runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2013-12-05:
Også SF kan støtte lovforslaget.
Det er svært at tilføje ret mange argumenter, der ikke allerede er nævnt her.
Men man kunne måske også fremhæve, at det selvfølgelig stadig er vigtigt, at der er en klar fordeling af ansvar, når vi nu laver en fond, mellem minister og Veterinærfond, og det løser vi også i forslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-12-05:
Tak for det.
L 33 har vi jo både haft en god teknisk gennemgang af, og vi har haft en god debat om det.
Imidlertid er det sådan – og det vil jeg godt understrege, samtidig med at jeg understreger, at Venstre stadig væk støtter forslaget – at vi godt vil anmode Folketinget om, at vi får forslaget tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling.
Det, som vi gerne vil have belyst mellem anden og tredje behandling, og som formentlig også indebærer et samråd med ministeren,
er, dels hvordan f.eks. Sverige har valgt at implementere det her direktiv – det er i forhold til de kernepunkter, som vi har diskuteret, nemlig forhåndsgodkendelse – dels hvad vi i hvert fald foreløbig gerne vil diskutere, forholdet til privathospitaler, altså i forhold til, hvordan de er stillet.
Vi tror på, at man måske godt kan lave en bedre løsning end den, der er, men det vil vi altså gerne have mulighed for at drøfte med ministeren i samrådet.
Så det er bare det, vi anmoder om, altså at få det tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
Vi har heldigvis en fri debat, og jeg kan også dokumentere en perlerække af sager, hvor Venstre igennem årene har været med til at fastsætte regler, både som regeringsparti og som oppositionsparti.
Og jeg refererer sådan set bare til de ting, der fremgår af det her lovforslag, så det er ikke opfundet nogen som helst steder; med hensyn til den øgede ammoniakemission, så fremgår direkte af ministerens fremsættelsestale.
Det tror jeg også at Enhedslisten må medgive i sidste ende.
Men ja, der kan altid findes enkelteksempler, og dem skal man selvfølgelig være på vagt over for, og det har vi også deltaget i i forskellige forligssituationer, både som regeringsparti og som oppositionsparti.
Så den der dæmonisering med påstanden om, at Venstre aldrig vil være med til at stille nogen krav, er simpelt hen fejlagtig.
Per Clausen (EL), 2013-12-05:
Så vidt jeg umiddelbart kan vurdere, er der tale om et lovforslag, der ændrer lidt ved nogle bestemmelser af hensyn til muligheden for fortsat at få EU-midler til det her område.
Man kan godt sætte spørgsmålstegn ved, om det bliver bedre eller dårligere, end det har været hidtil, men pointen er jo, at det er af afgørende betydning for at opretholde en EU-medfinansiering at ændre lovgivningen på det her område, og det ser jeg sådan set i den her sammenhæng ingen grund til at være imod.
Så Enhedslisten kan støtte det lovforslag, der ligger her.
Jeg synes ærlig talt, hr. Erling Bonnesen skulle vælge sine argumenter med lidt større omhu.
Det, jeg refererede, var, hvad den arbejdsgruppe, som er baggrund for, at det her forslag bliver fremsat, skriver generelt –generelt – om den måde, man behandler søer på i svineproduktionen i Danmark, når man fikserer dem.
Der er altså ikke tale om at finde enkeltstående eksempler, der er tale om en rapport, som beskriver et generelt problem, som Landbrug & Fødevarer jo i øvrigt var enig i var en korrekt beskrivelse af problemstillingen.
At man så ikke ønsker at gøre noget ved det, fordi man hellere vil tjene penge, er en anden sag.
Og det er derfor, at hr. Erling Bonnesen og Venstre her skriver sig ind i en smuk tradition i Venstre om, at man aldrig nogensinde er villig til at tage nogle initiativer, der kan komme til at koste en landmand en krone, hvad enten det handler om miljø eller dyrevelfærd.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
Nu har jeg efterhånden været rundt i en række forskellige svinestalde over de seneste år, og jeg kan med glæde konstatere, at det fuldtonende kan siges, at lige præcis hos svineproducenterne i Danmark har man så at sige verdens bedste dyrevelfærd, og dyrene har det generelt godt i Danmark.
Så ja, der kan altid findes enkelte dårlige eksempler, men jeg synes, det er tiden nu at få gjort op med det, som jeg også ser hos Enhedslisten, nemlig at man tager nogle dårlige enkelteksempler og blæser det op, som om det er hele branchen, der er sådan.
Det er jo ikke korrekt.
Så undrer det mig da også, når jeg læser det her forslag, at der står, at forslaget, som Enhedslisten måske står bag, giver risiko for øget ammoniakemission.
Altså, det er også dårligt for miljøet.
Det synes jeg man burde tænke på i Enhedslisten.
Per Clausen (EL), 2013-12-05:
Jeg vil bare spørge hr. Erling Bonnesen, om han synes, det er tilfredsstillende, at vi i Danmark har en svineproduktion, som betyder, at der er en negativ sundhedsmæssig effekt på søernes klove og ben, fortykning af huden, reduceret hjertekarsundhed, reduceret knoglestyrke og generel forhøjet sygelighed plus øget stress.
Altså, er det de her rigtig, rigtig dårlige forhold for dyrevelfærden i svineproduktionen i Danmark, som hr. Erling Bonnesen vil fastholde?
For det er vel også kernen i det her.
Er der overhovedet ingen grænser for, hvad hr. Erling Bonnesen vil acceptere i forhold til ikke at gøre noget for at skabe bedre dyrevelfærd i svineproduktionen i Danmark af hensyn til svineproducenternes økonomi?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-12-05:
Tak for det.
Ja, det er jo på den ene side et lidt teknisk forslag, som kunne virke ret uskyldigt, og de fleste kan tilslutte sig, men det er sådan set på den anden side et godt eksempel på, at vi igen måske af hensyn til et bureaukratisk EU-system vedtager en lovgivning i Danmark – af hensyn til nu at få et tilskud hjem, som jo, hvis vi kender systemet ret, ender op med et godt, gedigent bureaukrati, om ikke andet over tid, fordi der så er andre, der fastsætter de spilleregler, der skal spilles efter.
Og så vil det jo vise sig – det kan man også læse af nogle af bekymringerne i høringssvarene – om det nærmere kan blive dyrere end billigere at administrere.
Det er der faktisk grund til at råbe vagt i gevær over for hver eneste gang, også når der kommer sådan et lovforslag, der ser lidt uskyldigt ud på overfladen.
Men vi vil godt hejse flaget for, at der bør være større opmærksomhed om, om vi i så stor udstrækning, som vi gør det, skal indrette os bare af hensyn til at søge penge hjem fra EU, som jo i øvrigt i sidste ende er penge, vi selv betaler ind.
Sådan er virkelighedens verden jo.
Derfor kan vi som udgangspunkt ikke bare lige sige ja til det her lovforslag.
Karen Hækkerup (S), 2013-12-05:
Tak for det, og tak for de mange positive indlæg.
Der har været nogle enkelte, som har stillet nogle spørgsmål.
Dem vil jeg selvfølgelig forsøge at besvare, og alternativt må vi jo så oversende nogle skriftlige svar.
Det kan måske være en god idé i forbindelse med at svare på spørgsmålet fra De Konservative, som handler om helt konkrete gebyrer; der vil jeg sørge for, at det selvfølgelig bliver oversendt.
Men først tak til ordførerne for alle de gode indlæg.
Veterinærfonden har til formål at afholde udgifter til overvågning og bekæmpelse af husdyrsygdomme, hvor Danmark kan søge om EU-medfinansiering.
Samtidig vil fonden også bidrage til, at omkostningerne til overvågningen vil falde for de fleste landmænd, der er omfattet af den lovpligtige overvågning.
Det må man jo gerne glæde sig over.
Etableringen af Veterinærfonden skal sikre, at vi i Danmark stadig væk kan ansøge om EU-medfinansiering.
Denne medfinansiering er et væsentligt tilskud for de landmænd, som er omfattet af de lovpligtige overvågningsog bekæmpelsesprogrammer af husdyrsygdomme.
Overvågnings- og bekæmpelsesprogrammerne understøtter desuden det høje dyresundheds- og veterinærniveau i Danmark, hvilket er grundlaget for eksporten af animalske fødevarer samt husdyr.
Finansieringen af fondens udgifter sker ved opkrævning af gebyrer fra de landmænd, der er omfattet af den lovpligtige overvågning og bekæmpelse.
Gebyret fastsættes særskilt for hver dyreart, fordi der er forskellige behov for overvågning af husdyrsygdomme hos de enkelte husdyrarter, og der vil blive taget højde for antallet af dyr i besætningerne.
Men vi slipper altså nu for at skulle videreformidle forudbetalt modtaget EU-medfinansiering til landmændene.
I 2014 forventes Veterinærfonden at have udgifter svarende til 4,3 mio. kr. inklusive en udgift til administration.
Det forventes, at niveauet for EU-medfinansiering vil svare til cirka 50 pct. af de samlede udgifter til overvågnings- og bekæmpelsesprogrammerne.
Og så lidt om hestepasset.
Hestepasset indeholder fødevarekædeoplysninger, herunder oplysninger om, hvorvidt en hest er blevet behandlet med visse former for medicin, som udelukker den fra konsum.
Det vil sige, at der jo er heste, som, hvis de får en bestemt slags medicin, aldrig nogen sinde må anvendes til fortæring, for de vil til evig tid være forurenet, og derfor er det jo en rigtig god ting, at vi har sådan et hestepas, og at vi altså har identifikationspapirer på vores heste.
På den baggrund er det vurderet, at der er behov for mere klar og mere præcis hjemmel til at fastsætte og udstede beføjelser, herunder at kompetencen til at udstille identifikationspapirer, altså hestepas, kan henlægges til en privat institution.
Vivi Kier (KF), 2013-12-05:
Jeg vil sige, at vi fra konservativ side er positive over for det her forslag om oprettelsen af en veterinærfond til bekæmpelse af dyresygdomme og også over for de beføjelser, der ligger i forslaget til ministeren om at udstede hestepas.
Jeg har dog et par spørgsmål, som jeg tænker, at vi kan bruge udvalgsarbejdet på.
Jeg har ligesom Venstre nogle bekymringer omkring økonomien, som der ikke står noget om.
Jeg har meget svært ved at se, hvad gebyret hidtil har været, og hvad gebyret kommer til at være i fremtiden.
Jeg kan godt læse, at der bare står, at det vil være nogenlunde det samme som nu, men der er ingen tal på.
Jeg synes også, det kan være bekymrende med det administrationsgebyr, man lægger op til at der skal være.
Men alt i alt synes vi, at forslaget er positivt og godt.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet og kan støtte forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-12-05:
Jeg vil gerne sige til hr. Orla Hav, at hvis nu det var sådan, at vi ikke i nogen sammenhæng gjorde noget, der var mere end det, EU ville sige – vi får et forslag lige om lidt, hvor vi kan diskutere overimplementering – var det noget andet.
Men det er jo ikke Socialdemokraternes politik.
Socialdemokraternes politik – jeg går ud fra, at hr. Orla Hav vil støtte det næste lovforslag, vi får her på bordet – er jo danske særregler, hvor vi gør det sværere.
Så hvis nu vi kunne vedtage en regel om, at det gør vi aldrig, kunne vi måske også finde sammen om at støtte noget sådant.
Men det er jo ikke Socialdemokraternes politik; det er overimplementering og at gøre det værre for dansk erhvervsliv – gang på gang, desværre.
Orla Hav (S), 2013-12-05:
I øvrigt er det vel sådan almindelig sund købmandsfornuft at være med til at finansiere de ordninger, vi har, efter samme regler, som gælder for de øvrige aktører på markedet.
Jeg har lidt svært ved at forstå Liberal Alliances pudsning af glorien i den her sammenhæng.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-12-05:
Det er meget fornuftigt, for vi har jo gode og sunde fødevarer i dag med den indretning, vi har, og de etableringer, vi har.
Det synes jeg vi i fællesskab skal glæde os over, og det har vi sådan set, uanset om vi har etableret det her eller ej.
Vi har gode og sunde fødevarer.
Det rejser ministeren faktisk hele verden rundt og fortæller, og vi sælger rigtig godt.
Så det er på et rigtig højt niveau, og det evner vi sådan set at gøre i dag uden at indrette os med strukturer, der specielt sigter mod EU-systemet.
Orla Hav (S), 2013-12-05:
Jeg vil da bare spørge hr. Leif Mikkelsen, om Liberal Alliance ikke finder, at det er fornuftigt, at dansk fødevareerhverv har størst mulig mulighed for at være på de største markeder, i kraft af at vi har nogle spilleregler, som er anerkendt af alle inden for det marked.
Er det ikke fornuftigt nok at indrette os sådan?
Per Clausen (EL), 2013-12-05:
Jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal sige til hr. René Christensen, for han bliver ved med at antyde, at der skulle være noget i det her forslag, der nok alligevel fører til dårligere dyrevelfærd, på trods af at alle, dyrlægeforeningen, Det Dyreetiske Råd, alle forskere, der arbejder med det her, siger: Det vil entydigt føre til bedre dyrevelfærd.
Ja, svineproducenterne var sådan set også enige om det i 2010, altså at det ville føre til bedre dyrevelfærd.
Alligevel bliver hr. René Christensen ved med at antyde, at der nok er et eller andet, der nok vil føre til dårligere dyrevelfærd.
Er der andre end hr. René Christensen, der har den opfattelse, og er der nogen af dem, der forsker i det her, beskæftiger sig seriøst med det her, som mener, at det her lovforslag ikke vil føre til bedre dyrevelfærd?
Jeg vil sådan set gerne diskutere alt det andet, man kunne gøre, jeg vil også gerne diskutere svineproducenternes økonomi, men at stå her og skulle høre på en mand, der forsøger at sige, at det her lovforslag ikke vil føre til bedre dyrevelfærd, synes jeg er for langt ude.
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-05:
Tak for det.
Vi skal have en dansk fødevaresektor med høje standarder, når det gælder dyresundhed og veterinære forhold, og vi skal også gøre det så effektivt og billigt som muligt.
Derfor er det en god idé at få etableret en Veterinærfond, der kan finansiere udgifterne til overvågning og bekæmpelse af dyresygdomme, herunder sygdomme, der også kan overføres fra dyr til mennesker.
Det gør, at vi kan hjemtage EU-midler, og det kan give et bidrag til finansieringen, og det kan være med til at sænke omkostningerne for landmændene.
Det bakker vi op.
Vi støtter også præciseringen af ministerens beføjelser til at udstede hestepas eller give den beføjelse videre til en privat institution.
Hestepasset er dyrenes, her hestenes, id-kort, og det beskriver deres færden, og det er vigtigt også her for at sætte fokus på sundhed og på hestenes ve og vel.
Begge dele er fornuftige præciseringer, beføjelser, og Det Radikale Venstre kan bakke op om lovforslaget.
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Det, vi siger, er bare, at der er mere i det her end kun det.
Vi kan ikke løse problemerne med dyrevelfærd kun ved at stå herinde og lovgive og lægge flere barrierer ud for erhvervet.
Det kan vi altså ikke, det er ikke nok.
Det er altså andre ting, der skal til, og jeg tror på, at et langt bedre samarbejde om de her ting, altså hvordan vi får den gode dyrevelfærd, er det, vi skal arbejde frem imod.
Så vil jeg bare påpege, at det her giver god dyrevelfærd på nogle parametre, men det er ikke nok, og derfor er det, Dansk Folkeparti spørger: Hvorfor kommer det her forslag nu pludselig ind fra højre?
Hvorfor vil ministeren ikke tage den samtale med Folketinget om, hvordan vi får en god dyrevelfærd sammen med miljø og mulighed for at udvikle erhvervet?
Vivi Kier (KF), 2013-12-05:
Der var engang, hvor hønsene løb frit rundt ude på gårdspladsen, og hvor grisene gik rundt og hyggede sig i mudderbade.
Der var engang, hvor alt syntes bedre end i dag, når man snakker dyrevelfærd.
Jeg forbinder dyrevelfærd med, at dyr har det godt frem til slagtningstidspunktet.
I Danmark er vi kendt for at gå foran med dyrevelfærd, selv om vi hver dag møder mange, der mener, at vi burde være endnu mere restriktive i forhold til dyr.
Men som ny dyrevelfærdsordfører hæfter jeg mig jo ved det med, at svin også skal have mulighed for at få daglige brusebade, skal have daglig social kontakt med andre dyr, og vi fastsætter størrelsen på gulve og bokse og arealer.
Men vi skal huske på, at det at drive landbrug er et erhverv; et erhverv, hvor svinesektoren eksporterer for 32 mia. kr., hvilket er 5 pct. af Danmarks samlede eksport.
Og der er et stor eksportpotentiale i Asien.
Svinesektoren beskæftiger ca. 40.000 mennesker, ligesom landbruget står for 12 pct. af beskæftigelsen i udkantsområderne.
Fra konservativ side ser vi gerne bedre dyrevelfærd, men vi er altså også nødt til at forholde os til, at det er et erhverv.
Viden og teknologi er på plads til at kunne gennemføre de her elementer i forslaget, og ministeren skriver jo selv i forslaget – hun kunne have ladet være med det – at det vil være langt strengere krav end et EU-svinedirektiv.
Derfor er det noget overimplementering, og det kan man jo stå og lave meget polemik om.
Men det anføres også i forslaget, at der vil være miljømæssige konsekvenser af et vist omfang, og det anføres, at det vil have betydelige økonomiske konsekvenser for erhvervet.
Så er der tidshorisonten på 20 år, som rigtig mange har nævnt.
Og det kan lyde som en lang tidshorisont, men det er et af de elementer, som jeg synes er rigtig vigtigt at høre om, så vi kan give erhvervet tid og mulighed for at omstille sig til nogle skrappere forhold.
Der, hvor jeg bliver rigtig skeptisk, og der, hvor jeg er totalt uforstående, er, når ministeren i sit forslag vælger at fremrykke tidspunktet for nybygninger til 2015.
Alt det andet i den rapport, der ligger, har man lyttet til, altså horisonten på 20 år.
Men i rapporten står der jo rent faktisk, at nybygningerne skulle gælde fra 2021, altså har den arbejdsgruppe, der har siddet, faktisk vurderet, at også for nybygninger var der behov for en periode til at omstille sig.
Vi vil gerne være med til bedre dyrevelfærd, men vi vil også gerne være med til at sikre erhvervet den omstillingsperiode, som de selv har udtrykt ønske om.
Per Clausen (EL), 2013-12-05:
Det her lovforslag handler om, at vi sætter søerne fri i 80 pct. af deres levetid; det handler om, at vi fjerner et af de værste eksempler på, at man behandler dyr dårligt i den danske svineproduktion.
Det er ikke for tidligt, at vi gør det.
Det er snarere for sent.
Så vil jeg bare til hr. René Christensens oplysning sige, at hvis man har et lukket staldsystem, kommer der ikke ammoniak ud af den stald.
Derfor går jeg ud fra, at månegrisprojektet løser ammoniakproblemet.
Jeg håber sandelig også, at man i det projekt tager hensyn til, at der skal være bedre dyrevelfærd.
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Nu er månegrisen jo noget, man taler om.
Sådan er lovgivningen jo faktisk ikke.
Det, man lægger op til her, og det, der faktisk også står i forslaget, er jo, at det her kan give en øget ammoniakfordampning.
Og en øget ammoniakfordampning kan jo så betyde to ting: at man skal have færre grise for at mindske ammoniakfordampningen, eller at man skal købe noget udstyr.
Derfor havde det jo været godt – for jeg synes faktisk, at snakken om månegrisen er interessant – med en dialog.
Hvordan kan vi øge produktionen og blive et rigere samfund, samtidig med at vi ikke belaster miljøet, og samtidig med at vi også har en god dyrevelfærd?
Det er et interessant projekt, som den tidligere fødevareminister satte i gang.
Men det her er ikke en del af det; det her skyldes, at der har ligget en rapport.
Den har ligget der for længe, nu skal man være aktiv, og så kommer man i gang med det her forslag.
Og det er bare ærgerligt, at der ikke bliver brugt flere kræfter på det, når man nu pålægger erhvervet de her byrder fremadrettet.
Det er bare sørgeligt.
Per Clausen (EL), 2013-12-05:
Jeg opfatter jo ikke det her lovforslag som udtryk for, at der ikke har været dialog.
Så vil jeg bare sige til det om månegrisen, uden at jeg skal gøre mig til ekspert på det område, at jeg da formoder, at det er en del af det her koncept, som det vistnok hedder på nydansk, om månegrisen, at der skal være tale om, at man overholder de regler, som ligger i det her lovforslag, ellers er det da fuldstændig perspektivløst.
Det håber jeg da ikke at det er.
Vi opstiller nogle grundlæggende regler for, hvordan dyrevelfærden skal være, og på den baggrund slipper vi kreativiteten løs, og så må vi se, hvad der kommer ud af det.
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Det, der er så forunderligt ved det her forslag, er jo, at der egentlig ikke er så meget forskel på, hvad der bliver sagt, men at der vil være forskel på, hvordan der bliver stemt.
Det er jo sådan det, der ligger i det her.
Det undrer mig, og det undrer Dansk Folkeparti, at man ikke bruger flere kræfter på sådan et forslag, specielt når man bl.a. snakker om månegrisen og andre ting.
Ordføreren siger også, at man skal brande sig på dyrevelfærd, miljø og de andre ting.
Hvis man nu vil have det her gjort, og hvis man havde gjort det rigtigt, skulle man jo også have haft en dialog: Når der nu skal komme de her stalde, hvordan skal det så være?
Hvordan skal filtreringen være?
Hvordan skal de her stalde fungere, når man får løsdrift?
Det her er et udtryk for, at regeringen sidder ovre på deres kontorer, og så finder man på at lave et forslag, for nu har den her rapport også ligget der længe, og nu kan man ikke have den til at ligge længere.
Det er også det, hr. Per Clausen siger: Den har ligget for længe, der er ikke blevet talt om den, og nu må vi gøre noget, vi fremsætter et forslag.
Så ville det være meget sjovere at være politiker.
Steen Gade (SF), 2013-12-05:
Jeg synes, det står fint her.
Jeg forstår jo godt diskussionen om, at der også er en meget større landbrugsdiskussion i øvrigt, og den er jeg enig i at vi har foran os, men vi er vel også nødt til at tage noget af det stykkevis.
Jeg synes ikke, der er nogen argumenter for, at det her absolut skulle være en del af opfølgningen på Natur- og Landbrugskommissionens rapporter, ikke efter min opfattelse.
For jeg mener faktisk, det her er ret vigtigt for erhvervet at vide i god tid, når de skal overveje – forhåbentlig også – at investere i nye stalde.
For det er jo noget af det, det her handler om, altså at der skal investeres i nye stalde, og så synes jeg, det er godt, at man allerede nu ved, at man skal tage de her forholdsregler, og at dem, der tegner staldene, og at dem, der er i gang med at forberede det og gerne vil bygge dem, ved noget om, hvordan de skal indrette sig.
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Ordføreren sagde det egentlig meget fint før, altså at det var lidt mærkeligt, at der var nogle, der sådan var sure, som virkede lidt frustreret – det er ikke helt ordret citeret, men jeg tror, det var det, ordføreren mente, og det er faktisk også det, jeg i hvert fald er som repræsentant for Dansk Folkeparti.
For vi har fået en minister, som har talt om samarbejde, som har talt om, at nu skulle landbruget udvikle sig, nu skulle vi have Natur- og Landbrugskommissionen, og den skulle vi diskutere.
Men der er jo rigtig mange ting, hvis vi skal udfolde det, der ligger i Natur- og Landbrugskommissionens rapport, for der er jo også hele diskussionen om arealer og dyreenheder og alle de andre ting.
Derfor er der, som jeg også sagde som ordfører på talerstolen, jo gode ting i det her forslag, men vi synes bare, at man skulle have kigget på det som en landbrugspakke og have spurgt: Hvad er det, vi skal rulle ud over erhvervet, både i forhold til de gode ting og også de her ting, som vi vil politisk, i forhold til dyrevelfærd, miljøområdet, de andre steder?
Så sent som i går stod ministeren i et åbent samråd og sagde til os, at månegrisen var vejen frem, altså et lukket system, hvor der ingen ammoniakfordampning er; dagen efter kommer der et forslag, som drejer sig om øget ammoniakfordampning fra svinestaldene.
Er der noget at sige til, at man som ordfører godt kan være lidt frustreret, halvsur, eller hvad man skal kalde det?
Erhvervet fylder så meget i den danske eksport, at vi bare synes, at man faktisk burde have taget en større dialog om det.
Selvfølgelig skulle dyrevelfærden – og sikkert også løsdriften –
have været en del af den diskussion, men det burde have været pakket med ind i den store ting, som vi regnede med skulle komme efter Natur- og Landbrugskommissionens rapport.