runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2009-01-23:
Alle de mennesker er blevet hørt på den måde, at det her jo er blevet sendt ud offentligt; der er jo ikke noget hemmeligt i det her, det er jo ikke sådan, at vi har slukket for kameraerne og sagt, at den her debat er hemmelig, og at der ikke er nogen, der må følge med i, hvad vi laver.
Det er offentligt, og enhver er velkommen til at tilkendegive sin mening, og det er der jo mange der har gjort via medierne, hvor de har skrevet læserbreve om, hvordan de synes det her skal være.
Tonsvis af mails har jeg modtaget fra borgere, som i sin tid, da debatten rullede, sagde: Det her må I da gøre noget ved, I må da stoppe det her; vi må da sikre, at domstolene i fremtiden er neutrale og upartiske.
Så alle de høringsparter er blevet hørt på den måde, og vi har modtaget svarene.
Derudover har regeringen så spurgt forskellige politiske partier i Folketinget, og der er foreløbig fire partier, som støtter op om regeringen på det her lovforslag, og vi er også en slags borgere i det her samfund, kan man vist godt sige.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-01-23:
Jeg undrer mig en lille smule over, at hr. Morten Østergaard motiverede sin modstand mod forslaget her med, at der ikke var et problem, som kunne dokumenteres.
Det samme kan vel sådan set siges om ligestilling i tronfølgeloven, som Det Radikale Venstre for et par timer siden talte så positivt om - og som vi også er positive over for.
Altså, der er da heller ikke et problem i pipelinen så at sige inden for de næste 30-40 år, så derfor undrede jeg mig over den motivation.
Det Radikale Venstre går jo med liv og sjæl op i, at man skal overholde menneskerettighedskonventionen, og det er jo fuldstændig klart, både når man ser på Strassburgafgørelserne og danske afgørelser, som siden 1992 jo har afspejlet menneskerettighedskonventionen, at man arbejder med noget, der hedder et objektivt upartiskhedskriterium.
Retfærdighed skal altså ikke bare være et element af en dom, men man skal også sådan objektivt kunne have en fornemmelse af, at retfærdigheden er sket fyldest.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge hr. Morten Østergaard om, er, om han ikke godt kan se, at han er helt på kant med sine skriftruller fra Strassburg i den motivering, han har.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Jeg kan ikke lade være med at trække på smilebåndet af, at hr. Morten Messerschmidt er nødt til ligesom at kaste skam over menneskerettighederne, samtidig med at han bruger dem som et argument.
Det gør selvfølgelig argumentationen lidt vanskelig.
Man må sige, at det jo fremgår meget lødigt af høringssvarene, at der er betydelig usikkerhed om, hvordan praksis er ved Menneskerettighedsdomstolen, fordi der er meget stor forskel på, hvordan landene har indrettet sig.
Der er nogle lande, der er langt mere sekulære end det danske samfund, og der vil vilkårene være anderledes.
Og der er ikke nogen, heller ikke hr. Morten Messerschmidt - hans juridiske studium til trods - der kan afgøre, præcist hvordan en sag ved domstolen vil falde ud.
Jeg synes, at alle lande burde bestræbe sig på at undgå at bringe sig i en situation, der kunne give anledning til, at det bliver indbragt for Menneskerettighedsdomstolen.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-01-23:
I modsætning til i de muslimske lande er afgørelser for den danske folkekirke faktisk ikke umiddelbart eksigible ved fogedretten, så derfor er det måske en dårlig parallel at drage, hvis man ønsker at fremme den sekulære stat.
Det er da hr. Morten Østergaards linje, hvor han hele tiden vil udfordre og sige, at det måske ikke er noget problem, at man sidder med et shariatørklæde eller et partisantørklæde osv., som kompromitterer Danmarks forhold til menneskerettighedskonventionen.
Jeg må sige, at der altså må være nogle seriøse kortslutninger i argumentationen hos hr. Morten Østergaard, når han på den ene side kan insistere på, at vi skal følge alt, hvad der kommer fra Strassburg og Menneskerettighedsdomstolen til punkt og prikke, men på den anden side også skal tækkes de muslimer herhjemme, som altså ønsker at føre islam ind i retssalen.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-01-23:
Det kunne jo være, at verden var mere nuanceret end som så, og at man f.eks. kunne have et menneskerettighedsudgangspunkt og tage menneskerettighedskonventionens artikel 6 om, at domstolene både skal være og fremstå neutrale, alvorligt.
Jeg synes, at det er meget besynderligt, at Det Radikale Venstre af alle partier ser så let på menneskerettighedskonventionens artikel 6, og at det i det hele taget ikke virker, som om de tager det alvorligt, at det handler om borgerens oplevelser og ikke om dommerens.
Jeg troede, at det måtte være sådan, at når man skulle vælge imellem borgerens rettigheder og nogle højt betalte embedsmænds rettigheder, valgte man borgerens.
Det ville være på sin plads.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Jamen det er præcis borgerens interesse, som vi her varetager.
Den konkrete borger er jo i den konkrete retssag beskyttet af retsplejeloven og kan altid rejse spørgsmålet.
Det, som vi er optaget af, er, at Folketinget ikke som led i en fuldstændig hysterisk politisk debat traver ind på et område, der fungerer ganske upåklagelig under selvregulering, og dermed bryder med en grundlæggende retstradition i Danmark.
Jeg synes ærlig talt - det siger jeg så nu, så hr. Simon Emil Ammitzbøll eventuelt kan få anledning til at overveje det - at det da er mærkeligt at slå sig op på, at man er imod unødige forbud og så som et af de første slagnumre tage et område, hvor der vitterlig ikke er dokumenteret nogen problemer, og sige, at her skal vi for alt i verden hurtigst muligt have et forbud.
Det synes jeg er besynderligt.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-01-23:
En lovgivning, der sikrer friheden og borgernes grundlæggende menneskerettigheder, er altid på sin plads - i hvert fald for os i Borgerligt Centrum, men måske ikke for Det Radikale Venstre.
Jeg vil sige det på den måde, at jeg synes også, at der er mangler i argumentationen.
Vi hører, at der skal være total tillid til domstolene, for det kan de klare selv - de kan måske også klare meget mere selv, hvem ved, vi kunne lave rent laissez faire - men hvad har man tænkt sig, hvis domstolene selv beslutter at lave et sådant forbud?
Hvis de gør det, hvad så med hele den anden halvdel af hr. Morten Østergaards argumentation?
Forsvinder den så som dug for solen, eller må domstolene godt komme frem til det, som er ganske forfærdeligt, hvis det er Folketinget, der kommer frem til det?
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Det er jo altid spændende med kontrafaktiske diskussioner.
Det er vel det, der bl.a. har ført frem til det helt fornuftige synspunkt, synes jeg, som de er landet på i Domstolsstyrelsen, som jeg i øvrigt tror er animeret af de udtalelser, som jeg refererede statsministeren for.
Der er ikke nogen huller i argumentationen, for når Folketinget vedtager det, eller hvis Domstolsstyrelsen skulle fastsætte nogle andre regler, vil det selvfølgelig være sådan, at en person, der føler sig diskrimineret, vil kunne lægge sag an, og så må man så følge af udfaldet af den.
Og jeg har forstået, at der er advokater, der er klar til at føre sådanne sager, og så må vi jo se udfaldet af dem.
Det, der er afgørende for mig, er, at Folketinget her marcherer ind på et område, hvor der tilsyneladende ikke er nogen problemer, alene for at tilfredsstille nogle politikeres ønske om at sende signalværdier.
Dermed trædes fundamentale retsprincipper om domstolenes uafhængighed under fode.
Det skal man ikke tage mit ord for.
Man kan bare gå ind og læse høringssvarene for at se, at Danske Advokater, Advokatsamfundet, Dommerforeningen, Dommerfuldmægtigforeningen, Juristforbundet alle er enige i det synspunkt.
Der blev sagt meget vrøvl i hr. Morten Messerschmidts indlæg, men jeg vil bare koncentrere mig om det faktuelle.
Der er en beskyttelse i retsplejeloven, som sikrer, at hvis en person opfatter, at dommeren ikke er habil, kan vedkommende straks bede om at få det prøvet, og så vil det blive en del af retssagen, og en anden dommer vil tage stilling til det.
Hertil må man bare sige, at der har man den konkrete beskyttelse.
Så er der spørgsmålet om - og det var det, jeg mente med dokumentationen - hvorvidt der er et generelt behov.
Og jeg oplever ikke, at der er mistillid til domstolene i befolkningen.
Jeg kan forstå, at heller ikke de partier, der har meget travlt med nu at skulle ind og regulere, har mistillid til domstolene.
Jeg kan fortælle hr. Morten Messerschmidt, at der også i dag virker folk ved de danske domstole i nogle af de funktioner, der nu skal reguleres, som har tørklæde på, uden at det har givet anledning til klager.
Derfor må jeg bare sige til hr. Morten Messerschmidt, at der ikke er nogen grund til at regulere dette område.
Den selvregulering, der er under domstolenes uafhængighed, fungerer til punkt og prikke, og derfor er det her bare et led i Dansk Folkepartis fortsatte hetz mod muslimer i Danmark, og det er ikke overraskende.
Det er bare overraskende, at et flertal i Folketinget halser efter.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Jamen det er fint, for så kan vi jo tage det i betragtning, når vi tager lommeregnerne frem og finder ud af, om regeringen har sine 90 mandater ikke for det med tørklæderne, for det vil Socialdemokraternes flertal utrolig gerne stemme for, men når vi kommer til det med kapperne, som må siges at være temmelig fjollet.
Nu skal vi selvfølgelig ikke afskrive os alle muligheder for, at vi alligevel kan få vores ændringsforslag igennem, og det kan også være, at Socialdemokraterne under udvalgsbehandlingen sammen med de øvrige partier kan få regeringens øjne op for, at det er noget fjolleri.
Men jeg vil nu alligevel spørge den konservative ordfører, om hr. Tom Behnke ikke synes, at det virker som en overdramatisering af en retshandling, at når en byretsdommer skal træffe en beslutning, når nogle naboer har været uenige om et eller andet, f.eks. om hvor hegnspælene skal stå, skal dommeren partout iføre sig en kappe, selv om det er sådan en småsag.
Vil det ikke nærmest nogle gange virke lidt fremmedgørende i forhold til, hvordan den almindelige borger vil opfatte retten, og kan De Konservative på nogen måde rykkes til at ville stemme for at fjerne kappetvangen?
Pernille Frahm (SF), 2009-01-23:
Der er ikke én høringspart, der støtter forslaget.
Det kunne så måske være, fordi der findes en eller anden skjult gruppe af folk, som synes, det her er fantastisk vigtigt.
Så undrer det mig sådan, at man ikke har gjort sig den ulejlighed at spørge nogen af dem.
Man har simpelt hen ikke spurgt nogen, der synes, at det her lovforslag er en god idé, og det er åbenbart ikke, fordi det ikke er de relevante, man har spurgt.
Gør det ikke lidt indtryk?
Tom Behnke (KF), 2009-01-23:
Jeg mener bestemt ikke, jeg nogen steder har givet eksempler, som skulle underbygge noget som helst; jeg har meget stringent holdt mig til det helt principielle i det her lovforslag.
Det mener jeg ikke jeg har, så det er jeg nødt til at afvise til en start her.
Det næste, vi skal huske på, er, at det jo ikke er sådan, at man kan gå ud og spørge dem, der har været stillet for en dommer inden for det sidste år: Hvordan synes I i øvrigt, det går?
Hvordan synes I, fremtiden skal se ud?
Vi er alle borgere i dette samfund, vi er alle i samme båd.
Vi kan alle komme for en dommer en dag enten i en straffesag eller i en civil sag, hvor vi har en tvist, der skal afgøres.
Det vil sige, at vi alle er borgere.
Det er også derfor, det klart og tydeligt fremgår af lovforslaget, at domstolene skal fremstå neutrale og upartiske, og det er sådan set ikke op til den enkelte, der sidder foran dommeren, at skulle vurdere det; det gælder i al almindelighed.
For det er jo ikke sådan, at en person, der sidder foran dommeren, skal kunne give sit samtykke til, at man fraviger de her regler; det kan man ikke.
Reglerne gælder, uanset hvem der sidder foran dommeren.
Jeg synes, det er meget overdramatiseret, for hvad vil de pågældende borgere så synes, hvis de anker sagen til landsretten?
Her har dommerne jo kappe på.
Hvordan kan det være, at i hvert fald en del af dommerne i byretten har så meget imod eller i hvert fald i nogle høringssvar giver udtryk for, at det er helt forfærdeligt, man skal til at gå med kappe, vel vidende at de fleste byretsdommere frygtelig gerne vil være landsretsdommere?
Så kan de jo sådan set lige så godt vænne sig til at gå med kappe først som sidst, for i landsretten skal de have kappe på.
Hvordan kan det være, at dommerne har den opfattelse, at fordi en kongelig resolution siger, at man skal have kappe på i landsretten og Højesteret, er det helt i orden, for det er fint nok til dem, men hvis det er Folketinget, der siger det, må man tage stærk afstand fra det?
Jeg synes, det er lige groft nok over for folkestyret, at man gerne vil acceptere en kongelig forordning, men Folketingets beslutninger synes man er noget frygteligt noget, og dem vil man da sandelig ikke ligge under for.
Jeg synes, det siger en hel del om dommerne, og jeg synes i virkeligheden, det er lidt problematisk, at man gør så meget ud af det med kapperne, ikke mindst fordi de fleste byretsdommere gerne vil være landsretsdommere, og så får de kappe på alligevel.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Jeg har altid opfattet Det Konservative Folkeparti som et parti, der virkelig sætter retssikkerheden højt, og retssikkerhed var vel netop også et af argumenterne for, at man i 1998 besluttede at oprette Domstolsstyrelsen for at adskille den dømmende og den lovgivende magt.
Jeg skal bare spørge, om Det Konservative Folkeparti har fortrudt, at man stemte ja til det.
Tom Behnke (KF), 2009-01-23:
Hvor er jeg glad for at få det spørgsmål.
Lovforslaget i 1998 var ikke et lovforslag, der handlede om at adskille domstolene fra den lovgivende magt; det var det ikke.
Det handlede om en adskillelse mellem domstolene og den udøvende magt, altså uafhængigheden af Justitsministeriet, og Justitsministeriet er ikke denne forsamling.
Vi sidder som folkevalgte i Folketinget, vi er den lovgivende magt.
Vi er ikke den udøvende magt, vi er ikke Justitsministeriet.
Der er en markant forskel, og det har fru Karina Lorentzen åbenbart ikke opdaget eller erkendt.
Men der er altså meget stor forskel på de to begreber.
Domstolsstyrelsen er stadig uafhængig af Justitsministeriet, og domstolene er stadig uafhængige af Folketinget i deres afgørelser.
Men det er Folketinget, der fastsætter forholdene for domstolene, og det gør vi ved lovgivning.
Vi kan ikke andet, og man kan ikke andet, for det fremgår klart og tydeligt af grundloven.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Ja, det kan der jo så være delte meninger om, men jeg vil gå videre med et andet spørgsmål.
Jeg vil gerne høre, hvordan den konservative ordfører har det med, at der indgår en kongekrone med et kors på i domstolenes logo, og om den konservative ordfører har en mening om, hvorvidt domstolene nu skal have ny logo.
Tom Behnke (KF), 2009-01-23:
Jeg mener ikke, at domstolene skal have noget nyt logo.
Jeg synes, det er et smukt logo, også selv om det er på rød baggrund, og selv om kongekronen henfører til monarkiet, som nogle politiske partier jo er stærke modstandere af, så der også kunne ligge et politisk islæt i en kongekrone.
Men jeg intet imod det logo, domstolene har.
Det er historisk, det er tradition, det er kulturhistorisk, og det er vi sådan set store tilhængere af i Det Konservative Folkeparti.
Lise von Seelen (S), 2009-01-23:
Mener ordføreren virkelig, at det vil have indflydelse på vedkommendes arbejde?
Tom Behnke (KF), 2009-01-23:
Jamen sådan er virkelighedens verden anno 2009.
Det kan vi begræde i fællesskab, men det er der ikke noget at gøre ved.
Sådan ser verden ud.
Hvis vi vil ind og sikre den neutrale upartiskhed, kommer det til at gælde alle.
Man kan altså ikke lave et forbehold og sige, at det gælder alle bortset fra kristne symboler.
Sådan ser verden ikke ud længere.
Det, der har kaldet os, er jo Domstolsstyrelsens interne personaleadministrative vejledning, hvori Domstolsstyrelsen har skabt tvivl.
Den tvivl fjerner vi med dette lovforslag, det er hele formålet.
Det er egentlig ikke at ændre på det, der har været, og det, der formentlig ville blive i fremtiden.
Det er kun for at præcisere, at det er sådan, Folketinget opfatter tingene, at det er sådan, vi ønsker, at det skal være.
Domstolene skal ikke bare være neutrale, de skal også fremstå neutrale.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-23:
Der har været nogle eksempler fremme - jeg tror oven i købet også, ordføreren har brugt dem - om tilfælde, hvor en homoseksuel sad over for en muslimsk dommer eller en jøde sad over for en muslimsk dommer; der har i hvert fald været nogle eksempler med, at hvis nu man var i en domstolssituation og sad over for en dommer, der udstrålede et eller andet, så kunne det være, at det kunne knibe med at opfatte vedkommende som upartisk.
Når jeg ridser det op, er det, fordi jeg kigger på høringssvarene til det her forslag, og så kan jeg ikke se nogen som helst repræsentanter for dem, der så skulle opleve domstolene som henholdsvis partiske eller upartiske.
Jeg kan ikke se nogen af dem, der er blevet dømt eller står over for at skulle dømmes eller bliver truet med at blive dømt iblandt høringsparterne, så det kan godt være, at man er optaget af, hvordan de oplever det, men man er i hvert fald ikke optaget af at spørge dem.
Synes ordføreren ikke, det er et problem?
Lise von Seelen (S), 2009-01-23:
Tak for det.
Jeg vil spørge ordføreren, om han kan være enig med mig i, at det afgørende er at bedømme folk på, om de er dygtige til deres arbejde, når det er et ansættelsesforhold, vi taler om.
Jeg kan heller ikke forestille mig, at man kan komme igennem uddannelsen og hele proceduren frem til målstregen eller bare komme på tale som emne til et dommerembede, hvis man ikke har både vist og demonstreret, at man fatter, hvad neutralitet er for noget.
Så er det her ikke en skuelov?
Er det her ikke et spørgsmål om at lave nogle andre markeringer?
For vores procedurer for det her er så solide, at sikringen ligger i selve den måde, man forbereder sig på at blive kandidat til et dommerembede på.
Jesper Langballe (DF), 2009-01-23:
Jeg kan såmænd sidde og få helt ondt af fru Karina Lorentzen, der skal tænke lidt hurtigere over alle de svære spørgsmål, end der måske er mulighed for.
Jeg undrer mig over SF.
Der var engang, hvor SF var på den anklagedes side.
Nu er SF på dommernes side.
Og så er der noget, som er fuldkommen forvirrende.
Domstolsstyrelsen blev dannet, sådan at man rev sig løs fra Justitsministeriet, for Justitsministeriet er den udøvende magt, mens domstolene jo altså som bekendt er den dømmende magt.
Mener fru Karina Lorentzen, at det betyder, at domstolene nu også har revet sig løs fra Folketinget?
Det er dog mærkeligt.
Altså, hvor meget af retsplejen skal overlades til dommerne selv?
At domstolene ikke mere administrativt styres af Justitsministeriet, betyder minsandten da ikke, at de ikke er underlagt de love, Folketinget vedtager.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Domstolene skal nemlig optræde upartiske, uafhængige og neutrale og netop ikke underlægges den type manipulation, som Dansk Folkepartis annoncekampagne var udtryk for.
Men jeg vil gerne spørge fru Marlene Harpsøe angående grænserne.
Det fremgår jo af lovforslaget, at det afgørende er, om en ting opfattes som egnet til at blive opfattet af andre som en tilkendegivelse af et religiøst eller politisk tilhørsforhold, og det er jo ikke en udtømmende liste.
Jeg går ud fra, at man fra Dansk Folkepartis side forestiller sig, at der bliver lavet meningsmålinger om, hvilke symboler som er egnet til at blive opfattet af andre som udtryk for et politisk tilhørsforhold.
Er det sådan, man har tænkt sig at gribe det an, er det ultimativ populisme, som Dansk Folkeparti måske gerne præcis ønsker at fremme her i Folketinget?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Jeg kan ikke lade være med at le lidt af det, hr. Morten Østergaard fra Det Radikale Venstre sagde her til sidst.
Men hvis jeg skal svare på det første, hr. Morten Østergaard fremførte om annoncekampagnen, synes jeg stadig, det var en fantastisk kampagne, fordi den netop viste, hvilket ærinde Domstolsstyrelsen var ude i.
Det var en glidebane uden lige, og vi syntes, det var uigennemtænkt, at man fra Domstolsstyrelsens side ville tillade, at et religiøst symbol kunne bæres af dommere.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne sikre, at de retsprincipper, der er i det danske samfund, selvfølgelig bliver bibeholdt, især i forhold til en retfærdig rettergang.
Det har i hvert fald også tidligere været mit indtryk, at netop Det Radikale Venstre er gået meget højt op i at bevare de danske retsprincipper og tanken om en retfærdig rettergang, og jeg må sige, at her og nu er Det Radikale Venstre måske også ud på en glidebane på dette punkt.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-23:
Mit spørgsmål skyldes, at jeg flere gange i debatten har hørt ordføreren spørge, hvorfor det kun er dommere, der skal være omfattet af lovforslaget, hvorfor lægdommere ikke også skal være det, og hvorfor politiske symboler ikke skal fjernes fra lægdommerne.
Jeg er simpelt hen nødt til at få klarhed over, om det er sådan, at Dansk Folkeparti vil afskaffe de politisk udpegede lægdommere.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Jeg vil meget gerne give fru Pernille Frahm fra Socialistisk Folkeparti et meget klart svar: Dansk Folkeparti går ikke ind for at afskaffe lægdommersystemet i Danmark.
Vi mener, at har man en afgørelseskompetence, når man sidder i en retssal, altså er dommer, domsmand eller nævning, skal man være omfattet af forbuddet mod at bære politiske eller religiøse symboler eller manifestationer.
Det siger jo sig selv.
Så vil jeg sige igen, at den indstilling, der kom fra Domstolsstyrelsen, synes jeg var uigennemtænkt.
Jeg synes, det var en helt fantastisk annoncekampagne fra Dansk Folkepartis side; en kampagne, som netop fastslog, hvilke problemstillinger vi her er ude i, for hvad bliver det næste, man ønsker at indføre fra Domstolsstyrelsens side?
Nogle siger, at det er Dansk Folkeparti og regeringen, der har skabt dette problem, men det er jo bare ikke sandt.
Det skal være sådan, at hvis man er tiltalt i en sag, skal man ikke tvivle på, at dommeren er neutral og upartisk.
Det duer simpelt hen ikke, man må ikke kunne tvivle på netop det.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-23:
Jeg er altid helt vild med, når Dansk Folkeparti understreger, at vi er et socialistisk folkeparti, for det har de jo sådan set ret i.
Når det nu er politiske partier, der udpeger lægdommerne, og Dansk Folkeparti støtter det, hvorfor er det så så vigtigt, at det er en hemmelighed?
Hvorfor må folk ikke få den klare varedeklaration på lægdommere?
Hvorfor er det så farligt, at folk ikke må få den?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål skyldes, at jeg kunne høre af talen, at der tænkes på religiøse og politiske symboler eller lignende.
Jeg tænkte lidt over, hvad det »eller lignende« mon er for noget.
Må man have partisantørklæde på, for det er jo højeste mode nu?
Og kunne jeg være lægdommer, sådan som jeg er klædt på i dag?
Jeg vil bede fru Marlene Harpsøe om at kigge godt på mig og svare, om jeg kunne det.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-01-23:
Jeg kan konstatere, at jeg ikke fik svar på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål er: Hvad mener SF?
Jeg har forstået, at SF ikke vil lovgive - fair nok men har SF en holdning til, om dommeres religiøse symboler påvirker den enkeltes opfattelse af, om der er tale om en neutral retshandling?
Har SF en holdning til det?
Og hvis svaret er ja, hvorfor kan Folketinget så ikke lovgive?
For det her handler jo ikke om adskillelse mellem magterne.