runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-13:
Jeg synes egentlig, jeg har svaret på det spørgsmål.
Altså, den prioritering er en del af en aftale i forbindelse med finansloven, og længere er den ikke.
Jeg vil bare slå fast en gang for alle: Det Konservative Folkeparti er en del af regeringen, og det er der, vi har vores indflydelse, og vi er meget glade og tilfredse med at være en del af regeringen.
Vi har det bedst, når vi er i regering.
At gøre det her til et spørgsmål om, hvorvidt vi har indflydelse i forhold til Dansk Folkeparti, er et spørgsmål, om regeringen har indflydelse i forhold til Dansk Folkeparti, og selvfølgelig har regeringen indflydelse.
Jeg har svaret på spørgsmålet fra hr. Simon Emil Ammitzbøll, og jeg har også klart tilkendegivet, at vi står fast ved det signal, der blev sendt i forbindelse med navneloven i 2005.
Jeg synes sådan set ikke, at jeg vil forholde mig til selve processen.
Altså, vi er en del af regeringen, og den indflydelse, vi har, har vi i forbindelse med regeringssamarbejdet.
Så hvis jeg skal forstå fru Anne Baastrups tese, så mener fru Anne Baastrup åbenbart, at Dansk Folkeparti har større indflydelse, end regeringen har, og det ved fru Anne Baastrup jo godt det ikke har.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-13:
Men anerkender Det Radikale Venstre ikke, at der trods alt ligger et løfte i det, at man indgår i et ægteskab?
Det løfte ligger der jo ikke på samme måde, når man er samboende eller man er et kærestepar.
Hele den proces, der er omkring ægteskabet, illustrerer jo også, at den forpligtelse i højere grad indgår, og hvis folk ønsker den forpligtelse, så kan de jo vælge at få den.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor Det Radikale Venstre ikke vil anerkende, at der selvfølgelig er en forskel på de to ting.
Anerkender man, at man må have synspunktet, så synes jeg, det er rigtig godt.
Jeg anerkender også, at man må have et andet synspunkt, men kan man ikke se, at der selvfølgelig er en forskel, og at det ikke handler om, at noget er finere eller mindre fint end noget andet, men at der altså er en forskel, og at den forskel er det et eller andet sted da rimeligt også gør sig gældende i den lovgivning, som vi så vedtager herinde.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-13:
Det her handler først og fremmest for mig om, hvorvidt vi herinde på Tinge skal gøre os kloge på, hvorfor folk gifter sig, eller hvorfor de vælger at bo sammen.
Så klog tror jeg ikke jeg er.
Jeg tror, at folk vælger at gifte sig og bo sammen af alle mulige grunde.
Nu tog hr. Martin Henriksen jo så dristigt sit eget eksempel op og sagde, at hans egne forældre er gift, og at han selv lever papirløst i et forhold.
Skulle jeg så være den, der gik ind og konkluderede, at nå, hr. Martin Henriksen har sandelig ikke forpligtet sig særlig meget?
Hvad er det for et forhold, han har der?
Det er sandelig utrygt at være kæreste med hr. Martin Henriksen.
Nej, det vil jeg lige præcis ikke konkludere, for jeg kan ikke konkludere noget som helst.
Det er kun hr. Martin Henriksen, der kan konkludere noget om sit forhold, og på den måde synes jeg bare ikke, vi herinde skal gøre os klogere og gøre os kloge på befolkningens vegne.
Anne Baastrup (SF), 2007-04-13:
Det her lovforslag er et meget godt eksempel på magtforholdet mellem Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Hvis Dansk Folkeparti ønsker at lave om på en lovgivning, så kan det lade sig gøre, hvis det er en konservativ minister, fordi Venstre er fuldstændig trekvart ligeglad med, om De Konservative bliver sure.
De er fuldstændig trekvart ligeglade med, hvis en minister må ryge, for det centrale for Venstre er, at Venstre kan bevare magten, statsministerposten.
Jeg fatter ikke, at De Konservative kan tåle det her længere.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
At tænke sig, at man en sen nattetime går ind i noget, som i hvert tilfælde på den konservative ordfører, hr. Per Ørum Jørgensen, og på den daværende familieminister virkede, som om de rent faktisk syntes var en god idé.
Vi synes, det var en god idé med den navnelov, og vi gik ind og støttede, og vi havde en samtale om det.
Hvad sker der så?
Dansk Folkeparti havde en lang række ideologiske begrundelser for at være imod lovforslaget – og jeg forstod dem ikke.
En sen nattetime, vupti, så retter de nogle af de ting, som de ikke bryder sig om.
Det her er jo ikke et spørgsmål om gebyret, det er et spørgsmål om ordentlig behandling af hinanden i den her sal.
Vi har en formand for Folketinget, der inviterer os til konferencer, fordi vi skal lære at samarbejde: Det samarbejdende folkestyre.
Og hvad sker der?
Hvis Dansk Folkeparti af ideologiske grunde er imod, så retter Venstre ind, og sådan er det.
At tænke sig, jeg synes, det her er en skamplet, og jeg ærgrer mig i virkeligheden over, at vi bruger tid på vores konferencer om, hvordan Folketinget skal samarbejde med regeringen, når den her ting kan ske.
Det er en skamplet.
Vi har også oveni fået at vide, at det her skal vedtages inden den 1. maj.
Vi aner ikke reelt, om vi har mulighed for overhovedet at stille nogle spørgsmål, som kan nå at blive besvaret.
Først kommer forslaget sent.
Dette er ikke en måde at behandle Folketinget på.
Vi blev spurgt, om vi ville være med til en hurtig gennemgang i Retsudvalget.
Vi var adskillige partier, der sagde nej, men formanden for Retsudvalget har bare dekreteret, at det hele bare skal være færdigt i næste uge.
Dette er ikke en måde at behandle Folketinget på.
Så det lange af det korte er, at der bliver stillet spørgsmål.
De får lidt at lave ovre i Familieministeriet her i løbet af weekenden, for det skal i hvert tilfælde være afklaret: Hvor mange mandetimer koster det folkekirken?
Hvor mange koster det kommunerne?
Hvordan kan det være, at skattelettelserne skal finansieres af afgifter?
Er det overordnet regeringens politik, at vi fremover skal løbe ind i nye typer afgifter, fordi der skal være skattelettelser?
Er det den måde, skattelettelserne skal finansieres på?
Jeg synes, der er mange spørgsmål, som skal stilles, og de vil blive stillet.
Karen J. Klint (S), 2007-04-13:
Der er det, der står i selve lovteksten, og så er der det, der står i den skriftlige fremsættelse.
I den skriftlige fremsættelse står der, og jeg citerer: Gebyret skal sikre omkostningsdækning, idet der betales for selve sagsbehandlingen af en ansøgning.
Når det nu skal dække selve omkostningerne, hvorfor går pengene så ikke direkte ned i den konkrete kommunekasse, hvis man skal have navneændring på et kommunekontor, eller ned i den konkrete kirkekasse, hvis det er på et sognekontor, eller ned i den konkrete kasse på statsforvaltningen, altså som indtægtsdækket virksomhed, når man nu i indstikbladet skriver, at det skal sikre den konkrete omkostningsdækning?
Martin Henriksen (DF), 2007-04-13:
Nu stillede fru Charlotte Fischer jo en række spørgsmål til mig, så vil jeg selvfølgelig gengælde tjenesten og venligheden.
Så jeg vil spørge, om ikke fru Charlotte Fischer et eller andet sted anerkender, at der er forskel på det at være samboende, det at være kæreste med nogen, og så det at indgå i et ægteskab.
Det er trods alt noget, som forpligter noget mere, der ligger jo også de løfter i det, som der nu engang gør.
Kan fru Charlotte Fischer derfor ikke se eller i det mindste anerkende, at ægteskabet er en mere forpligtende størrelse end så mange andre forhold her i livet.
Er Det Radikale Venstre ikke enig i det?
Anne Baastrup (SF), 2007-04-13:
Jeg vil godt sådan direkte spørge hr. Per Ørum Jørgensen: Oplever hr. Per Ørum, at De Konservative endnu en gang er blevet kørt over af Venstre og Dansk Folkeparti, og at det nu er blevet åbenlyst, at Venstre og Dansk Folkeparti er flintrende ligeglade med, at hr. Per Ørum og hr. Lars Barfoed i den grad virkelig havde problemer med hele det her lovforslag med eget bagland?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-13:
Det er ganske enkelt et af de tyndeste svar, vi har fået i Folketinget i nyere tid.
Det er jo sandheden, og derfor prøver hr. Per Ørum Jørgensen at tage uld i mund og snakke fuldstændig udenom.
Dertil kommer, at hr. Per Ørum Jørgensen har nægtet at diskutere proces hele dagen, og hvorfor har hr. Per Ørum Jørgensen det?
Fordi Det Konservative Folkeparti endnu en gang er blevet tromlet og trynet af Dansk Folkeparti og Venstre og dermed står tilbage uden nogen som helst indflydelse på den sag, hvor man endda nu har haft hele to konservative ministre involveret.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-13:
Nej, jeg mener ikke, at det er et brud på den lov, man har vedtaget, da der egentlig ikke ligger en decideret politisk aftale om navneloven.
Folk har jo tilsluttet sig det forslag, der ligger med de ændringer, der blev foretaget undervejs.
Men det står stadig væk fast, at når man skal revidere loven i 2008, jamen så skal man selvfølgelig også kigge på det økonomiske spørgsmål.
Jeg medgiver, at det økonomiske spørgsmål selvfølgelig også blev drøftet i sin tid, men grunden til, at vi lavede revisionsklausulen, var jo først og fremmest den skepsis, som blev udtrykt af dele af befolkningen med hensyn til, om folk nu skiftede navn efter forgodtbefindende.
Men altså, det er klart, at alting skal på bordet, når vi reviderer loven igen i 2008.
Karen J. Klint (S), 2007-04-13:
Det er da ikke teknisk.
Hvis man snyder befolkningen, hvis man skriver et og gør noget andet, er da ikke sådan lidt teknisk fifleri, det er da regulært snyd.
Hvis man skriver direkte til befolkningen: I får nu et gebyr, som skal være omkostningsbestemt, fordi det koster nogle personregisterførere nogle udgifter at gøre det, og pengene så ikke falder de steder, hvor man har omkostningen, så er det da ikke bare en teknisk sagsbehandling, som skal køres sammen med debatten for lang tid siden, så er det da en ny opfindelse, som Dansk Folkeparti har fundet på, måske for at sikre skattestoppet lidt, så man mangler de 15 mio. kr. et andet sted.
For pengene går jo ikke direkte til dem, der har udgiften.
Det er det, mit spørgsmål går på.
Det er det, jeg gerne vil have et svar på.
Hvorfor skal de snydes for indtægten, når de har udgiften?
Anne Baastrup (SF), 2007-04-13:
Nu synes jeg, det begynder at blive en lille smule interessant.
Det er jo sådan, at Dansk Folkeparti står bag det her lovforslag.
Der er lavet omhyggelige beregninger over, hvor mange mandetimer der ligger i en enkelt navneændring.
Hvorfor er de beregninger lavet, når pengene bare skal gå i den store kasse?
Hvorfor er de beregninger lavet?
Det synes jeg hr. Martin Henriksen skulle svare på.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-13:
Jeg synes, det er meget betryggende, at man laver beregninger, at man forsøger at regne sig frem til, hvad tingene koster.
Jeg kan bare gentage, hvad jeg har sagt før: De omkostninger, der er forbundet med det her, skal selvfølgelig dækkes.
Sådan er det jo hele tiden, sådan er det jo alle steder.
Men vi påfører ikke nogen ekstraomkostninger til systemet.
Der vil formentlig komme færre udgifter i systemet, fordi der formentlig er færre, der vil skifte navn, fordi vi indfører et gebyr på 430 kr.
Det er jo realiteten.
Hvorfor interesserer man sig lige pludselig for økonomi nu?
Hvorfor gjorde man det ikke dengang?
Det er da en anelse spøjst.
Anne Baastrup (SF), 2007-04-13:
Mig bekendt var hr. Martin Henriksen overhovedet ikke deltager i de samtaler, vi havde med den daværende familieminister, så hr. Martin Henriksen aner ikke, hvad det er, vi har talt om.
Det, jeg synes er interessant, er den måde, vi fremover skal få finansieret skattelettelserne på.
For de her millioner, der nu kommer til at gå ind i den store kasse, er jo til skattelettelser.
Hvad kommer der afgifter på næste gang?
Er det den måde, som Dansk Folkeparti vil se frem til at få flere skattelettelser på?
Skal vi nu fremover kunne se ved finanslovændringsforslag, at der kommer nye afgifter, som går ind i den store kasse med henblik på skattelettelser?
Martin Henriksen (DF), 2007-04-13:
Det lød meget alvorligt.
Og det er da rigtigt nok, at jeg ikke var til samtaler med den daværende familieminister på det tidspunkt.
Det var jeg ikke, fordi vi var meget klare fra Dansk Folkepartis side og sagde, at vi sådan set slet ikke ville deltage i den navnelov.
Vi syntes, det var noget makværk, og det holder vi fast i.
Men vi deltog i debatten i Folketingssalen.
Nogle af debatterne varede 3-4 timer, og jeg kan ikke huske, at der på et eneste tidspunkt var nogen af de partier, der gik ind for navneloven, der talte om økonomien, der talte om, om der var penge nok i systemet til at håndtere de mange, mange hundredtusinder – det ved vi jo nu – navneændringer, der kom.
Der var ikke ét parti, der nævnte det.
Men det er da godt, at man nu begynder at gå op i økonomien, og hvor meget det koster for sagsbehandlingen.
Og så kan man jo glæde sig over, at vi har mindsket det tryk, som der har været på sagsbehandlingen på baggrund af den navnelov, som et flertal uden om Dansk Folkeparti vedtog sidste gang.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-13:
Det er udtryk for en aftale, der er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovforhandlingerne, som betyder, at der kommer et gebyr for de folk, som ønsker navneændringer, undtagen ansøgninger om navneændringer i forbindelse med vielse og ansøgning om navneændringer for børn under 18 år, der følger forældrene og forældrenes navneændring.
Det positive, man kan sige i dag, er, at danskerne har taget den lov, vi indførte i 2005, til sig.
Nu hørte vi Dansk Folkepartis ordfører snakke meget om den danske landadel, som kastede sig ud i en krig med ikke mindst Det Konservative Folkeparti.
Jeg er nu glad for, når man står her i dag, at vi gennemførte den her liberalisering af navneloven, for man kan jo se, at langt over 100.000 borgere, familier i Danmark, har benyttet sig af navneloven, og det er et meget klart udtryk for, at der var behov for en revision, så folk, der bor sammen, også får lov til at have det samme navn.
Så har der været en del debat om processen i det her.
Jeg føler ikke, at jeg skal forsvare den proces, der har været.
Jeg kan forstå, at spørgsmålet er bragt op i Udvalget for Forretningsordenen, og det synes jeg egentlig også er rimeligt, altså at man der kigger på processen og om der er nogle ting vedrørende den.
Det vil jeg i al min ringhed undlade at kommentere nærmere.
Men det her er en aftale, der er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti i forbindelse med finansloven, og vi Konservative står selvfølgelig ved den aftale, vi har indgået.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-13:
Jeg mener ikke, vi snyder nogen, og jeg synes da, at de omkostninger, der er forbundet med navneændringer de steder, hvor man foretager navneændringer, selvfølgelig skal dækkes.
Og hvis de ikke bliver dækket i dag, så synes jeg da, man skal kigge på det.
Men jeg har da en forventning om, og jeg tror på, at de omkostninger rent faktisk bliver dækket.
Lad mig så bare endnu engang understrege, at det jo er et argument, der er opfundet til lejligheden, for da vi i sin tid behandlede navneloven i 2005, var Socialdemokraterne jo fuldstændig ligeglade med økonomidelen.
Da handlede det bare om, at det hele skulle være ligestillet, at alt var lige godt osv.
Og det er jo det, som debatten i realiteten bør handle om.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-13:
Grundlæggende vil jeg sige, at den prioritering, der ligger bag det her, er kommet fra et politisk ønske fra Dansk Folkeparti i en aftale, man har indgået med regeringen i forbindelse med finansloven.
For mig er der med navneloven sendt et klart signal om, at der med hensyn til det at etablere et ægteskab og et ægteskabslignende forhold ikke er forskel, at folk skal have mulighed for at kunne få det samme efternavn, også selv om de lever i et ægteskabslignende forhold.
Så kan man sige: Det er jo klart med det lovforslag, der ligger her, at der er lavet en forskel, hvor man differentierer mellem folk, der etablerer et ægteskab, og folk, der etablerer et ægteskabslignende forhold.
Det er så et politisk skøn fra Dansk Folkepartis side, som vi har tilsluttet os i forbindelse med finanslovforhandlingen.
Morten Bødskov (S), 2007-04-13:
Jeg er glad for, at hr. Per Ørum Jørgensen bekræfter forløbet, hvor hr. Per Ørum Jørgensen og jeg jo var i meget tæt dialog om, hvordan det her skulle tilrettelægges – det er ikke nogen hemmelighed.
For hvis man ser på side 52 i det oprindelige lovforslag, står der jo, at såfremt antallet af navneansøgninger stiger væsentlig mere end forventet, vil spørgsmålet blive overvejet på ny.
Men er det, man laver her, så ikke et brud på den lov, man har vedtaget?
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-13:
Jeg synes jo, det er fint at høre, at den konservative ordfører fortsat holder ved, at der skal være ligestilling mellem ægteskab og ægteskabslignende forhold, dvs. folk, der bor sammen.
Men er det et vigtigt princip, eller er det sådan lidt et princip, man har fisket frem nu, hvor lejligheden er der?
Jeg spørger lidt, fordi det for os er et utrolig vigtigt princip, og hvis man har meget vigtige principper, så er det jo ikke nogle, man sådan lige handler af og laver et kompromis om i en sen stund under nogle finanslovforhandlinger.
Hvis det er et vigtigt princip, så holder man virkelig fast i det, og havde man gjort det, så havde man sagt: Det nytter ikke noget, vi laver et gebyr, der laver et nyt skel, fordi det er så vigtigt et princip – det er faktisk et bærende princip for den her lov – at vi er nødt til at lave et gebyr, der stemmer overens med det her helt grundlæggende princip, som betyder meget for os.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-13:
Nej, jeg tror, man skal passe på med, hvor meget man lægger i det her gebyr på 430 kr. Når vi snakker principper, er der for Det Konservative Folkeparti ingen tvivl om, at vi står fuldt ud bag de principper, som ligger i navneloven.
Det betyder, at vi ikke ønsker at differentiere mellem folk, der etablerer et ægteskab, og folk, der lever i et ægteskabslignende forhold.
Vi vil ikke gøre os til dommer over, hvordan folk etablerer sig; det er en privatsag, og jeg synes faktisk, at vi med navneloven har givet nogle muligheder og har sendt et signal, som vi selvfølgelig stadig væk står ved.
Det her er et udtryk for en aftale, der er indgået i forbindelse med finansloven.
Morten Bødskov (S), 2007-04-13:
Man får næsten ondt af hr. Per Ørum Jørgensen, af, at ordføreren nu skal stå her igen.
Nok om det.
Stor respekt til hr. Per Ørum Jørgensen, for, at han nu står her igen med en total ændring af lovforslaget og også forsvarer den.
Sådan er politik jo også.
I lovforslaget har vi indskrevet en revisionsklausul.
Det, jeg gerne vil spørge om, er: Kunne hr. Per Ørum Jørgensen ikke prøve at redegøre lidt for, hvad det var for drøftelser, der rent faktisk var om, hvad vi skulle drøfte, når vi skulle revidere loven igen?
Og er det ikke rigtigt, at vi jo der talte om, at hvis antallet af navneændringer eksploderede, ja, så kunne det være muligt at se på et gebyr og eventuelle tilpasninger af loven?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-04-13:
Det, hr. Morten Bødskov siger, er helt korrekt.
Og tak for de pæne ord, skal jeg også lige huske at sige.
Vi har indført en revisionsklausul i forbindelse med, at vi vedtog navneloven, for det første for at se udviklingen.
Der var jo meget skepsis, med hensyn til at nu ville folk begynde at kalde sig alt muligt osv.
Derfor var det naturligt at indføre den her revisionsklausul, først og fremmest for at se, hvad det betød for folks adfærd.
Det var skønnet på daværende tidspunkt.
Vi kan så se allerede nu, at der jo har været en meget, meget markant interesse for det her og folk har taget den her lov til sig.
Så det har vist sig, at det er en lov, som bliver benyttet utrolig meget.
Jeg tror nu ikke personligt, at det vil give den store adfærdsændring, men det er klart, at det også er en af de ting, vi skal se nærmere på, når vi skal revidere loven i 2008.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-13:
Det var og er jo en konservativ minister, der står bag den her lov, og derfor må det jo også vægte særlig tungt, når man er konservativ.
Og et af grundprincipperne var jo lige præcis det her med ligestillingen mellem folk, der bliver viet i et ægteskab, og folk, der lever papirløst som samboende.
Det var faktisk et meget, meget vigtigt signal, for vi sagde – og det sagde den daværende minister jo også – at det er helt afgørende at sende det signal til befolkningen, fordi det er sådan som befolkningen lever i dag.
Nu indfører man så et gebyr, der igen sætter et skel mellem dem, der bor sammen, og dem, der lader sig vie og indgå ægteskab.
Så vil jeg godt høre den konservative ordfører: Støtter den konservative ordfører stadig fuldt og helt en ligestilling mellem folk, der lever i ægteskab, og folk, der bor papirløst?
Hvis den konservative ordfører gør det, hvordan passer det så med det gebyr, man indfører nu?
Irene Simonsen (V), 2007-04-17:
Menneskehandel er desværre et stigende globalt problem, og problemet er i høj grad også til stede i Danmark.
Desværre kan vi tit og ofte læse i aviserne om nogle af dem, som bliver ofre for menneskehandel.
Hvor mange der bliver udsat for denne form for forbrydelse i Danmark, ved vi ikke helt præcist, men problemet eksisterer.
Én ting er dog helt sikker: I mine øjne er menneskehandel en meget alvorlig forbrydelse, som vi ikke bør se på med milde øjne.
Jeg synes, at menneskehandel er dybt beklageligt og forargeligt, og det er noget, som vi må og skal gøre noget ved.
Derfor er vi også i Venstre varme fortalere for det her lovforslag.
Der er specielt tre ting – hvis vi lige et kort øjeblik dykker ned i teksten – som jeg meget gerne vil fremhæve.
Den nuværende praksis med 30 dages udrejsefrist bliver skrevet ind i udlændingeloven, og derudover bliver der også givet mulighed for at udvide udrejsefristen i op til 100 dage, hvis udlændingene samarbejder med de danske myndigheder om hjemsendelsen.
Det betyder kort sagt, at vi på langt bedre vis kan sikre, at den udviste får en ordentligt tilrettelagt og velforberedt hjemsendelse.
På den måde sikrer vi en anstændig og menneskelig behandling af den enkelte.
Fremover skal alle børn have udpeget en kvalificeret repræsentant.
Repræsentantens opgave er kort fortalt at sikre, at alt går rigtigt til, og at barnet får den nødvendige og korrekte behandling.
Børn er ekstra sårbare, og der er det vigtigt, at vi hele tiden har fokus rettet imod at forbedre deres forhold.
Derfor medfører lovforslaget også, at eftersøgningsordningen efter et uledsaget barns forældre bliver udvidet.
Den tredje ting, som jeg gerne vil fremhæve, handler om indberetning af proformaægteskaber.
I Venstre synes vi, at også kommunerne skal have mulighed for at indberette tilfælde af proformaægteskaber, hvilket ikke er muligt med de nuværende regler.
Det er ingen hemmelighed, at det her lovforslag i vid udstrækning er inspireret af den ambitiøse handlingsplan mod menneskehandel, som regeringen for nylig lancerede.
Både handlingsplanen og dette lovforslag lægger op til en øget og forbedret indsats i kampen imod handel med mennesker.
Handlingsplanen imod menneskehandel løber fra år 2007 til år 2010, og den indeholder som sagt en lang række gode tiltag.
Imidlertid kommer man ikke langt med gode intentioner og fine ord.
Derfor skal der naturligvis også følge en pose penge med.
Venstre har været med til at øremærke 70 mio. kr. til indsatsen imod menneskehandel over de næste 3 år.
Og hvis man mener det oprigtigt, når man siger, at man vil bekæmpe menneskehandel samt forbedre hjælpen til de udsatte ofre, må man nødvendigvis også være fortaler for det her lovforslag.
Alt i alt står vi med et solidt lovforslag, som vi i Venstre er yderst tilfredse med.
FTTMO77.FM Page 5640 Friday, August 24, 2007 9:33 AM