runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-02-03:
Jeg synes, at det, vi bør gøre, er at læne os op ad dem, som rent faktisk beskæftiger sig indgående med det her område.
Og dem, der beskæftiger sig indgående med indsatsen mod rocker- og bandemiljøet, er politiet.
Politiet har så at sige godt fat i kraven på dem.
De har de senere år fået flere lovgivningsmæssige beføjelser.
De har netop nu i år igen med finansloven fået grundlag for yderligere fokus på deres indsats med den flerårsaftale, som også Dansk Folkeparti er med i.
Her handler det om politiets økonomi frem til år 2015.
Så er der spørgsmålet om grundloven.
Er der efter § 78 betingelser for overhovedet at begive sig ind i det her spørgsmål?
Der er Rigsadvokaten og Rigspolitiets samlede vurdering altså, at det er der ikke.
Jeg har det sådan som justitsminister – det kan godt være, at andre folketingsmedlemmer har det på en anden måde – at inden man bevæger sig ind i den type af mere principielle spørgsmål, er det måske meget udmærket, at man føler, at man er på relativt sikker grund.
Når vi spørger dem, der så at sige er sat til at vurdere, om vi er det, eksempelvis Rigsadvokaten, og de siger, at det er vi ikke, har jeg det i hvert fald sådan, at så er det ikke en farbar vej.
Men det, der er den farbare vej, er at videreføre det pres, vi lægger på rocker- og bandemiljøet.
Og det skal fortsætte.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
I Dansk Folkeparti har vi det mål at få revet bander, uanset om det er rockerbander eller indvandrerbander, op med rode.
Målet er meget vigtigt for os, for på den måde kan vi skabe tryghed hos borgerne, frem for at det er den organiserede kriminalitet, der bestemmer i gaderne.
Det er desværre situationen nogle steder.
Jeg hæfter mig ved, at justitsministeren siger, at banderne og bandekriminaliteten ikke forsvinder ved at lave et forbud mod enkeltorganisationer.
Ministeren kan måske have ret i, at der kan komme nye organisationer, og på den måde kan man opleve, at det kan fortsætte, selv om det givetvis vil være sværere.
Men er ministeren ikke enig i, at hvis man tager vesten fra en Hells Angels-rocker, står der jo bare en måske lidt muskuløs, stor mand tilbage?
Vil det ikke have en effekt, at man fjerner symbolerne, altså det, der holder rockere og indvandrerbander sammen?
Jeg vil meget gerne svare på fru Anne Baastrups spørgsmål.
Men jeg synes, at vi er nødt til at starte med at spørge uanset virkningen af et forbud – det kan man diskutere frem og tilbage: Skal vi tage den pligt på os, som Gorm Toftegaard Nielsen siger det er at sikre, at foreninger, der virker ved vold, bliver forbudt, hvilket grundloven i § 78 siger vi skal?
Det er jo det første, vi skal gøre, og som vi er nødt til at tage alvorligt.
Så det er det ene spørgsmål.
Det andet
er så, hvordan det vil virke.
Jeg tror, at det vil have en enorm præventiv virkning og en fantastisk rekrutteringsmæssig virkning i negativ retning for bander, der må leve med, at man nu i pressen, i ungdomsklubber, i skoler, kan sige, at der køres en sag mod den pågældende forening, den pågældende bande, med det her logo på, som de nu har.
Det, at man kan sige det, har en præventiv virkning, og det vil gøre, at rekrutteringen bliver meget sværere, end det er tilfældet i dag.
Det er i og for sig den virkning, jeg er ude efter.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-03:
Ja, i en kortere periode, idet hr. Peter Skaarup tilsyneladende går ud fra, at det naturligvis vil blive imødekommet af Højesteret, at det er en lovlig beslutning, altså en beslutning, der er i overensstemmelse med grundloven.
Men hr. Peter Skaarup er meget optaget af Gorm Toftegaard Nielsens udmelding om, at vi har en pligt.
Ja, vi har en pligt.
Det er også derfor, at vi spørger dem, som ved noget, altså de embedsmænd, der her i landet er ansat til at sørge for, at vi holder os på grundlovens smalle sti – selvfølgelig.
Det er da også derfor, at Rigsadvokaten har fået besked på løbende at holde øje med, om der er noget her.
Jeg tror, at det er tredje eller fjerde gang, de er kommet med noget.
Hver gang der har været en eller anden sådan større sag, er Rigsadvokaten blevet spurgt, om det her er ensbetydende med, at dette er en forening, der i fællesskab virker ved vold.
Og så er pågældende Rigsadvokat – både den sidste og den foregående og den foregående igen – kommet frem til, at nej, vi er ikke kommet så langt endnu.
Og det er jo der, jeg mener at vi skal opfylde vores pligt, altså i forhold til Gorm Toftegaard Nielsen.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Jeg trækker ikke noget tilbage.
Jeg konstaterer bare, at et flertal i Folketinget har sagt, at det er Rigsadvokaten, der er afgørende for, om der skal indledes en sag.
Og der er Rigsadvokaten nogle gange blevet spurgt, om Rigsadvokaten mener, der er grundlag for at indlede en sag.
Der er det så, jeg spørger, om vi fra Folketingets side, fra regeringens side bare skal sige, at så er det sådan, det er.
Hvis Rigsadvokaten sagde noget helt andet eller noget helt tredje, skulle vi så bare sige, at det så er Rigsadvokaten, der bestemmer det her?
Eller skulle vi en gang imellem måske bruge vores beslutningskraft i Folketinget, valgt af borgerne, til at lovgive, til at sikre det, der er vores pligt, som Gorm Toftegaard Nielsen siger, strafferetseksperten, der underviser fremtidige jurister i Danmark?
Det synes jeg vi skulle gøre.
Så der er vi ikke enige.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Det er altså en tand for groft af hr. Peter Skaarup.
Da jeg blev nyt folketingsmedlem, stod jeg ude i Vandrehallen og skrev under på, at jeg havde tænkt mig at overholde grundloven.
Det mener jeg, og det mener jeg alvorligt.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at man insinuerer, at Folketingets flertal ikke tager grundloven alvorligt.
Og jeg synes ikke, det er rimeligt, at man insinuerer, at Rigsadvokaten ikke tager grundloven alvorligt.
Jeg har læst og ved udmærket, at der er forskellige juraeksperter, som det hedder i pressens sprogbrug, som har udtalt, at man mener, der er grundlag for at rejse en sådan sag, men der må vi altså henholde os til den kompetence, som vi normalt trækker på, for at man kan finde juridiske eksperter, der mener to vidt forskellige ting om den samme sag, er aldeles ikke noget, der ikke er hørt før.
Der må vi altså læne os op ad de vurderinger, vi får fra Rigsadvokaten, og det er simpelt hen ikke rimeligt, at man insinuerer, at Rigsadvokaten og Folketingets flertal ikke tager grundloven alvorligt.
Det håber jeg hr. Peter Skaarup vil trække tilbage.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Altså, når jeg mener, at man ikke tager grundloven alvorligt, er det jo baseret på fakta.
Vi har en række sager, vi har tusindvis af domme mod rocker- og indvandrerbander i Danmark, men alligevel vælger man at lade de pågældende foreninger fortsætte med at eksistere.
Det er realiteten, og fornuften i det kan vi så diskutere frem og tilbage.
Vi mener ikke, det er rimeligt, at man ikke tager grundloven tilstrækkelig alvorligt her; det sker af taktiske grunde, tror vi, fordi man vurderer, at man ikke vil skade den ene part mere end den anden og sådan noget.
Det tror jeg – gået ind til benet – er det, der kan være årsagen til, at man ikke har ført den sag, som burde føres.
Når jeg så siger ud fra det tænkte eksempel, fru Anne Baastrup kom med – det var det, jeg prøvede at svare på – at det vil have en gevaldig signalmæssig effekt, så er det jo, fordi vi har set en meget voldsom rekruttering til alle banderne igennem de seneste år, og vi venter spændt på Rigspolitiets nye rapport, der sikkert kommer snart, om bandernes situation i 2011.
Og i den situation ville det have en gevaldig chokeffekt, hvis Folketinget sagde: Nu indleder vi en forbudssag.
Det tror jeg faktisk ville have en effekt over for de unge kommende medlemmer af de her bander, uanset om det er forældre, ungdomsklubber eller skoler, eller hvem det er, de pågældende kandidater til at gå ind i banderne har kontakt med.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Som jeg nævnte i min tale, har vi stor forståelse og sympati for det mål, som Dansk Folkeparti ønsker at opnå med sit beslutningsforslag, men her til sidst hører vi hr. Peter Skaarup plædere for, at det, at Højesteret har sagt, at Hells Angels eller Bandidos, eller hvem det måtte være, er en lovlig forening, skulle give forældre til at bandemedlem mulighed for at sige: Det kan godt være, Højesteret har sagt, det er lovligt, men Folketinget så helst, det var anderledes, så nu kan du godt se, kære lille Jønke – eller hvem det nu måtte være – at det er en rigtig skidt idé at melde sig ind i Hells Angels.
Det er altså for langt ude; det er jeg ked af at sige en fredag her sidst på eftermiddagen til hr. Peter Skaarup, som jeg ellers har et ganske godt forhold til.
Og så synes jeg heller ikke, det er helt rimeligt, at det bliver insinueret, at man ikke tager grundloven alvorligt, fordi man er uenig med Dansk Folkeparti i den konkrete sag.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Ligegyldigt hvilken sag der bliver rejst af hvilken som helst anklagemyndighed her i landet, uanset om det er Rigsadvokaten eller lokalt, så ved man på forhånd ikke, hvad resultatet af en sådan sag vil blive.
Sådan vil det også være i forhold til den her sag.
Fru Anne Baastrup kom frem med noget om, at byretten og landsretten erklærede, at anklagemyndigheden havde ret i, at de pågældende foreninger skulle forbydes, og at Højesteret nåede frem til noget andet – det var det, fru Anne Baastrup nævnte som eksempel, og som jo er den måde, man kunne forestille sig at en sag måske måtte trække i langdrag på – og så mente fru Anne Baastrup, at det var et dårligt signal at sende, hvis Højesteret på den anden side så omgjorde alt det, som byret og landsret havde afgjort.
Det var det indlæg, jeg forsøgte at svare på.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-03:
Jeg tror nu ikke, at de unge, der lader sig rekruttere til bandekriminaliteten, har så godt og tæt et forhold til deres forældre, at forældrene overhovedet har noget som helst at skulle have sagt.
Men lad det nu være.
Men hr. Peter Skaarup går ud fra som givet, at byretten naturligvis vil følge hr. Peter Skaarup, for
hr. Peter Skaarup er klogere end Rigsadvokaten.
Hr. Peter Skaarup går ud fra, at byretten og landsretten er fuldstændig enige med hr. Peter Skaarup, og at det kun er Højesteret, der går ind og siger: Nej, den gik ikke.
Er det sådan?
Hvad nu, hvis byretten siger: Den er altså ikke god nok endnu?
Hvad så, hvis Rigsadvokaten taber sagen i byretten, det tager ikke så lang tid?
Tror hr. Peter Skaarup, at man så virkelig vil stå i en situation, hvor det alligevel ikke bliver så attraktivt at blive medlem af de her organisationer?
Jeg tror ikke, hr. Peter Skaarup har gennemtænkt det helt.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Jamen selvfølgelig har jeg gennemtænkt hele forløbet og skal gerne svare på spørgsmålet, men jeg vil først lige sige, at inden vi gennemtænker hele forløbet med, hvordan rekrutteringen vil være i den situation, så skal vi jo følge grundloven, og det, beslutningsforslaget går ud på, er nemlig at forbyde foreninger, der virker ved vold.
Derefter kan vi gå over til analysen, og den er for mig at se klar, for Rigspolitiets banderapporter har igennem de seneste år vist, at der er sket en eksplosiv stigning i antallet af bandemedlemmer og tilhængere.
Og hvis vi skal have gjort noget ved det, skal der så at sige en chokeffekt til, og en chokeffekt vil være et forbud, dvs. en sag, der føres ved domstolene med påstand om forbud.
Og skulle en sådan sag, når den er færdig om nogle år – den vil formentlig blive appelleret af nogle af de her organisationer og prøvet ved flere instanser i retssystemet – ende med, at man på det tidspunkt måtte nå frem til, at foreningen alligevel ikke kan forbydes, så er jeg sikker på, at det vil have haft den kæmpe præventive effekt, at forældre kan sige til deres unge mennesker, at de skal lade være med at gå ind i det skidt, for det er noget, som nogen, nemlig Folketinget, gerne vil forbyde.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-03:
Jeg fik ikke svar.
Jeg fortalte hr. Peter Skaarup, at der var mulighed for, at det bredte sig til mere end det, det handler om, og jeg spurgte: Hvad vil konsekvensen blive, hvis vi trodser Rigsadvokaten, som jo er den person, det embede, der skal føre sagen ved Højesteret?
Hvad vil konsekvensen blive, hvis Højesteret går ind og fortolker grundlovens bestemmelse om foreningsfrihed og konstaterer, at denne bestemmelse ikke er opfyldt ved den lov, som hr. Peter Skaarup mener vi har pligt til at lave?
Hvad vil konsekvensen så blive?
Hvad vil den fremtidige mulighed så være for at sætte HA, Bandidos, eller hvem det måtte være, i bad standing i den offentlige opinion og forhindre, at unge ikke bliver interesseret i det?
Jeg troede rent faktisk, at hr. Peter Skaarup havde gennemtænkt hele forløbet, for hr. Peter Skaarup vil jo ikke unddrage en sådan organisation muligheden for at klage eller at indbringe sagen for domstolene, vel – eller hvad?
Tom Behnke (KF), 2012-02-03:
Fra konservativ side har vi ikke ændret holdning, siden vi sidst diskuterede det her spørgsmål.
Vi har stadig væk den opfattelse, at i det omfang det kan lade sig gøre og der er udsigt til at det kan lade sig gøre at forbyde de her foreninger, er vi sådan set positivt indstillet over for det.
Men vores fremgangsmåde er, at vi starter med at spørge, hvordan Rigsadvokaten ser på det her, og hvad hans vurdering er af, om en sådan sag kan holde i byretten.
Og så længe Rigsadvokaten siger, at der ikke er tilstrækkelig grund til at tro, at man kan vinde en sådan sag, er der ingen grund til, at vi spilder retssystemets tid med det.
Der er jo i øvrigt også den store risiko forbundet med det, at hvis man så førte sådan en sag, selv om man ikke havde udsigt til at vinde den og staten dermed ville tabe sagen, så er det en blåstempling af de pågældende bander og klubber, og den synes vi i hvert fald ikke de skal have at hænge op på væggen i klubhuset, så de kan vise, at de er blevet godkendt af retssystemet.
Pernille Skipper (EL), 2012-02-03:
Mange tak.
Vi har flere gange i dag diskuteret problemet med rockergrupperinger og bandegrupperinger, og hvordan de påvirker vores samfund.
Der er tale om grupper, som helt åbenlyst tjener penge og formentlig endda mange penge på at begå kriminalitet i vores samfund.
Det har medført tab af uskyldige menneskeliv, vold i gaderne og andre ubehageligheder.
Der er ikke nogen tvivl om, og det tror jeg sådan set at vi alle sammen er enige om – jeg er i hvert fald ikke den første, der siger det – at det er noget, vi skal bekæmpe.
Om vi så kan gøre det ved at opløse eksisterende rocker- og bandegrupper, er der flere elementer i.
Jeg tror ikke, at jeg kan sige noget, der er særlig nyt.
Der er her tale om Folketinget og ikke om en domstol.
Det er sådan, at man ifølge grundloven kan opløse foreninger ved dom, hvis de forsøger at opnå deres mål ved vold, anstiftelse af vold osv.
Regeringen kan så gå ind og lave en foreløbig opløsning af en forening, men det skal så straks indbringes for domstolene.
Det er altså bare ikke vores opgave som Folketing.
Det er anklagemyndighedens opgave.
Jeg vil sige det sådan, at vi jo har en anklagemyndighed, som samtidig har en forpligtelse til at arbejde inden for objektivitetsprincippet, og hvis det er sådan, at man ikke tror, at man kan vinde en sådan sag, skal man selvfølgelig ikke anlægge den.
Det er en meget teoretisk og næsten metafysisk diskussion, vi er ude i, men lad os antage, at det overhovedet er muligt at forbyde disse enkelte grupperinger og opløse dem ved dom, ville det så hjælpe noget?
Jeg tror ikke, at sådan en lov ville få den effekt på selv de mindste, små bander i Sydhavnen eller på Nørrebro, at medlemmerne afleverede en udmeldelsesblanket i foreningen, fordi man ikke ville være medlem af en ulovlig forening.
Jeg tror heller ikke, at det ville betyde, at man holdt op med at sælge hash eller give dummebøder eller begå vold, som er nogle af de ting, vi har diskuteret i dag.
Faktisk tror jeg, at det, der ville ske, kan være et af to scenarier: Enten ville man rent ud sagt være ligeglad, eller også ville der, som flere andre ordførere har nævnt, være tale om, at foreningen skiftede navn.
Spørgsmålet er jo så, hvad vi i Folketinget kan gøre i forhold til bandekonflikter og bandegrupperinger.
Der er flere ordførere, der har nævnt de taskforcebandeenheder, som bliver oprettet.
Det synes jeg er en glimrende idé.
Vi har snakket om exitprogrammer.
Jeg har i hvert fald talt om exitprogrammer.
Det tror jeg også at vi alle sammen er enige om er rigtig godt, fordi det kunne hjælpe bandemedlemmer og rockere, som gerne vil ud af miljøet, til at komme ud af miljøet.
Vi skal lave mere forebyggende arbejde på gadeplan, så de helt unge, som har problemer, ikke finder et fællesskab i bander og på gaden, men finder et fællesskab sammen med os andre.
Så kunne vi sådan set også gå i gang med at angribe indtjeningsgrundlaget for de her grupperinger, f.eks. ved, som jeg har talt om tidligere, at legalisere hash og dermed fjerne det ulovlige hashmarked og lade staten overtage det i stedet for.
Derfor kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-03:
Men det er jo også det, vi løbende gør.
Vi beder Rigsadvokaten om løbende at se på, om der på nuværende tidspunkt er så meget indhold i det samlede materiale, man har om konkrete organiseringer af forbrydere, folk, der virker ved vold, at Rigsadvokaten mener, at en sådan sag, hvis vi laver en lov, kan vindes ved domstolen.
Og så er det fuldstændig rigtigt, at fagfolkene siger, at vi har en pligt.
Ja, men vi har jo ikke en pligt til straks at lave en lov.
Vi skal have fundet ud af, hvad det så er for en lov, der kan gå igennem over for Højesteret.
Det er jo der, vi har forpligtelsen.
Man kan jo ikke bare sådan trække det ned over nogen, altså at nu har vi i øvrigt tænkt os at forbyde den og den og den.
Det skal jo være veldokumenteret.
Og der har vi faktisk Rigsadvokaten.
Han er den, der skal stå i Højesteret og forsvare en lov.
Det er jo det, det handler om.
Og der bliver vi nødt til at følge hans råd.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Jeg forstår ikke rigtig SF's behov for ligesom at nedgøre de eksperter, som siger forskellige ting til os.
Det er jo i virkeligheden det, man gør.
De eksperter, vi taler om her, er jo nogle, der underviser fremtidige eksperter, fremtidige kandidater, fra vores universiteter i, hvad der er rigtigt og forkert i forhold til grundloven og strafferetten i det hele taget.
Når de eksperter – jeg har nævnt Gorm Toftegaard Nielsen, og jeg kan også nævne Jørn Vestergaard, og jeg kan også nævne Jens Elo Rytter – siger til os, at det altså er noget, vi skal tage alvorligt, så er det jo ikke nok at parkere sagen ovre hos Rigsadvokaten, eller, hvis det nu havde drejet sig om straffeloven, ovre hos Straffelovrådet, eller hvem det så kunne være, altså en tredje person.
Det er Folketinget, der debatterer sådan nogle sager, og det er Folketinget, der skal tage stilling til det, og det er jo det, Dansk Folkeparti prøver på at få igennem her i dag.
Så jeg vil bare sige, at debatten ikke slutter her, for fagpersonerne siger til os, at det er en pligt, når nu man kan se, at de her foreninger virker ved vold.
Pernille Skipper (EL), 2012-02-03:
Ja, det er rigtigt, at hashklubber er ulovlige.
Jeg har også brugt min ordførertale på at problematisere eksistensen af hashklubber, og at det faktisk er et stort problem, som ikke kun hænger sammen med det enkelte sted, men med det generelle kriminelle miljø.
Peter Skaarup (DF), 2012-02-03:
Tak for de i det store og hele positive toner om forslaget og problemstillingen, som Dansk Folkeparti her rejser.
Jeg lagde mærke til, at Venstres ordfører var inde på den modstand, der kunne være imod minimumsstraffe.
Det, som jeg i den forbindelse hæfter mig ved, er jo så, at vi netop lige har oplevet en meget stor succes med indførelsen af minimumsstraffe i forhold til våbenbesiddelse.
Det var noget, der blev indført på et tidspunkt, hvor Venstre var med i regering og der var en konservativ justitsminister.
Er der nogen lovgivningsredskaber, politiet er glade for til bekæmpelse af rocker- og indvandrerbandekriminalitet, er det lige præcis det, for det at besidde et skydevåben – selvfølgelig med henblik på at man selv eller andre vil bruge det på et tidspunkt i bandekrigen eller på anden vis, f.eks. i forbindelse med uddeling af dummebøder – har betydet, at man som minimum kommer i fængsel i 1 år, og at den pågældende dermed er fjernet fra gaden med det samme.
Det er præcis det, vi ønsker som effekt her.
Vil Venstre være indstillet på, at man drøfter det fordomsfrit?
For om det så er minimumsstraffe eller normalstraffe, hvad man nu kalder det, så anser vi det som vigtigt.
Morten Bødskov (S), 2012-02-03:
Som sagt stiller jeg mig altid til rådighed for Retsudvalget.
Det ved Retsudvalgets medlemmer også, og det ser man ikke mindst på antallet af de samråd, jeg allerede har været igennem i mine 4 måneder som justitsminister.
Det skal ikke betvivles, og jeg kommer gerne igen, også til det her emne.
Jeg vil dog sige, at spørgerens parti, Venstre, jo er med i den flerårsaftale, vi har lavet.
Lige nøjagtig når vi taler om det her uvæsen, trusler relateret til rocker- og bandemiljøet, at det et meget, meget højt prioriteret område i flerårsaftalen.
Vi sætter målrettet ind der, hvor de her grupperinger holder til, der, hvor medlemmerne af grupperingerne bor.
Vi forsøger med en meget bred og meget fokuseret politimæssig indsats at få det stoppet.
Jeg vurderer, at det, der nu ligger i den flerårsaftale, der er lavet, er et betydeligt løft af indsatsen mod rocker- og bandemiljøet.
Problemet er stort, og derfor sætter vi øget fokus på det nu, men jeg har også en forventning om, at den indsats, der kører nu, selvfølgelig vil blive videreført, men selvfølgelig også blive forbedret.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Det betvivler jeg ikke, men omvendt kunne hr. Peter Skaarup altså referere til betjente, som udtaler, at strafniveauet ikke er afskrækkende i tilstrækkelig grad, og at der er mange anmeldelser om dummebøder, der ikke fører til videre sagsbehandling hos politiet.
Er det noget, som vi i Retsudvalget kan arbejde videre med, er det noget, justitsministeren vil være villig til at se på med andre midler end det af Dansk Folkeparti foreslåede med minimumsstraffe?
Er det noget, vi kan arbejde videre med, eller mener justitsministeren, at alt er fint?
Morten Bødskov (S), 2012-02-03:
Som jeg sagde i min tale, er det, når vi taler om dummebøder, lidt mere spredt, end der umiddelbart gives udtryk for i beslutningsforslaget.
Afhængigt af, hvilken type trusler, tvang og vold der er tale om, falder det ind, og det ved hr. Jan E. Jørgensen ganske udmærket, på forskellige hylder i straffeloven.
Og som jeg sagde, kan der gives temmelig alvorlige straffe i de her sager.
Derfor tror jeg, man skal lade være med at se det, dummebøder er udtryk for, altså tvang og trusler, som en særlig, isoleret ting.
Det kan jo være flere forskellige typer af tvang og trusler, og derfor er jeg ganske tryg ved, at mulighederne er til stede i straffeloven i dag, og jeg synes, at effekterne af politiets indsats er meget tydelige.
Det er klart, at når man har op mod en femtedel af registrerede rockerbandemedlemmer i dag enten i fængsel – og mange af dem med meget lange straffe – eller varetægtsfængslet, er det selvfølgelig et udtryk for, at der så at sige har været noget at komme efter, og derfor er jeg også tilfreds med, at politiet tager opgaven så alvorligt, som de gør.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Jeg vil bare gøre justitsministeren opmærksom på, at når en femtedel af rockerbande- og bandemedlemmerne sidder i fængsel, er der altså fire femtedele af medlemmerne, som ikke gør, og som har mulighed for at fortsætte med deres kriminelle aktiviteter.
Som jeg vil løfte sløret for om lidt, støtter Venstre ikke beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, men alligevel kan det godt være, at Dansk Folkeparti har peget på et reelt problem, og at de straffe, der udmåles, ikke er af en tilstrækkelig længde til at virke afskrækkende.