på, at der i hvert fald er tre partier, der gerne vil diskutere det, men det er jo fuldstændig overflødigt, hvad de partier mener, for flertallet har jo på forhånd deponeret deres beslutningskraft hos kommissionen.
Betyder det, at man ikke kan være sikker på, at SF stemmer for det, som kommissionen anbefaler?
Steen Gade (SF), 2015-04-24:
Jeg synes ikke, det er mærkværdigt, for det er jo sådan, reglerne er.
Men det, vi skal diskutere, når vi ser kommissionens rapport, er, om den slags ting og en række andre forhold er rimelige, om de passer til, hvordan forholdene er andre steder, og om de er rimelige i forhold til de krav, der bliver stillet, f.eks. til en minister, men sådan set også til folketingsmedlemmer.
Det er jo det, vi skal kigge på.
Nej, det er jo det, jeg vil forsikre fru Johanne Schmidt-Nielsen om at vi ikke gør.
Der, hvor vi måske ikke helt forstår hinanden, er, at jeg sætter min lid til, at det er fornuftige folk, vi har sat ind, som både har ører og tænker selv og finder en fornuftig balance i det, de kommer med.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-24:
Ét er, at man skal kigge på det.
Noget andet er, at man også skal handle derudfra.
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at SF har siddet som regeringsparti, og jeg ved, det har været Venstres store ønske at få nedsat den her Vederlagskommission, også da de sad i regering i en tidligere periode.
Men så vidt jeg husker, var der ikke stor opbakning til det.
Og så kan man jo undre sig nu over, at SF og regeringen fuldstændig støtter op om en Vederlagskommission, fuldstændig bakker op, at uanset hvad den kommer med, stemmer man for.
Det er da mærkværdigt, og det er ikke noget, vi oplever i Folketinget til daglig, når der kommer kommissioner med deres anbefalinger, at man siger: Det stemmer vi bare for.
Altså, det er da underligt.
Men jeg regner så med, at ordføreren også synes, det er mærkværdigt, at man kan sidde som minister og efter 53 dage score et højt ministereftervederlag i 18 måneder derefter.
Steen Gade (SF), 2015-04-24:
Det er også noget af det, jeg synes man skal kigge på.
Jamen jeg har hørt efter, hvad hr. Finn Sørensen og andre fra Enhedslisten har sagt i dag.
De har efterlyst lidt holdninger.
Og når man så kommer med en holdning, for man at vide, at det ikke er så godt.
Sådan har jeg forstået hr. Finn Sørensens spørgsmål til mig.
Jeg er kommet med nogle grundlæggende holdninger, men jeg har sagt ja til, at når vi har nedsat en vederlagskommission, så tror jeg, at den tager fornuftige hensyn, som også kommer til at afspejle de holdninger, jeg har.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-24:
Jeg kan forstå på SF's ordfører, at han mener, der er en del urimeligheder.
Men det undrer mig lidt, netop fordi man ligesom har vedtaget, at uanset hvad den her Vederlagskommission kommer med, stemmer man for.
Så det må betyde, at den i hvert fald bliver højere.
Men jeg vil egentlig godt i forhold til ministervederlag spørge ind til, om ordføreren mener, det er rimeligt, at man kan sidde på posten som minister i ca. 53 dage og så få et kæmpestort ministereftervederlag i den forbindelse.
Steen Gade (SF), 2015-04-24:
Jeg vil give spørgeren ret i, at det er usædvanligt, at man indgår sådan en aftale.
Begrundelsen kan ligge i det, jeg sagde før, om, at Folketinget ikke altid har haft så meget succes, når vi har været i gang med de her ting.
Det er jo en evigt varende diskussion om de her ting, og det ville for mig at se være fantastisk, om vi kunne finde noget, som vi meget bredt kunne blive enige om, i hvert fald i mange år fremover.
Det ville være en stor fordel for os alle sammen.
Det sidste, jeg så vil sige til fru Johanne Schmidt-Nielsen, er, at spørgeren jo ikke får mig til at afkoble forbindelsen til hjernen, den dag kommissionen kommer med sit forslag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-04-24:
Men det sidste var da interessant, alt efter hvad det betyder.
For når ordføreren for SF siger, at ordføreren ikke har tænkt sig at koble hjernen fra, når kommissionen kommer med sit forslag, så synes jeg da, det lyder dejligt.
Men det er vel sådan set det, SF har indgået en aftale om, for SF har lavet en aftale med f.eks. Socialdemokraterne og Venstre om, at når den her kommission kommer med sit forslag, stemmer man bare for, uanset hvad kommissionen kommer frem til.
Det synes jeg er mærkeligt, og jeg synes også, det er dumt.
Men er det ikke netop det, man har besluttet sig for at gøre?
Jeg kan forstå, at SF sådan set er enige med os i Enhedslisten i, at man burde gøre noget ved de her politikerprivilegier, som rigtig mange mennesker synes er dybt underlige.
Det kan jeg godt forstå.
Jeg synes også, de er dybt underlige, og jeg tror også, at de faktisk er med til at bidrage til politikerleden i Danmark.
Det, jeg så til gengæld ikke kan forstå, er, hvorfor SF har indgået en aftale om, at man vil stemme for det, den her kommission kommer frem til, uanset hvad den kommer frem til.
For hvad nu, hvis kommissionen ikke kommer frem til, at politikere og befolkning f.eks. skal have den samme tilbagetrækningsalder?
Så vil SF bare stemme for alligevel, eller hvad?
Altså, hvorfor kan SF ikke have en holdning til de her spørgsmål?
Jeg tænker, at det er forholdsvis simple politiske spørgsmål, som man kan forvente at partier kan fortælle hvad de mener om.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
Vi har forsøgt at påvirke det ved at sige, at når vi synes, at befolkningen skal arbejde længere, synes vi også, at det er et klart signal til den kommission om, at vi som politikere skal arbejde længere og dermed pensioneres senere.
Når der er mange forskellige holdninger ude på de sociale medier, kan det skyldes, at der netop er forskellige holdninger til det, men at vi afventer kommissionens anbefalinger og dernæst tager stilling til hele pakken.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-04-24:
Jeg er med så langt, at Det Radikale Venstre mener, at folketingsmedlemmer skal gå senere på pension, end tilfældet er i dag.
Det tror jeg står ret klart.
Det, der er omdiskuteret på en række sociale medier, fordi en række af fru Lone Loklindts kollegaer meget kontant taler om samme pensionsalder, er jo så, om der alene er tale om en højere pensionsalder, eller om der er tale om, at man ønsker, at det skal være folkepensionsalderen.
Så er det mellem den nuværende alder og folkepensionsalderen, eller er det folkepensionsalderen?
Det må der kunne svares klart på.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
Vi har bedt en kommission om at kortlægge det her, og vi har bedt en kommission om at komme med nogle anbefalinger til, hvordan vi skal tilrettelægge vederlag og pension for alle fuldtidspolitikere.
Det Radikale Venstre har den holdning, at når den almindelige befolkning bliver bedt om at arbejde længere, hvis de kan, skal også politikere arbejde længere, hvis de kan.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-04-24:
Jeg vil for en kort bemærkning vende tilbage til noget, vi før har talt om, for der har været en del uklare meldinger, også på de sociale medier, fra en række radikale folketingsmedlemmer i spørgsmålet om Det Radikale Venstres holdning til, hvornår folketingsmedlemmer skal kunne få udbetalt deres pension.
Er det korrekt forstået?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-04-24:
Nu er jeg så heldig, så jeg har set Enhedslistens undersøgelse foretaget af Gallup, der viser, at et flertal af Liberal Alliances vælgere er enige med mig.
Jeg er sådan set meget tilfreds med, at Enhedslisten har været så venlig at få lavet en gallupundersøgelse, der viser, at det, vi har sagt i årevis, faktisk også er det, flertallet af Liberal Alliances vælgere mener.
Så jeg tror såmænd ikke, at der er nogen, der måber.
Det kan da godt være, at Enhedslistens vælgere måber, men det har de sikkert grund til at gøre en gang imellem.
Jeg ved ikke, hvad mere jeg skal sige til det.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Så vil jeg egentlig bare gerne have, at hr. Simon Emil Ammitzbøll lige fortæller til den måbende befolkning, hvor meget et folketingsmedlem får i løn i dag, altså den løn, der øjensynligt skal være højere.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-04-24:
Jeg vil sige tre ting.
For det første er det korrekt forstået, at vi ønsker, at folketingsmedlemspensionsalderen skal være identisk med folkepensionsalderen.
For det andet vil jeg sige om optjening, at som jeg har læst de her beslutningsforslag, ser det umiddelbart ud, som om man vil gøre det sådan, at der er forskel på, hvornår man begynder at optjene til henholdsvis folketings- og ministerpension.
Vi er ikke enige i, at der skal være forskel på den tidsmæssige ramme for, hvornår man starter med at optjene pension for henholdsvis folketingsmedlemmer og ministre.
For det tredje vil jeg sige, at det er korrekt forstået, at vi mener, at der skal være en omlægning af løn, pension og eftervederlag på den måde, at vi vil tage pengene fra nedsat pension og begrænset eftervederlag og putte over på løndelen, så den bliver højere, så vi i større grad kan tiltrække folk fra topstillinger i det private erhvervsliv og man får sin aflønning, mens man gør en indsats, i stedet for når man er færdig med at gøre en indsats.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Tak for det pudsige svar på det ene beslutningsforslag.
Det er da noget mere, end de fleste andre har kunnet præstere i dag, så det vil vi gerne kvittere for.
Dog har jeg et lille spørgsmål for helt præcis at forstå Liberal Alliances holdning.
Pensionsalderen er man enig i.
Grunden til, at man ikke vil stemme for de øvrige forslag, er, at de regulerer, hvor meget man får i pension, og hvor hurtigt man optjener den.
Efter hr. Simon Emil Ammitzbølls mening og Liberal Alliances mening skal det kun reguleres ned, hvis man til gengæld får mere i løn.
Er det korrekt forstået?
Steen Gade (SF), 2015-04-24:
Det skubber ikke ansvaret væk.
Den, der trykker på den grønne knap, har stemt grønt, og den, der trykker på den røde knap, har stemt rødt.
Sådan er det i Folketinget.
Når vi har sagt, at her er der grundlag for en lidt usædvanlig disposition, så er det jo for at få en samlet betragtning, for at få en mulighed for at få den afvejning, som vi må sige som folketingsmedlemmer vi ikke har været alt for gode til i tiden indtil nu.
Christian Juhl (EL), 2015-04-24:
Jamen så er det jo lidt svært.
Så skal man enten stemme for eller imod, og det skal SF jo også på det givne tidspunkt, medmindre man har sagt på forhånd, at man vil stemme for.
Fru Lone Loklindt sagde også, at Folketinget ikke skal bestemme lønnen.
Men er det ikke rigtigt, at det kommer man til alligevel?
Jeg hørte også, at hun sagde »ikke alene« i anden omgang, vi snakkede om det, altså at Folketinget ikke alene skulle bestemme lønnen.
Men det bliver vel Folketinget alene, der skal bestemme, hvordan løn- og pensionsforholdene skal være, efter at kommissionen har lavet sit arbejde.
Er det ikke rigtigt forstået?
Det skubber jo ikke ansvaret væk.
Hvorfor så ikke følge det almindelige demokratiske princip om det?
Ordføreren kan sikkert huske, at jeg var lidt i tvivl, da fru Lone Loklindt talte om, om der var tale om en samlet pakke, man kunne stemme ja eller nej til, eller om der var tale om, at man kunne, hvad skal man kalde det, moderere den, hvis den var forkert på nogle områder.
Hvad er hr. Steen Gades opfattelse af kommissionens grundlag?
Er det en færdig pakke, der kommer, som man i princippet har sagt ja til, eller er det noget, hvor man siger, at det kan man godt stille ændringsforslag til?
Steen Gade (SF), 2015-04-24:
Ja, det tror jeg da i hvert fald på nogle områder, altså f.eks. hvad angår pensionsalder.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Jeg spurgte heller ikke, om det var simpel snak eller kompliceret snak, jeg spurgte, om SF følte sig på sikker grund, med hensyn til om man kunne stole blindt på, at kommissionens forslag ville være nogle, der var i overensstemmelse med de af SF afgivne holdninger i dag, altså at det ville være mindre gunstige vilkår, der ville komme fra kommissionen, for det var jo det, hr. Steen Gade gav udtryk for lige før.
Og så er det, at jeg får lyst til at spørge, når man hører formanden for Vederlagskommissionen godt nok nægte, at der er blevet udstukket en bestillingsopgave, men alligevel tilføje, at man jo ikke tager løn fra folk: Tror SF, at SF kommer til at stemme for gunstigere vilkår og opfylde en aftale, og føler SF sig på sikker grund, med hensyn til at kommissionen kommer frem til nogle mindre lukrative vilkår, end der er gældende i dag?
Steen Gade (SF), 2015-04-24:
Jeg ved ikke, om jeg kan sikre fru Pernille Skipper, men jeg kan sige, at vores grundsyn bygger på nogle af de holdninger, som jeg har givet udtryk for her.
Det er jo ikke nyt, heller ikke for fru Pernille Skipper.
Men jeg kan jo ikke færdiggøre den diskussion her fra talerstolen – det er jo substansen i den her drøftelse, og jeg tror, at vi har gentaget den med mange partier – fordi vi vil se, hvordan den balance er lavet.
Og jeg tror også, at Enhedslistens ordfører ved, at der er rigtig mange forskellige balancer, der spiller ind her: borgmesterjobs, ministerjobs, folketingsmedlemsjobs, pensionsalder osv., og sammenlignelighed til resten af samfundet er jo heller ikke en totalt simpel ting.
Det ved jeg sådan set selv, for jeg har jo f.eks. været direktør i Miljøstyrelsen.
Så at sammenligne det med andre dele af samfundet er ikke en let diskussion – bare for at sige, at det her jo ikke bare er simpel snak.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Bare for lige at prøve at opsummere, så jeg også kan følge med i, hvad SF's ordfører siger, så siger SF, at man selvfølgelig ikke vil koble hjernen fra, den dag kommissionen kommer med sit forslag, underforstået at man ikke bare har tænkt sig at stemme for ekstremt mere gunstige vilkår, end der allerede er i dag.
Det gør ikke noget, siger SF's ordfører så til min kollega, fru Johanne Schmidt-Nielsen, fordi man er ret sikker på, at det, kommissionen kommer frem til, bliver efter SF's hoved, fordi det jo er fornuftige folk, blev der sagt, der sidder deri.
Jeg kunne godt lige tænke mig, bare for at forstå det, at opsummere, at det, SF siger, er, at SF er sikker på, at SF ikke kommer i et dilemma.
SF er sikker på, at selv om man har aftalt at gøre, hvad kommissionen siger, så vil det ikke betyde, at SF kommer til at stemme for mere gunstige vilkår, men tværtimod mere rimelige vilkår for ministre og folketingsmedlemmer.
Steen Gade (SF), 2015-04-24:
Når jeg overhovedet brugte det udtryk, var det jo for at betrygge sådan en som hr. Finn Sørensen om, at vi faktisk med fuld åbenhed går ind i det her og har tillid til de folk, der sidder, og til, at de både lytter og forstår, og at de også forstår, at vi da selvfølgelig har holdninger til det her.
Men vi står ved den aftale, vi har indgået.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-24:
Joh, vi vil da meget gerne have nogle holdninger.
Det, man bare kommer til at spørge sig selv om, er, hvad vi skal bruge SF's udmeldinger og holdninger til, når SF på forhånd har skrevet under på, at uanset hvad kommissionen foreslår, så stemmer SF for.
Nu nikker ordføreren.
Han må gerne bekræfte det en gang til.
Så er det bare, jeg lige vil vende tilbage til ordførerens bemærkning om, at man ikke ville koble hjernen fra, når kommissionen kom med sit forslag.
Men vil ordføreren ikke indrømme, at ordføreren bliver nødt til at koble hjernen fra, for ordføreren har jo åbenbart nogle holdninger til, hvordan tingene skal være – det står ikke lysende klart, hvad de er, men måske er nogle af dem i retning af Enhedslistens – men hvis de så ikke afspejles i kommissionens forslag, er ordføreren jo nødt til at koble hjernen fra.
Det må ordføreren erkende, medmindre det allerede skete, da man skrev under på den der forligstekst.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
Der ligger en proces forude, som ingen af os jo kender præcis.
Men det er sådan, at vi har tilkendegivet, at når vi har nedsat en kommission, som skal afdække de her forhold, så vil vi følge kommissionen.
Det sker jo i virkeligheden ud fra princippet om, at vi ikke alene i Folketinget skal sidde og bestemme vores egen løn, men at det er noget, vi har bedt om at få en uafhængig kommission til at kortlægge og analysere.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-24:
Nu er det jo sådan, at den radikale økonomi- og indenrigsminister har været ude at sige, at De Radikale vil hæve pensionsalderen hurtigere, end det tidligere er vedtaget i forhold til Velfærdskommissionen.
Så skal det forstås sådan, at den radikale ordfører også mener, at man som folketingspolitiker først skal gå på pension, når man er 68 år?
Christian Juhl (EL), 2015-04-24:
Nu tror jeg efterhånden, jeg er ved at være forvirret på et ret højt niveau.
Altså, for det første fik vi at vide, at man ikke bare kan tage punkt 1, 2 og 4 og så lade det andet ligge.
Man kan ikke pille ved kommissionens forslag, men nu kan man godt alligevel, hvis man ellers synes.
For det andet fik vi at vide – det står i kommissionens grundlag – at det, som kommissionen kommer med, stemmer regeringen for.
Det gør regeringen så ikke alligevel, kan jeg forstå.
Hvis De Radikale ikke er enige i det, stemmer de imod.
Det er da befriende, synes jeg, og jeg er da rigtig glad ved, at der er plads til at have en holdning til det.
For det tredje er der et dilemma, for på den ene side siger fru Lone Loklindt, at man ikke skal følge kommissionen, men det skal man på den anden side så alligevel.
Hvad er fakta i det her?
Det er da til at blive meget forvirret over, synes jeg.
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-24:
Det var meget interessant at høre, at den radikale ordfører havde en holdning.
Som jeg kan forstå på den radikale ordfører, mener De Radikale også, at pensionsalderen skal være den samme for folketingspolitikere som for resten af befolkningen.
Kan ordføreren bekræfte, at det er De Radikales holdning, at pensionsalderen skal være den samme som for resten af befolkningen?
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
I dag behandler vi en række beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat, vedrørende politikernes pension og pensionsalder.
I Radikale Venstre ønsker vi mere tidssvarende og også mere gennemsigtige løn- og arbejdsvilkår for folketingspolitikere og ministre.
Derfor har vi også sat en uafhængig kommission til at undersøge området og komme med anbefalinger bl.a. om politikernes pensionsalder, og kommissionen skal barsle med disse anbefalinger inden udgangen af i år.
Vederlagskommissionen, som den hedder, er nedsat af regeringen, Venstre, Konservative og SF, og den skal analysere hele området, så vi kan få en samlet vurdering af vederlag eller det, de fleste vil kalde løn, for fuldtidspolitikere, altså borgmestre, regionsrådsformænd, folketingspolitikere og ministre.
I Radikale Venstre har vi det synspunkt, at hvis befolkningen arbejder længere, skal politikerne naturligvis også arbejde længere.
Derfor sender vi fra Radikale Venstre et meget klart signal til kommissionen om, at folketingspensionen bør ligestilles med arbejdsmarkedspensionerne hos lignende grupper i befolkningen.
Vi vil vedtage kommissionens forslag, for på den måde undgår vi at stå i den uskønne situation, at vi som politikere skal vedtage vores egen løn og vores egne pensionsforhold.
Derfor stemmer vi heller ikke for Enhedslistens forslag i dag.