runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2014-04-30:
Tak for det.
Men ministeren kan heller ikke her, det er jo helt tydeligt, afvise det eller garantere, at skattecenteret i Svendborg ikke bliver lukket, og derfor er jeg som valgt på Fyn nødt til at prøve at forholde mig til det som et eksempel.
Det er jo fint nok, at der er en masse fine overskrifter og betragtninger om, at man skal have balance og helheder på plads, men det vil jo bare have en fuldstændig konkret betydning for området, for det vil have en negativ virkning i forhold til at skabe vækst, beskæftigelse og udvikling på Sydfyn.
Altså, festtalerne står jo i kø, når vi ser i bakspejlet, om, at det er vigtigt, at man understøtter mulighederne for at skabe lokal vækst og beskæftigelse, så jeg syntes, at der nu var en mulighed for, at skatteministeren kunne sætte foden ned og sige: Fint, vi skal rationalisere og effektivisere, men vi skal stadig væk have et skattecenter f.eks. i Svendborg, så vi kan understøtte og lige præcis få placeret de her arbejdspladser.
Det vil skatteministeren ikke, så jeg kan bare konstatere, at de festtaler så er lagt væk, og at man ligesom har forladt det, men tidligere meldte ud.
Det lignede næsten et løfte, ikke?
Så man er sådan en lille smule ligeglad med det nu og siger, at nu skal man så kun kigge på rationalisering og ikke tage hensyn til funktionerne, selv om det godt kunne lade sig gøre.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-04-30:
Det bekræfter bare billedet af, at ministeren ikke vil gå ind og sige, at yderområderne har en betydning i Danmark, og at de arbejdspladser bevidst blev placeret af den forrige regering i de områder netop for både at få statslige arbejdspladser ud og være sikker på, at vi havde dækket danmarkskortet godt ind i forhold til kommunalreformens ændringer.
Derfor er det jo påfaldende, at skatteministeren læner sig op ad, at forholdet kun handler om hovedstaden kontra hele Danmark.
Jeg kan sagtens forestille mig de medarbejdere, der nu bliver sendt fra Svendborg til Odense, Grenå til Aarhus, Frederikssund til København.
Ministeren vil hele tiden kunne sige, at der ikke er sket fyringer.
Det er bare pudsigt, at det altid er den vej, fra yderområde ind til større byer, man bliver bedt om at køre, når der er ledige lokaliteter i eksempelvis Grenå og der er plads og funktion og rigtig, rigtig mange dygtige medarbejdere i dag, og jeg skal garantere ministeren for, at der er meget stor brug for deres ressourcer i lokalområdet.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Jeg synes, det er helt relevant hele tiden at diskutere, hvordan vi kan få mere åbenhed og gennemsigtighed om det, der foregår, både aktiviteterne og resultaterne af dem.
Det er gennemsigtighedsrapporten jo et forsøg på at bidrage til, ligesom også andre initiativer gør det.
Der er under min forgænger aftalt med Skatteudvalget et over tid ganske betragteligt afrapporteringsarbejde af, hvad de konkrete resultater er.
Senest tror jeg, vi oversendte en redegørelse om, hvor meget narkotikabeslaget har været hos toldere osv.
Så vi drøfter selvfølgelig gerne med Folketinget, hvilke oplysninger man ønsker sig, men jeg siger bare, at jeg ikke tror, at skatteområdet er der, hvor kommunikationen er ringest i forhold til at afregne, hvad der er gjort af tiltag, og hvad resultaterne af dem er.
Mette Frederiksen (S), 2014-04-30:
Jeg synes, det er ret enkelt.
Det danske velfærdssamfund bygger på det socialdemokratiske princip om ret og pligt, og at det bør gælde for alle.
Det er det, vi ønsker, og det skal selvfølgelig foregå inden for EU-rettens rammer.
Hans Andersen (V), 2014-04-30:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren med henvisning til sin udtalelse i Børsen den 24. april, hvor ministeren udtaler, at »hvis du dukker op ved grænsen og i løbet af ganske få dage gerne vil have adgang til det, vi har brugt generationer på at bygge op, så er det ikke fair.
Sådan har jeg det, og sådan tror jeg, de fleste danskere har det«,
redegøre for, hvordan det hænger sammen med, at ministeren bakker op om en afskaffelse af optjeningsprincippet på børnechecken?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Jamen som sagt er SKAT bredt geografisk repræsenteret.
Nu er det da et frisk tilbud fra fru Anne-Mette Winther Christiansen, kan man sige – jeg ved ikke, om det er dækkende for hele Venstre, at man har den politik, eller om det kun er de to spørgere.
Det kunne da være spændende at høre nærmere om, om man har en dødsliste i Venstre, hvilket det næsten virker som, for så kan man jo fremlægge den.
Jeg kan bare sige, at jeg endnu ikke har modtaget henvendelser fra nogen, der mener, at de har et skattecenter, som ikke gør nogen forskel for dem lokalt, i overskud.
Der er selvfølgelig interesse for statslige arbejdspladser der, hvor de er, og der, hvor de eventuelt kunne ligge i fremtiden.
Det er jeg helt opmærksom på, og derfor forsøger jeg at tilrettelægge en proces, som respekterer, ikke bare at vi skal have en effektiv og tillidsvækkende skatteligning i Danmark, men også at SKAT skal være bredt geografisk repræsenteret og tæt på borgere og virksomheder.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-04-30:
Jeg vil gerne hjælpe ministeren.
Jeg har et godt forslag: Luk områder i skatteafdelingen i Aarhus, Odense, Aalborg og København, og placer dem i de lokaliteter, der eksisterer i dag.
Det er rigtig gode arbejdspladser, det er rigtig gode forhold, de kan arbejde under, og så er der en garanti, for jeg er nemlig sikker på, at de kvadratmeter godt kan udlejes eller sælges til andre formål i storbyerne.
Jeg vil bare sige, at der virkelig vil lyde et ramaskrig i yderområderne, hvis denne regering vælger at skære arbejdspladser væk, eftersom vi ved, at regeringen har et ønske om at skabe arbejdspladser.
Og vi billiger gerne statslige arbejdspladser i yderområderne.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Jeg er helt opmærksom på, at hr. Erling Bonnesens ærinde er det sydfynske, og jeg er helt opmærksom på, at fru Anne-Mette Winther Christiansens ærinde er en anden del af Danmark.
Jeg gør bare opmærksom på, at jeg er skatteminister for hele Danmark, og derfor skal jeg have det samlede danmarkskort til at gå op.
Når beslutningen er truffet, vil vi selvfølgelig kundgøre den, både af hensyn til medarbejderne, men også så vi kan føre den politiske diskussion på et oplyst grundlag.
Erling Bonnesen (V), 2014-04-30:
Jeg synes, det er fint, at der skal effektiviseres og rationaliseres, så man ikke skal have overflødige pladser osv.
Det her handler jo om indretningen af det.
Det er fint nok, at man i en omstillingsproces tager godt hensyn til medarbejderne – fuld opbakning til det; sådan skal det jo være.
Jeg havde nær sagt selvfølgelig, hvad ellers?
Så dækker man sig ind under nogle fine brede formuleringer om helhed osv., men jeg kan da hilse og sige, at set fra det sydfynske perspektiv er der ingen helheder i det her, for der kan man se, at tingene flytter væk, og så bliver det jo bare endnu mere op ad bakke.
Det er det, der sådan set står i et skærende tosset lys.
Så en sidste opfordring til, at skatteministeren vender den her bunke 180 grader og får sagt: Ja, der skal stadig væk være nogle pladser på det her område på Sydfyn, og så må det indrettes på en anden måde.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Jeg synes ærlig talt, at sagen er for alvorlig til sådan en omgang politisk retorik.
Det her handler om konkrete menneskers fremtidige arbejdsplads og vilkår, og det handler om at sørge for, at vi har en effektiv og tillidsvækkende skatteligning i Danmark.
Det er det, der er de bærende hensyn, på trods af at der er sket en effektivisering under skiftende regeringer, hvilket jo har været nødvendigt, fordi vi har effektiviseret mangt og meget.
Men det er jo også et bærende hensyn til, at vi får nogle gode velfungerende skattecentre.
Jeg synes egentlig, at alle politiske kræfter burde slutte op om det og vedstå sig ansvaret for de beslutninger, man selv har været med til at træffe, som det her jo er en konsekvens af.
Så meget respekt må vi da i fællesskab have for skatteyderne.
Erling Bonnesen (V), 2014-04-30:
Tak for det.
Skatteministeren siger, at ministeren ikke vil forholde sig til enkelte konkrete steder.
Jamen det bliver ministeren jo nødt til.
Det gør ministeren hver dag i den her sag.
Det er helt tydeligt, at ministeren holder det her meget tæt ind til kroppen.
Det er også fair nok, at man skal kigge på sine strukturer.
Vi interesserer os selvfølgelig for det, når andre ministre, andre kolleger, f.eks. landdistriktsministeren, rejser land og rige rundt og holder flotte taler om, at man nu skal gøre noget for at styrke vækst og beskæftigelse lige præcis på Sydfyn, Djursland og andre steder, hvor de i forvejen er hårdt ramt.
Så det er da oplagt, at det ser meget underligt ud, når forskellige ministre, godt nok fra to forskellige partier, melder ud i hver sin retning – helt den ene vej og helt den anden vej.
Det er vi da nødt til at have skik på.
Ministeren har jo heller ikke kunnet afvise, at det her vil få voldsom, dramatisk negativ betydning for Sydfyn, hvis/når man går hen og nedlægger det i Svendborg.
Det er da ikke er tilfredsstillende, og slet ikke for os og dem fra Sydfyn, når vi i seneste valgkamp har hørt, at man vil gøre lige præcis en masse for at styrke det.
Så jeg må da sådan set bare sige, at det da er ved at være ret klart, at også på det her område løber regeringen – og det undrer mig, at Det Radikale Venstre også gør det – fra det, man selv sagde i valgkampen om, at man ville styrke Sydfyn, men det må vi så bare huske til en anden gang, vi skal diskutere det her.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Jeg gør det glad og gerne.
Jeg har svaret på rigtig mange spørgsmål om det allerede, også til Skatteudvalget.
Jeg har også haft en, kan man vist roligt sige, omfangsrig korrespondance med borgmestre i nogle af de berørte kommuner, og jeg har fuld forståelse for det hele og står til rådighed for det hele.
Men jeg må også sige, at selv om jeg har fuld respekt for, at det ene medlem er valgt i Svendborg og det andet er valgt i Grenå, at så er jeg jo skatteminister for hele Danmark, og derfor synes jeg bare, at det er bedre, at man tager diskussionen på baggrund af, at beslutningen er truffet, i stedet for at forsøge at gisne sig til det.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-04-30:
Jeg føler mig på ingen måde dækket ind af det svar, jeg får her, for det er stadig væk en gang rygsvømning.
Vi har et kommende samråd, der har været forsøgt berammet siden den 9. april, hvor man i Skatteudvalget ønsker at få skatteministerens holdning til, hvordan man planlægger disse omstruktureringer i skattecentrene, og nej, det kan heller ikke få en dato.
Så der er jo ikke et ønske fra ministeren om at komme med et klart signal, så man kan få en tryghed ude i de yderområder, så vi kan være sikre på, at de statslige arbejdspladser, som er der, kan blive suppleret af flere, fordi man vil opfordre til, at der bliver lukket ned i storbyerne.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Jeg vil alligevel gentage noget af det første, jeg sagde, og det er, at der som følge af beslutninger truffet både med kommunalreformen og genopretningsplanen og under den nuværende regering er sket en kraftig reduktion af antallet af skattemedarbejdere fra 10.000 til 7.000.
Det gør altså, at der allerede i dag er mange flere kontorpladser, end der er brug for, omkring 1.100, og der vil frem mod 2017 bliver yderligere 1.000 kontorpladser og samlet altså godt 2.000 kontorpladser, som man ikke har brug for.
Jeg håber, at også Venstre mener, at det vil være en uhensigtsmæssig måde at bruge skatteydernes penge på at opretholde en overkapacitet i skattecentre og dermed køre med en irrationel drift og prioritere ressourcerne således, at der tages ressourcer fra det, der burde være opgaven, nemlig at sørge for, at vi har en god og tillidsvækkende og effektiv skatteligning i Danmark for borgere og virksomheder.
Det er derfor, jeg igen understreger, at når jeg siger i mit indledende svar, at det er regeringens målsætning at bevare arbejdspladser i yderområderne, og jeg fremhæver, at der skal være balance mellem landsdelene og vi i øvrigt i forvejen i SKAT er bedre geografisk repræsenteret uden for hovedstaden end andre statslige myndigheder, synes jeg ikke, man kan udlægge det, som om der ikke er interesse for, hvordan det påvirker lokalsamfundene.
Selvfølgelig er der det.
Som jeg også forsøgte at sige indledningsvis, vil det have konsekvenser, uanset hvor det er, SKAT nedlægger lokationer.
Jeg hverken kan eller vil forholde mig til enkeltlokationer i dag, fordi det selvfølgelig er en samlet beslutning.
Men det, jeg kan sige, er, at det er en prioritering, at SKAT både af hensyn til opgaveløsningen og som politisk hensyn er bredt geografisk repræsenteret, at SKAT allerede i dag i højere grad end staten som gennemsnit har placeringer uden for hovedstadsområdet, og at det også vil blive fastholdt, og at det ikke er min tanke, at der skal forrykkes på balancen mellem SKATs repræsentation i de forskellige landsdele eller i de forskellige, kan man sige, typer af områder.
Det er jo den samlede prioritering og den samlede kabale, vi skal have til at gå op.
Erling Bonnesen (V), 2014-04-30:
Tak for det.
Han siger godt nok, at der ikke er truffet endelig beslutning om det endnu.
Det er også fint nok, at man skal se på sin organisation og rationalisere og effektivisere osv. og tage hensyn til medarbejderne.
Det er jo fint nok.
Men jeg synes også, at det så netop er nu, man skal have det perspektiv med lokaliseringen af det ind.
Det kan jo godt lade sig gøre at rationalisere og effektivisere uden at flytte skattecenteret væk eksempelvis fra Svendborg.
Det kan sagtens lade sig gøre; det er der jo masser af andre eksempler på.
Så synes jeg også, vi er nødt til – det er sådan set baggrunden for, at jeg rejser det her spørgsmål – at spørge, om skatteministeren, hvad der også har været talt om mange gange, anerkender, at netop når man skal styrke og understøtte væksten og beskæftigelsen f.eks. på Sydfyn, som er hårdt trængt i forvejen, bør staten gå foran og placere nogle statslige arbejdspladser der.
Og der er lige præcis jo skattearbejdspladserne oplagte at se på.
De bliver så også bragt helt i fokus nu.
Så anerkender skatteministeren, at det vil have en negativ effekt for Sydfyn og Svendborg, hvis det er, man ender med at lukke skattecenteret i Svendborg og så flytte funktionen væk derfra?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-30:
Jeg lagde mærke til, at ministeren i sin indledende besvarelse sagde, at vi har en rigtig god infrastruktur på bredbåndsområdet i Danmark.
Men her for nylig kom der jo en rapport fra World Economic Forum, som hvert år tager temperaturen på, hvordan man nu bruger de digitale muligheder rundtomkring i verdens lande.
Det er sådan, at Danmark er røget ned på en 13. plads nu efter både Sverige, Norge og Finland.
I 2010 lå vi nr. 3 på listen.
I 2012 var vi nede på en 4. plads.
I 2013 var det en 8. plads.
Og nu har vi som sagt en 13. plads.
Det betyder jo altså, at det er en vigtig tendens i forhold til vores konkurrerende lande.
Det er jo et vigtigt erhvervsparameter; det tror jeg også vi hørte ministeren sige.
Tyder det ikke også på, at vi er nødt til at tage nogle initiativer rent principielt på det område og gøre det mere attraktivt at være teleudbyder i Danmark?
For når vi kan se, at vi går den forkerte vej ned ad listen, kunne det måske være en god idé, at vi også politisk, specielt de steder, hvor markedskræfterne fejler, tog nogle tiltag, som kunne gøre, at vi igen gik den anden vej op ad listen.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-30:
Nu skal jeg ikke kunne sige helt præcist, hvad der er sket med forligsteknikken mange af stederne.
Nogle gange kommer man jo med i diverse forlig.
Jeg ved bare, at vi for vores vedkommende intet ønske har om at åbne forliget igen, for hvis vi begynder på det, så kommer der politiske forhandlinger, og så kommer der deputationer, og så begynder alle mulige interesseorganisationer at gøre noget.
Så risikerer vi netop at få alt det, som jeg ikke ønsker, nemlig at det hele bliver sat i stå, fordi man sidder og venter på, om der lige pludselig kommer en offentlig kasse og sørger for at gøre det, som man ellers selv skulle have gjort.
Derfor er jeg meget, meget nervøs for, at vi på nogen som helst måde får åbnet op i forhold til forliget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-30:
Det glæder mig, at uenigheden ikke er så stor.
Mange gange tror folk jo, at Folketinget hele tiden prøver på at skændes og finde konflikterne.
Vi har en fælles udfordring i at finde ud af de her ting.
Med så vil jeg egentlig godt dreje debatten ind på et andet spor.
For det undrer mig så, hvorfor regeringspartierne og også de andre i teleforliget ikke vil lade Dansk Folkeparti være en del af teleforliget.
For vi vil jo sådan set gerne med ind og tage et ansvar, når vi nu begge er enige om, at udgangspunktet er markedsbaseret og teknologineutralt, men at der kan være nogle steder, hvor markedet fejler, og hvor man så skal stimulere, ikke at staten skal ud og rulle det ud i de områder, men stimulere det, så det bliver mere attraktivt at rulle det ud i de områder.
Så undrer det mig bare, at Dansk Folkeparti ikke kan få lov til at være en del af teleforliget.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-30:
Jamen det tror jeg sagtens vi kan blive enige om.
Vi har jo det fælles mål, at teknologien skal være til stede, for at vi kan få gennemført en digital infrastruktur, sådan at borgerne får forbedret service og får bedre faciliteter.
Vi ved, at der er nogle steder, hvor det kniber, og så ved vi også, at det bedste, vi kan gøre, er at lave en markedsbaseret og teknologineutral udrulning.
For hvis vi først går ind og signalerer eller kommer til at fortælle, eller hvad man nu engang kommer til her, at nu kommer det offentlige til at forestå noget af det, så risikerer vi at sætte alle investeringer i stå med det vuns, og det vil vi ikke.
Vi er meget, meget interesserede i, at der hele tiden sker investeringer.
Jeg tror, at det sidste år var omkring 6 mia. kr., der blev investeret i det område, og det er jo en investeringspulje, som vi meget nødig vil påtage os.
Der er eksempelvis det med de 207 postnumre, som bliver dækket af det.
Der er de forskellige auktioner og andet, vi får.
Det er den rette måde at gøre det på.
Og der bidrager vi gerne, alt hvad vi kan, til at stimulere det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-30:
Tak til ministeren for besvarelsen og også specielt tak for det sidste, nemlig at man kan sige, at vi er enige i, at man fra offentlig side skal stimulere det.
Det vil ikke nødvendigvis sige, at man fra offentlig side skal udrulle hurtigt bredbånd, men man kan stimulere udrulningen specielt i yderområder.
For det er jo rigtigt, at bredbånd er et utrolig vigtigt infrastrukturpunkt både for dansk erhvervsliv, men også privat, og sådan set også for det offentlige, som vi er med til at sætte rammerne for.
Det er jo rigtigt, at det, som det er i dag, er rent markedsbaseret.
Mit budskab er jo sådan set også, at det bare er i de områder, hvor vi kan se at markedet fejler, måske fordi der er for langt mellem husene, man skal tage et større ansvar fra det offentliges side, netop for at undgå A- og B-hold, men også, fordi man så kan få det maksimale ud af det.
Vi ved jo, at hurtigt internet bl.a. spiller en rolle i forhold til bosætning, men også i forhold til at kunne få det maksimale ud af velfærdsteknologi og telemedicin.
Vi har pålagt, at man skal kommunikere med det offentlige via digitale medier, og det er klart, at det så er en forudsætning, at der også i alle dele af Danmark er hurtigt bredbånd.
Så jeg vil egentlig høre om det sådan principielt igen bare for at få bekræftet, at ministeren på de områder, hvor markedet fejler, principielt er enig i, at der skal man selvfølgelig prøve på, om man kan stimulere til, at det så er mere attraktivt for virksomhederne at rulle bredbånd ud der.
Dermed er ikke sagt, at det skal gå væk fra at være markedsbaseret.
Jeg er sådan set også glad for, at udgangspunktet er det markedsbaserede.
Men hvor markedet fejler, mener jeg jo, at man fra det offentliges side skal tage et større ansvar for at sørge for, at det så også bliver attraktivt at rulle det ud der.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-30:
Adgangen til højhastighedsbredbånd er en forudsætning for etablering og drift af virksomheder og for bosætning i hele landet, og derfor har regeringen fastsat en målsætning om, at alle danskere senest i 2020 skal have adgang til højhastighedsbredbånd på 100 megabit download og 30 megabit upload.
Stadig flere får eksempelvis adgang til bredbånd med 100 megabit download.
I 2013 gjaldt det 70 pct. af alle husstande og virksomheder mod 60 pct. året før.
Danmark er desuden blandt de lande i OECD, hvor den største andel af befolkningen har abonnement på bredbånd.
I europæisk sammenhæng ligger Danmark nr. 9, for så vidt angår adgang til højhastighedsnet på minimum 30 megabit.
Udgangspunktet for udrulningen af bredbånd er, at det skal ske markedsbaseret og på teknologineutrale vilkår.
Den markedsbaserede udvikling har således bidraget til, at Danmark også internationalt set har en god bredbåndsinfrastruktur.
Samtidig er der dog regionale og lokale forskelle i den digitale infrastruktur, og der er fortsat områder, hvor virksomheder og forbrugere ikke kan få den hastighed, de efterspørger.
Derfor lancerede regeringen også i marts 2013 udspillet »Bedre bredbånd og mobildækning i hele Danmark«.
Med udspillet har vi bl.a. gjort det mere attraktivt for selskaberne at investere i den digitale infrastruktur.
Samtidig har vi gjort det klart, at kommuner og regioner kan spille en aktiv rolle i at fremme bredbånd lokalt f.eks. ved at stille dækningskrav, når man køber ind til egne institutioner og medarbejdere.
Og der er oprettet en lånepulje på 50 mio. kr. hertil, som der også er en god søgning på.
Fra statens side har vi også fokus på at fremme dækningen f.eks. ved brug af dækningskrav ved frekvensauktionerne i 2012, som sikrede dækningen med mobilt bredbånd i 207 postnumre på tværs af landet, hvor der var størst behov, og det forventes udrullet inden udgangen af 2014.
Og kommende frekvensauktioner vil også kunne medvirke til at fremme mobil- og bredbåndsdækningen i hele Danmark yderligere. Så når der spørges til, om det offentlige skal tage et ansvar for at stimulere dækningen med bredbånd, hvor markedet svigter, så er det netop det, som vi forsøger at gøre i øjeblikket fra regeringens side.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-04-30:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, det er vigtigt, at der er hurtigt bredbånd i hele landet, og mener ministeren, at det offentlige skal tage et ansvar for at stimulere udbredelsen af hurtigt internet i de områder, hvor markedskræfterne fejler?
Mener ministeren, det er vigtigt, at der er hurtigt bredbånd i hele landet, og mener ministeren, at det offentlige skal tage et ansvar for at stimulere udbredelsen af hurtigt internet i de områder, hvor markedskræfterne fejler?
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-30:
Jamen hvis ministeren vil overveje det, er jeg sådan set fuldt ud tilfreds.
Så vil jeg vende tilbage, hvis den overvejelse i Skatteministeriet fører til, at der ikke sker noget, hvilket jeg selvfølgelig ikke håber.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-30:
Jamen således opfordret vil vi tage det under overvejelse.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-30:
Jamen jeg glæder mig til at få den drøftelse med skatteministeren.
Men jeg spørger bare, fordi alle andre ministerier opgør de her tvangsindgreb, varslede og uvarslede, og opgør også, hvad der kommer ud af det, hvor mange politianmeldelser.
Det er noget, vi har kritiseret SKAT for gentagne gange, og jeg tror heller ikke, de ovre i Justitsministeriet er helt tilfredse med Skatteministeriet – med dem, der er ansvarlige for den her redegørelse.
I gennemsigtighedsrapporten skriver man, at man erkender, at man ikke har opgjort varslede og uvarslede tvangsindgreb.
Det vil man så gøre fremadrettet.
Fair nok.
Men man siger ikke noget om politianmeldelserne – hvad der kommer ud af dem.
Derfor ville bare være rart, hvis skatteministeren her i dag kunne give sit tilsagn om, at som alle andre ministerier kommer man selvfølgelig til fremadrettet at opgøre det også på Skatteministeriets område.