runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-12-10:
Det var jo åbenlyst for alle, at forudsætningen for at kunne lave en aftale med Dansk Folkeparti om finansloven var, at der blev en aftale om det andet spørgsmål.
Så det hænger selvfølgelig sammen.
Selv om det ikke står i teksten i den fine bog, vi har fået udleveret, så ved alle og enhver, at det hang sammen, at en aftale om reelt at idømme et menneske fængsel uden dom var en forudsætning for at få en aftale med Dansk Folkeparti om finansloven.
Fortryder finansministeren ikke det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Jamen vi kan ikke vente.
Vi skal gøre noget med det samme.
Jeg vil anbefale, at vi lidt senere på aftenen vedtager finansloven, for det er et udtryk for at gøre noget, nemlig at stimulere danskernes økonomi næste år.
Så vil jeg foreslå, at vi, lige så snart det analytiske grundlag er lavet hen over julen, får gjort det, der skal til, for at få vores banksektor til at fungere, sådan at ganske almindelige, man kan sige fornuftige erhvervsinvesteringer og private investeringer kan belånes.
Så jeg synes da, at vi skal gøre noget med samme.
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Nu skal jeg jo ikke lægge citater i munden på finansministeren, men jeg bed da mærke i, at finansministeren i går i Børsen kommenterede 2015-planen og for at sige det mildt sagde, at ikke alt er, som det burde være.
Men lad det nu ligge, det kan vi jo læse os til. Det, jeg er interesseret i, er sådan set at finde lidt ind til, hvad regeringen agter at gøre, når vi nu på baggrund af finanslovens vedtagelse og på baggrund af 2015-planen som virkelighed får en økonomisk redegørelse, som viser, at arbejdsløsheden er hastigt på vej op og økonomien på vej ned.
Mit spørgsmål er så: Hvornår synes regeringen at man skal gribe ind og fremrykke offentlige investeringer, sådan at vi undgår, at folk bliver ledige?
Det er sådan set det, SF ønsker, men jeg kan forstå, at regeringen vil vente, indtil arbejdsløsheden er oppe på et vist niveau over det, vi kender i dag.
Hvor meget skal arbejdsløsheden stige, før regeringen mener, at nu må vi gøre et eller andet?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Jeg kan ikke genkende det tal.
Altså, 2015-planen er jo i virkeligheden udtryk for sådan en slags udbygningsplan: Hvordan bygger vi velfærdssamfundet, huset Danmark, op?
Frem til 2015 kan vi så bygge det større.
Det kan vokse år for år, under forudsætning af at vi i samme periode også får støbt et nyt fundament.
Den opgave med løbende at støbe fundamentet, som planen hviler på, skal vi jo arbejde med; der er ikke noget nyt dér.
Man kan gøre så mange forudsætninger, og det skal vi arbejde med, og det gør vi.
I år har vi gjort noget: jobplanen sammen med bl.a. Det Radikale Venstre, sygeindsatsen her i finansloven, og så kommer der en skattereform, der kan være en chance, og så kommer Arbejdsmarkedskommissionen til sommer.
Så der bliver masser af muligheder undervejs frem til 2015, hvor vi kan arbejde med hele tiden at skabe det fundament, som udbygningsplanerne skal bygges op omkring.
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Den redegørelse bliver vel lavet på baggrund af den kendte økonomiske politik.
Jeg går ud fra, at det er indarbejdet, så derfor ved vi godt, at det ikke er nok.
Det med en ny bankpakke er SF fuldstændig enig i, det er vi meget åbne over for at forhandle om.
Det afgørende er, at vi ved - og det går jeg ud fra at finansministeren er enig i - at i en tid, hvor økonomien bliver usikker for folk, er beskæftigelse det altafgørende for at skabe tryghed, og hvis man har lidt penge i pungen, bliver de sparet op.
Det vil sige, at de ikke genererer beskæftigelse.
Det har Finansministeriet tidligere meddelt Folketinget, og jeg går ud fra, at det stadig væk er gældende.
Er det ikke også korrekt, at offentlige investeringer genererer meget mere beskæftigelse end skattelettelser?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-12-10:
Men vi er vel enige om, at tilbage står, at hvis ikke der skaffes op mod 60.000 mennesker ekstra ud på arbejdsmarkedet inden 2015, så er der simpelt hen et hul i statskassen i størrelsesordenen 14-15 mia. kr.?
Det vil sige: Hvis ikke vi lykkes med at skaffe ekstra mennesker ud på arbejdsmarkedet i den størrelsesorden, så er det enten skattestigninger eller velfærden, der skal skæres i. Jeg synes, det er noget flot at sige, at vi er på kursen, i og med at vi netop står og mangler 50.000-60.000 mennesker, der skal ekstra ud på arbejdsmarkedet.
Så mit spørgsmål til finansministeren er: Hvordan lukkes det hul?
Hvad er finansministerens overvejelser med hensyn til at skaffe 50.000-60.000 mennesker ekstra ud på arbejdsmarkedet inden 2015?
Carsten Hansen (S), 2008-12-10:
Jeg må konstatere, at det, finansministeren har sagt, er, at det er uansvarligt at gøre noget ved den stigende ledighed i øjeblikket.
Det er det, der står til troende, og så er der en masse ord om det, man gerne vil gøre.
Men lad os så gå til noget andet.
For jeg har noteret mig, at finansministeren i Politiken siger, at processen om dagpengene var noget rodet.
Hvad finansministeren så har lært af det, overlader vi til seerne og læserne at bedømme, men jeg vil gerne stille finansministeren et spørgsmål.
Statsministeren bekræftede over for mig den 5. november, at en halvering af dagpengene og det at gøre det sværere at komme ind i en a-kasse og lettere at falde ud stadig væk er regeringens politik.
Den konservative finansordfører, hr. Mike Legarth, har i dag her i salen bekræftet, at det er De Konservatives politik.
Er det stadig væk regeringens stålsatte målsætning at halvere dagpengene for de ufaglærte, hvis ledighed jo er steget med næsten 15.000, for den store gruppe af fabriksarbejdere osv., der er på dagpenge, og hos hvem det nu bliver en dagpengeseddel i stedet for en lønseddel, der kommer ind ad brevsprækken?
Er det i disse tider stadig væk regeringens målsætning?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Jeg har også læst aviserne i dag.
Nu er det jo ikke derfra, jeg henter alle mine informationer, for jeg synes sådan set, det er lige så godt at tale - som spørgeren jo også gør - med folk ude i det, man kunne kalde det virkelige liv.
Det er klart, at når man gør det, tegnes der et billede af, at det selvfølgelig har en effekt, at væksten går ud af samfundet, og det skal vi tage meget alvorligt.
Noget af det, der virkelig fylder meget i øjeblikket, er jo, at gode erhvervsprojekter ikke kan belånes.
Derfor skal vi løsne kreditklemmen.
Det er prioritet nummer et.
Noget af det, der betyder noget, er at få, kan man sige, fremmet efterspørgslen i det danske samfund.
Det er det, finansloven bidrager til.
Så har vi beregnet nogle opsparingskvoter.
Det, der er det helt afgørende, er, hvordan danskerne reagerer psykologisk på det her.
Danskerne får den største reale købekraftsfremgang siden forårspakken 2004.
Vælger de at bruge pengene?
Vælger de at lade være?
Vælger de at lytte til alle dem, der kun taler ned i et sort hul, eller vælger de at bevare en vis optimisme?
Jeg tror, det betyder rigtig meget.
Så forbeholder vi os jo altså muligheden for også på anden vis at stimulere økonomien.
Der er jo flere stationer undervejs.
Der er skattereformen, der er muligheden for at indfase kvalitetsreformen anderledes.
Det handler om at skabe forudsætningerne for, at vi kan få renten ned, fordi det betyder mere ...
Carsten Hansen (S), 2008-12-10:
Se, vi, der i dag følger med i aviserne, kan læse, at firmaer er klar til massefyringer, og i Politiken står der, at arbejdsløsheden for de ufaglærte er steget med 6 pct. inden for de sidste 2 måneder.
Jeg var til møde på min lokale tekniske skole, hvor jeg er så heldig at sidde i bestyrelsen.
I forhold til praktikpladssituationen har vi bare på den skole set en nedgang på over 20 pct. inden for de sidste 2 måneder.
Jeg har aldrig nogen sinde i mit godt og vel 50-årige liv set noget lignende.
Det får mig til at spørge, om finansministeren stadig væk står ved det udsagn, at det i øjeblikket ville være uansvarligt at gribe ind for at gøre noget ved den stigende ledighed.
Når jeg spørger, er det, fordi ledigheden, mangelen på praktikpladser osv. jo er det, der i den sidste ende har været forårsaget af en lang række andre hændelser.
Der har været rotation, der har været uddannelse, og nu begynder man at fyre folk.
Står finansministeren stadig væk ved sit ord om, at det er uansvarligt at gøre noget ved den stigende ledighed?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Det er simpelt hen forkert.
Der er jo ikke indgået nogen aftale om at frihedsberøve nogen uden dom.
Der opstod en situation præget af usikkerhed, den situation blev afklaret, og den afklaring var god.
Det er sådan set, hvad man kan sige om den sag.
Det er jo inden for rammerne af den lovfortolkning, der var, at de departementer, der var involveret i afklaringen af den sag, har handlet og klarificeret, hvad der var op og ned.
Morten Bødskov (S), 2008-12-10:
Nu tror jeg, finansministeren skal passe på med ikke at lægge for meget vægt på, at Socialdemokratiets grundlag for oliefonden er væk.
Finansministeren ved jo lige så godt som jeg, at hvis Finansministeriet ikke havde lagt det forsigtighedsprincip ind i sit konvergensprogram, men netop brugt tallene, beregningerne, fra Det Internationale Energiagenturs 2008-vurderinger, ville man vide, at oliefonden faktisk lever i bedste velgående.
Så jeg synes, det er overraskende, hvad finansministeren står og siger her.
Men jeg vil igen rejse spørgsmålet om, hvorvidt man, hvis nu der ikke kommer flere arbejdsløse end de her 100.000, så ikke har tænkt sig at gøre andet.
Det må ligesom være det, der er konklusionen, når man læser regeringens egen økonomiske redegørelse og publikation her, for der står, at det - på rent dansk - jo er dumt at gøre andet, fordi det fuldstændig vil bringe økonomien i uføre.
Konklusionen på det kan vel bare være, at det passer den her regering ganske udmærket, at vi i 2009 risikerer at få op mod 100.000 arbejdsløse i Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Sådan kan man bestemt ikke udtrykke tingene.
Jeg har lige stået her og annonceret, at vi dårligt når at trykke på knapperne for den her finanslov, før vi nu kommer videre med hele arbejdet for at få hele den finansielle sektor til at fungere.
Det er jo ikke at gøre ingenting.
Er det at tage fejl?
Det kan man diskutere, og så må jeg bare konstatere, at det jo så altså er en skæbne, jeg deler med alle globalt, jo inklusive i øvrigt også Socialdemokratiet.
Det er jo ikke andet end få måneder siden, Socialdemokratiet havde en fantastisk plan om, at man skulle lave en fond på 100 mia. kr. fra de ekstraordinære indtægter fra Nordsøen.
Det skulle løse alle fremtidige problemer, de ekstraordinære indtægter fra Nordsøen.
I fredags var en tønde olie nede på 37 dollar, i sommer var den oppe på 127-140 dollar.
Jeg tror da bare, man må være ærlig og sige, at vi lever i en tid, hvor tingene forandrer sig med en betydelig hastighed i hele verden, og det påvirker også os.
Derfor forbeholder jeg mig også retten til ikke kun at handle i forbindelse med årlige finanslovaftaler, men sådan set at handle på en daglig basis.
Morten Bødskov (S), 2008-12-10:
Da vi stod her i august måned, må man jo i den grad sige, at regeringen tog enormt fejl i sin vurdering af dansk økonomi.
Det fremgår af regeringens egen seneste prognose for 2009.
Dengang, da vi stod her i august, mente finansministeren, at det forslag til finanslov, man havde fremsat, var afdæmpet og afbalanceret.
Nu har man så fjernet suspensionen af SP-bidraget, og så mener man, at det er et af de mest ekspansive finanslovforslag i Europa og det rette svar på en situation, hvor man altså - modsat i august måned - mener, at arbejdsløsheden bliver fordoblet til op mod 100.000 arbejdsløse i 2009.
Mit spørgsmål er, at hvis der ikke kommer - i gåseøjne - flere end 100.000 arbejdsløse, har regeringen så ikke tænkt sig at foretage andet end det, der står i den her finanslov?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Nej, det kan bestemt ikke være konklusionen, det kan det ikke.
Der ligger her nogle alt andet lige skøn for, hvordan verden udvikler sig.
Som hr. Morten Bødskov udmærket ved, er det nogle faglige skøn, som tegner et billede af, hvordan dansk økonomi udvikler sig over tid.
Der regnes med et årsgennemsnit på arbejdsløsheden på 70.000 i 2009 - det er, hvad der regnes med.
Vi holder det her fuldstændig under stærkt opsyn.
Og jeg har meget, meget klart tilkendegivet, at regeringen selvfølgelig ikke agter at føre en politik, hvor de resultater, vi selv har hentet hjem, bliver sat over styr.
Det siger da sig selv.
Må jeg så ikke om oliefonden lige gøre opmærksom på, at det jo er rigtigt, at vi ikke lægger Det Internationale Energi Agenturs beregning fuldstændig ind her, men giver et mere konservativt skøn i lyset af de aktuelle oliepriser.
Men uanset hvilket skøn vi lægger ind, rækker det nu ikke til at få et længere ekstraordinært bidrag fra Nordsøen, end det der allerede er regnet ind i vores 2015-plan.
Det kan vi folde ud senere hen.
Men det glæder mig da så i øvrigt, at hr. Morten Bødskov synes, at vi skulle have lagt Det Internationale Energi Agenturs priser ind, for hvis vi havde gjort det, så bliver jeg bare nødt til at sige - i forhold til hr. Ole Sohns kritik af 2015-planen - at der så ikke ville være noget at komme efter, for så ville 2015 ikke bare være sådan nogenlunde på plads, så ville det være fuldstændig bulls eyes, helt i orden.
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Jeg tror, at det fremgår med relativ tydelighed, at den her regering ikke sidder et minut længere end højst nødvendigt, hvis det står til SF.
Vi går efter at vælte den her regering ved først givne lejlighed.
Den økonomiske politik, som den her regering står for, har de nu selv erkendt ikke er ansvarlig, så selvfølgelig er der behov for en ny regering.
Det er ikke for en ny regerings skyld, men for en ny politiks skyld, som kan gøre noget for velfærden for de udsatte grupper, og som kan gøre noget aktivt for at skabe beskæftigelse i samfundet.
Når vi vælger at stemme for finansloven, er det ikke, fordi vi har skiftet holdning til regeringen, men fordi vi har skiftet position.
Og som jeg siger: Naturligvis skal landet have en finanslov, og selv om vi er uenige i store dele af den, er det jo trods alt den mindste del, vi overhovedet diskuterer i forbindelse med forhandlingerne.
Hele fundamentet står vi bag.
Frank Aaen (EL), 2008-12-10:
Det synspunkt kender jeg godt, det har Socialdemokratiet forfægtet i mange år, og Det Radikale Venstre har forfægtet det i mange år, men det betyder jo, at når vi er færdige med afstemningen om finansloven, vil vi igen høre det her, der hedder, at alle partier på nær Enhedslisten har stemt for finansloven.
Og det er da o.k., for så får vi lidt reklame på det, men jeg er ikke sikker på, at det er det, der er med til at styrke befolkningens bevidsthed om, at der er to vidt forskellige linjer, som hr. Ole Sohn lige nu har beskrevet det, og at venstrefløjen er lodret imod den politik, regeringen står for.
Jeg tror, at det er med til at skabe forvirring om holdningerne til regeringen, og jeg forstår ærlig talt ikke begrundelsen for det skift, der er sket hos SF.
Kunne vi ikke få et par ord mere om det?
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Jeg synes, at hr. Frank Aaen måske skulle prøve at vurdere, hvad der sker i dansk politik i de her måneder og år.
Der sker det, at Socialdemokraterne og SF udvikler et tættere og tættere samarbejde og dermed viser, at der er mere, der samler oppositionen, end der skiller.
Det kvitterer vælgerne faktisk for, hvis man kigger i meningsmålingerne.
Det, der er forudsætningen for, at vi får en ny regering, er sådan set, at der er 50 pct. som minimum, der ikke stemmer på VOK-blokken.
Det er den grundlæggende forudsætning for at få en ny regering.
Det, SF mener er det helt afgørende, er, at vi i oppositionen samarbejder mere og mere og viser vælgerne, at der er mere, der samler os, end der skiller.
Kan vi gøre det på en dygtigere måde, end vi har gjort hidtil, er jeg ganske overbevist om, at vi også får en ny regering ved det kommende valg.
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Jeg kan forstå på hr. Ole Sohn i den argumentation, han fører, hvor han holder artikler op om medarbejdere, der bliver afskediget, at staten skal gå ind og købe op for at modvirke den form for udvikling.
Det ville sige, at vi skulle købe tonsvis af rejser i Sterling, og at vi, staten, skulle købe produkter i B&O, sådan at vi kunne redde den udvikling.
Det er jo en fuldstændig anden vinkel, end regeringen og dens støtteparti lægger for dagen.
Men det, jeg egentlig vil spørge hr. Ole Sohn om, vedrører, at han i sin tale også taler om rettidig omhu.
Der vil jeg gerne for det første spørge hr. Sohn, om han synes, at de skattelettelser på 9 mia. kr., som Socialistisk Folkeparti vil rulle tilbage, er rettidig omhu over for de danskere, der nu er berørt af den ustabile situation og krisen og har brug for lidt mere økonomi. For det andet vil jeg spørge til den skattepolitik, SF har over for erhvervslivet: Hvordan tror hr. Ole Sohn, at den brandskatning af dansk erhvervsliv, som SF lægger for dagen, vil blive modtaget derude i den tid, vi er i, hvor der er afdæmpning og alle de der skrækscenarier, som hr. Ole Sohn selv har fremført?
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Jeg er en lille smule forundret over spørgsmålet, for noget tyder på, at den konservative ordfører ikke helt har hørt, hvad jeg har sagt.
Vi går ikke ind for eller har planer om eller har stillet forslag om at brandskatte nogen, men vi synes bare, det er fair at sige til vælgerne: Vi synes ikke, det er rimeligt, at man giver skattelettelser til de i øvrigt bedst stillede som hovedgruppe og så lader andre folk betale.
Det synes vi da sådan set er hamrende uansvarligt.
Vi har heller ikke foreslået overhovedet, at man skulle købe aktier i Sterling eller i B&O.
Det, vi har foreslået, har vi i øvrigt foreslået sammen med Dansk Byggeri.
SF og Dansk Byggeri har faktisk fremlagt et forslag om, at man skulle fremrykke offentlige investeringer for at udvise rettidig omhu, fordi der er entreprenørvirksomheder, som vil stille maskinerne i skuret eller i garagen, og håndværkerne må gå i a-kassen og hæve deres arbejdsløshedsdagpenge, som staten er med til at finansiere.
Ville det så ikke være klogere at sørge for at få renoveret nogle af de offentlige bygninger, få dem energivenligt renoveret, sådan at vi samtidig kan spare CO2, skabe beskæftigelse og give vores børn en ordentlig skole at lære i?
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Som uddybning kunne jeg egentlig godt tænke mig, at hr. Ole Sohn her fremlagde en plan for, hvor hr. Ole Sohn så præcist vil finde de skatteindtægter, som er en del af finanslovoplægget - hvor helt præcist?
Hvad angår den påstand om, at SF fører en ansvarlig politik, vil jeg sige: SF vil bruge 8,5 mia. kr. om året i 10 år på den offentlige sektor - i alt 85 mia. kr. over 10 år - hvor regeringen i sin plan for 2009-2018, altså 1 år mindre, maksimalt kan komme op på 50 mia. kr.
Det er ansvarlig politik, for økonomien i samfundet kan ikke bære mere.
Så hvordan kobler hr. Sohn det til, at det er ansvarligt at overbyde den til 85 mia. kr.?
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Jeg vil sige det på den måde, at SF sådan set på en meget klar og i øvrigt også meget skrap måde har gennemgået de offentlige budgetter, statens budgetter.
Så vi har sådan set
i virkeligheden ikke lagt an til en stor forbrugsfest i kommunerne.
Vi siger bare: Det er ikke særlig klogt at lave så markante nedskæringer, som den her regering er i gang med, over for kommunerne, for kommunerne er ikke i stand til at løfte opgaverne.
Derfor ser vi jo også, at for børnefamilier, som har børn i skolefritidsordningerne, er udgifterne til skolefritidsordninger eksploderet i en sådan grad, at de få skattelettelser, nogle af dem har fået, for længst er ædt op, og dermed har de en mindre købekraft i dag, altså fordi kommunernes økonomi er blevet presset så meget af den her regering.
Det er ikke særlig sundt, og det er heller ikke særlig klogt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-12-10:
Tak for det.
Jeg har jo tidligere haft fornøjelsen af at diskutere med hr. Ole Sohn, for så vidt angår Socialistisk Folkepartis mange kovendinger, og nu har vi jo fået præsenteret endnu en.
Jeg syntes netop, at det spørgsmål, hr. Frank Aaen rejste tidligere, var uhyre interessant: hvorfor Socialistisk Folkeparti nu har foretaget endnu en kovending og endda i forhold til en finanslov, som hr. Ole Sohn som ordfører for Socialistisk Folkeparti har tordnet imod.
Så fik vi svaret til hr. Frank Aaen, og det var, at i forhold til den finanslov, som man nu har tordnet imod, står man bag hele fundamentet.
Er det virkelig rigtigt, at vi er nået dertil, at de gamle folkesocialister nu erklærer sig enige i hele det fundament, som finansloven hviler på?
Jamen det er i sandhed den største nyhed under den her debat og vel den største nyhed, vi på trods af den finansielle krise har fået meget længe, hvis det virkelig er nået dertil, at hr. Ole Sohn siger, at hele fundamentet for den finanslov, vi arbejder med nu, står Socialistisk Folkeparti bag - med det resultat, at man derfor har besluttet sig for at ville stemme for finansloven.
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Jeg vil gerne lige anholde bemærkningen om, at SF skulle være imod faglighed.
Tværtom; det er jo forudsætningen for, at vi kan klare os her i samfundet.
Jeg har aldrig hørt nogen sætte spørgsmålstegn ved, at der skulle være en god og i øvrigt også gerne en bedre faglighed i den undervisning, der finder sted i skolen.
Og jo, jeg er dybt imponeret over danske folkeskolelærere, som trods de rammebetingelser, som den her regering og Dansk Folkeparti sætter kommunerne i, gennemfører en undervisning, som gør, at vores børn lærer noget.
Jeg er dybt imponeret over det.
Jeg er til gengæld meget, meget bekymret over, at stort set alle folkeskolelærere bliver slidt op som 60-62-årige - bliver slidt op af det arbejdspres, man pålægger dem.
Det synes jeg man skulle tage at tænke lidt over i en tid, hvor vi gerne vil have at folk bliver længst muligt på arbejdsmarkedet.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti har den opfattelse, at folk, når de er blevet pensionister, skal holde sig væk fra den offentlige debat og ikke deltage i samfundslivet.
Men som udgangspunkt mener vi sådan set, at man skal blive længst muligt på arbejdsmarkedet, og at man skal have overskud og rum til det.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-10:
Jamen det bekymrer vi os selvfølgelig også for i Dansk Folkeparti.
Det er bl.a. derfor, vi har foreslået og fået gennemført en ungdomsuddannelse for unge handicappede, så de også har mulighed for at få en ungdomsuddannelse, i modsætning til hvad de havde, da hr. Ole Sohns parti var ved magten.
Men jeg vil dog gerne spørge, om ikke hr. Ole Sohn trods alt er stolt over, at danske elever klarer sig bedre end gennemsnittet og i forhold til 1995, hvor vi sidst var med i undersøgelsen, har rykket sig det, der svarer til 1 år i skolen.
Ifølge dem, der har været med til at stå for den her undersøgelse, er det, fordi der har været det her fokus på faglighed.
Giver det ikke anledning til, at hr. Ole Sohn og Socialistisk Folkeparti genovervejer deres modstand mod den fokusering på faglighed, der har været fra bl.a. Dansk Folkeparti og andre partiers side her i Folketinget?
Altså, når nu man kan se, at den politik, som hr. Ole Sohn og hans parti har været fortalere for, ikke har virket, og den politik, som VOK har været fortalere for, har virket og har gjort, at vi har rykket os, i forhold til da hr. Ole Sohn sad ved magten, giver det så ikke anledning til, at man reflekterer lidt over den politik, som man mener er så god?
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Nej, jeg må desværre sige, at jeg ikke er spor stolt af den folkeskolepolitik, der bliver ført.
Jeg synes sådan set, at det er en stor opgave at sikre, at folkeskolen får nogle bedre rammebetingelser, så eleverne på en bedre og hurtigere måde lærer at læse og skrive som noget grundlæggende.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti også er bekymrede over, at der sker det, at færre og færre unge, der kommer fra folkeskolen, gennemfører en ungdomsuddannelse.
Det er dybt bekymrende.
Det burde Dansk Folkeparti også bekymre sig for.