runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-29:
De nationale test blev indført af den tidligere VK-regering – i parentes bemærket, før Liberal Alliance blev stiftet – med det formål at fremme evalueringskulturen i folkeskolen.
Denne blev gradvis udfaset op gennem 1970'erne og 1980'erne med indtoget af den progressive pædagogik.
Denne udfasning af den løbende evaluering af elevernes kundskaber og færdigheder havde store omkostninger for det faglige niveau hos netop eleverne.
Deres viden, deres færdigheder og den hukommelsesbaserede læring led skibbrud.
Ser vi på internationale undersøgelser, var Danmark helt nede at skrabe bunden i 1980'erne.
Vi lå faktisk på linje med eksotiske østater, når det kom til grundlæggende færdigheder.
Det kunne selvfølgelig ikke blive ved med at gå, og det opgør, der var med autoriteter tidligere, kom i praksis til at betyde, at man fik smidt barnet ud med badevandet.
I disse år forsøger man så at genopfinde den evalueringskultur, der er gået tabt, samtidig med at den progressive pædagogik kører på de højeste nagler i helhedsskolen.
Men hvor evalueringskulturen førhen var baseret på indholdet i undervisningen, er evalueringskulturen nu baseret på centralt definerede mål.
Der pågår i øjeblikket et arbejde med at forenkle de fælles mål for folkeskolen, hvilket er helt centralt for denne kultur.
Vi følger fra Liberal Alliances side dette arbejde nøje, og vi har en bekymring for, at forenkling og centralisering tager overhånd, således at det, vi ønsker at fremme – kundskaber, dannelse, viden, udsyn og en levende skolekultur – kan lide skade.
Men det, vi diskuterer i dag, er de nationale test.
I Liberal Alliance mener vi, at der er god ræson i, at man gennemfører prøver på landsplan, der giver mulighed for at sammenligne fagligheden mellem elever på tværs af klasser og skoler.
Vi ved fra forskningen, at noget af det, der giver det største faglige udbytte, er, at skolelederne beskæftiger sig indgående med faglighed.
Lige netop dette er vi måske ikke så gode til Danmark.
De nationale test indeholder potentialet til at vurdere skoleledernes arbejde og ansvar bedre.
Samtidig indeholder de nationale test mulighed for at sammenligne data på tværs af klasser og skoler.
Det sker heller ikke i tilstrækkeligt omfang i dag.
De data, der ligger i de nationale test, er vanskelige at tilgå, og det er svært at trække data ud og bruge dem i forskellige sammenhænge.
Det skal vi have rettet op på.
Det har været et bekosteligt system at opbygge, og det er vigtigt, at vi i årene, der kommer, sørger for, at de data, der oplyses, rent faktisk kan bruges af lærere, skoleledere, kommuner og forældre.
Karen Ellemann (V), 2014-01-29:
Jeg tilkendegav i min ordførertale, at der stadig væk er plads til forbedringer, i forhold til hvordan man arbejder med nationale test, og det kræver selvfølgelig, at vi også fremadrettet har en indsigt i, hvordan de anvendes.
Men jubelen fastholder jeg stadig væk i forhold til konklusionen om, at evalueringskulturen er blevet forbedret, og det er jeg da så heldigvis enig med SF's ordfører i også var nødvendigt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-01-29:
Tak for redegørelsen og ordførertalen.
Jeg kan næsten forstå på ordføreren, at fru Lotte Rod nu synes, at de nationale test faktisk er et gode.
Lotte Rod (RV), 2014-01-29:
Grise bliver ikke tungere af at blive vejet.
Vi skal ikke veje bare for at veje, ligesom vi ikke skal bruge tid og energi på at teste bare for testenes skyld.
Derfor har jeg faktisk glædet mig rigtig meget til den her debat, for det er jo en god mulighed for at stoppe op og tage temperaturen på, hvordan det egentlig går med de nationale test.
For som radikal møder jeg jo relativt tit folk, som gerne vil have afskaffet de nationale test, og til det er der bare at sige: Det bliver de ikke; det er der ikke flertal for i forligskredsen.
Så hvis det eneste, man mener om de nationale test, er, at de skal afskaffes, sætter man sig selv uden for indflydelse.
Til gengæld kan man søge indflydelse på at gøre de nationale test bedre, sådan at lærerne rent faktisk oplever dem som et pædagogisk redskab.
Det håber jeg vi kan bruge den her redegørelsesdebat til.
Rambølls evaluering peger på to hovedudfordringer for testene.
For det første viser evalueringen, at testresultaterne kun i meget begrænset omfang bruges fremadrettet.
I stedet bruges testene til at skabe status.
For det andet viser evalueringen, at kun få elever får individuel tilbagemelding.
Og det er jo lidt svært at blive dygtigere, når man ikke får svar på, hvordan man kunne have svaret endnu bedre på spørgsmålene.
Pointerne her understreges af evalueringens undersøgelse blandt eleverne.
Ifølge Rambøll deler eleverne sig i to grupper:
»En gruppe elever mener, at de bliver fagligt dygtigere af at tage nationale test, blandt andet fordi de i nogle fag øver sig meget op til testen.
« Det er altså teaching to the test.
»Disse elever peger ofte på den manglende mulighed for at få konkretiseret, i hvilke opgaver de har lavet fejl.
Eleverne sammenligner gerne nationale test med andre typer af test og fremhæver, at andre typer af test har den fordel, at de kan se deres korrekte såvel som ukorrekte besvarelser.
De fortæller, at det er irriterende, at de i de nationale test ikke kan se deres ukorrekte svar.
« Det bør vi som forligskreds tage et ansvar for at forbedre, for når vi sætter grise eller elever på vægten, skal vi også sørge for, at vægten virker, og at man bruger resultaterne til at gøre tingene bedre.
Så hvad gør vi?
Snart indkalder undervisningsministeren jo forligspartierne til en snak om de nationale test.
Her vil vi i Radikale Venstre lægge vægt på, at der inddrages praktikere i videreudviklingen af de nationale test for at øge legitimiteten blandt lærerne og gøre testene til et meningsfuldt pædagogisk redskab.
Der er planlagt et kompetenceudviklingsforløb for alle opgavekommissioner og fagkonsulenter, og det er helt afgørende for Radikale Venstre, at opgavekommissionen primært består af folkeskolelærere med undervisningserfaring og af undervisere fra læreruddannelsen.
For grisene bliver jo altså ikke tungere af at blive vejet.
De skal trives og fodres med næring.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-01-29:
Jeg synes, at SF's ordfører lægger mig nogle ord i munden.
Lad mig lige læse op, hvad jeg sagde: Det er først om nogle år, vi med sikkerhed kan afdække, hvilken indvirkning testen har på undervisningen og elevernes indlæring.
Vi kan bare se, at evalueringen viser positive tegn.
Jeg har også taget forbehold for, at vi ikke med sikkerhed kan sige, hvor stor en indvirkning de har.
Så jeg forstår ikke helt, hvorfor fru Pernille Vigsø Bagge skal polemisere.
Jeg håber selvfølgelig meget, at både SF og De Radikale heroppe fra talerstolen vil trække lidt i land med hensyn til den der massive modstand mod de nationale test og deres indførelse.
Jeg tror, at vi alle har brug for det nu, da partierne er med i forligskredsen om folkeskolen.
Det tror jeg at vi alle har behov for.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-01-29:
Nu er det sådan, at hr. Alex Ahrendtsen jo direkte kobler de nationale test med en øget faglighed.
Det er jo ikke sådan, at redegørelsen siger, at der er en direkte kobling mellem brugen af nationale test og så øget faglighed.
Det handler jo lige præcis om anvendelsen af de nationale test i forhold til at løfte fagligheden.
Vil hr. Alex Ahrendtsen indrømme, at der ikke nogen steder er den årsag og virkning, at fordi det lige præcis er de nationale test, man bruger i folkeskolen, er det det, der løfter fagligheden?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-01-29:
Ja, det er jeg.
Det, der er vigtigt, er jo, at de nationale test ikke kan stå alene, og det siger rapporten også.
Det er ét redskab blandt mange til at forbedre fagligheden, til at forbedre tilbagemeldingerne til eleven, som er helt afgørende.
John Hattie og alle store forskere siger, at det, der forbedrer fagligheden, jo er tilbagemeldingen, samtalen med eleven, og de nationale test udgør en del af det grundlag, som man kan tale med eleven om.
De nationale test, vi er ved at udvikle, bliver jo markant bedre.
De giver eleven en indsigt i, hvordan vedkommendes niveau er.
Er eleven blevet bedre?
Er eleven blevet dårligere?
Det, læreren så skal bruge de her test til, at jo selvfølgelig at fortælle eleven: Hvad kan du gøre for at blive bedre?
De er ikke til at slå eleven i hovedet med, men et redskab til faglig forbedring.
SF har jo sagt ja til, at der skal være en faglig progression hvert år, og der er de nationale test jo et af de her redskaber.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-01-29:
Nu ved jeg ikke, om hr. Alex Ahrendtsen er bekendt med, at der jo er andre lande, der har benyttet sig af nationale test som redskab i grundskolen, som har forladt den her brug af nationale test igen efter netop en årrække, hvor man så har fundet ud af, at effekten åbenbart ikke helt står mål med indsatsen, og at man faktisk har nogle forbehold, i forhold til hvordan de her test også kan virke demotiverende på eleverne i de lande.
Det er bl.a. USA og England, jeg refererer til her.
Er hr. Alex Ahrendtsen bekendt med, at der er andre lande, der efter en årrækkes brug af de her test har forladt brugen af nationale test igen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-01-29:
Det er jo en besynderlig måde at udlægge rapportens konklusioner på.
Jeg ved ikke, hvor ordføreren har sine konklusioner fra.
Det fremgår meget klart, at evalueringerne viser, at de nationale test har været til gavn for eleverne og for lærerne.
Men de nationale test skal forbedres, de er under udvikling, og lærerne skal blive bedre til at bruge dem, og så skal de tilpasses eleverne yderligere.
Vi ved jo, at test på papir slet ikke kan sammenlignes med de test, vi har i dag, og de test, vi så får fremover, bliver endnu bedre, de bliver adaptive, og de bliver kriteriebaserede – et vidunderligt redskab, et blandt mange.
Lotte Rod (RV), 2014-01-29:
Vil Dansk Folkepartis ordfører bekræfte, at antagelsen om, at det faglige niveau skulle være steget som følge af de nationale test, bygger på et midlertidigt nedbrud af it-systemet?
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-01-29:
Hvis jeg lige må indskyde noget, vil jeg sige, at vi er glade for, at formanden i sin tid var undervisningsminister, og vi bakkede jo undervisningsministeren op.
Med hensyn til de nationale test sagde jeg også meget klart i min ordførertale, at vi jo ikke med hundrede procents sikkerhed kan sige, at testene forbedrer fagligheden markant, men det, vi kan se, er, at de forbedrer fagligheden.
Og derfor er vi jo bare glade for, at det, vi har sagt tidligere, nu ser ud til at være rigtigt.
Vi skal have en evaluering af matematik her i 2014, og vi forventer jo, at den også viser fremskridt.
Så vi ved godt, at vi skal tage den her evaluering med forbehold, det siger evalueringsrapporten jo selv.
Lotte Rod (RV), 2014-01-29:
Hr. Alex Ahrendtsen siger meget skråsikkert i sin ordførertale, at de nationale test virker.
Derfor vil jeg gerne bede ordføreren uddybe, hvad det er for nogle antagelser, evalueringens konklusion bygger på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-01-29:
Se, det er jo en anskueliggørelse af, hvad test egentlig kan bevirke.
De kan bevirke oprigtighed, de kan bevirke dialog og samtale, og de kan endda bevirke, at to så forskellige partier som vores har en gensidig forståelse.
Prøv at tænke på, hvad vi ikke kan gøre ude i folkeskolen med en massiv testning af eleverne.
Lotte Rod (RV), 2014-01-29:
Hr. Alex Ahrendtsen kan udlede, at de nationale test er her.
Der er ikke flertal for at lave dem om, og derfor mener jeg, at det er min opgave som radikal ordfører at være med til at sørge for, at når nu de er her, så at få dem gjort til et meningsfuldt redskab for lærerne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-01-29:
Med andre ord bakker Det Radikale Venstre op om de nationale test.
Nu får vi jo snart en evaluering, og vi får løbende evalueringer.
Vil De Radikale fuldtonet gå ud i offentligheden og sige, at de tog fejl, og at de nationale test er et godt redskab, hvis de kommende evalueringer viser sig at være lige så positive som den første, vi har fået?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-01-29:
Jeg er simpelt hen på en eller anden måde rigtig, rigtig glad for, at jeg kunne bestå DF's test i dag her på talerstolen.
Som sagt er der andet end test i verden, men tak for de pæne ord.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-01-29:
Jeg havde jo glædet mig til ordførerens tale, og jeg må ærligt indrømme, at jeg faktisk ikke er blevet skuffet.
Tværtimod synes jeg egentlig, det var en meget ærlig og oprigtig ordførertale, noget mere oprigtig og ærlig end det sniksnak, vi hørte før fra Det Radikale Venstre.
Så jeg vil faktisk gerne over for ordføreren kvittere for, at SF trods alt har bevæget sig og anerkender, at de nationale test har en gavnlig virkning, sådan som evalueringen også viser.
Så det kan jeg da kun være aldeles tilfreds med.
Normalt bruger vi den her sal til at kritisere hinanden, men jeg synes også, der en gang imellem skal være plads til, at man kan anerkende, når partier rykker sig og de spiser en lille smule af det, der førhen har været svært, nemlig deres egne ord.
Lotte Rod (RV), 2014-01-29:
Det er måske forskellen på Enhedslisten og Radikale Venstre, der gør det.
Man kan vælge at stå uden for folkeskoleforligskredsen og have nul indflydelse, eller man kan vælge at være med i folkeskoleforligskredsen og dermed sikre sig og sørge for, at man, når nu de nationale test er der, og uanset hvad Radikale Venstre så måtte mene, sammen med praktikere får dem videreudviklet i en retning, der gør, at lærerne rent faktisk synes, det er et meningsfuldt redskab.
Rosa Lund (EL), 2014-01-29:
Det er jo interessant, at Det Radikale Venstre mener, at praktikerne har et bedre svar.
Det har vi lidt svært ved at forstå i Enhedslisten, og det er der måske også andre i salen og blandt tilhørerne der har lidt svært ved at forstå.
Så vil ordføreren være sød at forklare det?
Lotte Rod (RV), 2014-01-29:
Altså, når jeg siger, at vi skal gøre det sammen med praktikere, er det faktisk, fordi jeg mener, de har et bedre svar, end jeg har.
Men retningen i det bør jo være at sikre sig, at spørgsmålene er på en måde, så lærerne synes, de afspejler, hvad det er, der rent faktisk giver mening at teste, samtidig med at man finder en måde at gøre det på, hvor lærerne synes, at de nationale test har så stor værdi, at de gider bruge tid på efterfølgende at følge op på eleverne og bruge det til rent faktisk at gøre eleverne dygtigere.
Rosa Lund (EL), 2014-01-29:
Og tak til fru Lotte Rod for talen.
Jeg kan forstå på fru Lotte Rod, at Det Radikale Venstre ikke er glade for de nationale test, men accepterer, at nu er de der.
Fru Lotte Rod brugte en stor del af sin ordførertale på at sige, at så må vi forbedre dem, brugte lang tid på at snakke om, at det skal praktikerne gøre.
Men når nu Det Radikale Venstre har så svært ved at acceptere, at de er der, og siger, at nu skal de gøres bedre,
hvad er så Det Radikale Venstres eget bud på at gøre de nationale test bedre?
Lotte Rod (RV), 2014-01-29:
Jeg er enig med Venstres ordfører i, at det ser ud, som om vi er ved at lykkes med at styrke evalueringskulturen rundtomkring på skolerne.
I den forbindelse er det jo også meget vigtigt at sige, at ja, de nationale test kan spille en rolle i det, men det står jo også ganske udtrykkeligt i evalueringen, at de bestemt ikke kan stå alene, men at det er den samlede indsats, der har betydning.
Og bare for at understrege det: Radikale Venstre er jo ikke imod test eller evaluering, vi mener bare, at de skal bruges som fremadrettede pædagogiske redskaber.
Karen Ellemann (V), 2014-01-29:
Jeg kan ikke lade være med at trække på smilebåndet.
Det er det, jeg kalder en radikal classic.
I bund og grund bryder man sig ikke om nationale test, men nu må man nok hellere så se at få det bedste ud af det, og på den ene side og på den anden side.
Vil ordføreren ikke anerkende, at skolernes evalueringskultur rent faktisk med de analyser, vi nu indtil videre har haft, helt generelt er blevet forbedret på grund af, at man har indført nationale test?
Lotte Rod (RV), 2014-01-29:
Radikale Venstre mener om de nationale test, at når nu de er der, så skal vi også sikre os, at de faktisk fungerer som et pædagogisk redskab.
Karen Ellemann (V), 2014-01-29:
Jeg vil følge op på spørgsmålene fra den tidligere ordfører, hr. Alex Ahrendtsen, for at få en forståelse af: Hvad mener Det Radikale Venstre om nationale test?
Lotte Rod (RV), 2014-01-29:
Den evaluering, der er lavet nu, viser jo lige præcis nogle af de bekymringer, som Radikale Venstre har rejst, omkring de nationale test, netop at de ikke bliver brugt fremadrettet som et pædagogisk redskab, og at eleverne ikke får individuel feedback.
Derfor har vi jo en opgave i, at vi, når nu de nationale test er der, så sikrer, at vi videreudvikler dem sammen med lærerne, sådan at de rent faktisk bliver et meningsfuldt redskab.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-01-29:
Jeg må sige, at det er helt sort snak.
Det kommer man selvfølgelig ikke videre med, og derfor må man stille spørgsmålet på en anden måde.
Salget af biler er rekordhøjt, men indtægten til statskassen fra biler er rekordlav.
Hvis man ser på, hvad regeringen i sin 2020-plan lægger op til, hvad den strukturelle varige virkning skal være, er det ca. 21 mia. kr. I øjeblikket kommer der ca. 14 mia. kr. ind.
Hvordan har regeringen tænkt sig at finansiere det?
Christine Antorini (S), 2014-01-29:
Jeg synes faktisk, det er et af de steder, hvor vi virkelig har fundet en meget fin balance, da vi lavede lovgivningen om de nationale test.
Vi sagde: Det her er et pædagogisk redskab, der skal bruges på den enkelte elev.
Det her skal ikke bruges til noget andet, og det er jo rigtigt, at der her er en uenighed mellem regeringen og oppositionen, for vi er ikke optaget af at lave nogle forsimplede ranglister, hvor et ministerium skal gå ind og blåstemple skoler og sige, at nu er de gode, fordi de leverer nogle bestemte resultater i de nationale test, og sige, at så har man de tre bedste skoler eller de tre dårligste skoler.
Jeg synes, der var en meget, meget uhensigtsmæssig debat, dengang den diskussion blev bragt på bane, med skoler, der helt uretmæssigt blev hængt ud som såkaldte dårligste skoler i Danmark.
En af de skoler, der blev hængt ud, blev det, fordi den faktisk var rigtig god til at inkludere elever, der havde brug for særlig støtte.
Det gjorde, at den måske ikke fik de bedste karakterer i de nationale test, men den var enormt dygtig til at løfte dem fagligt.
Jeg synes faktisk, at vi skal have det pædagogiske sigte for øje.
Når det er sagt, er der jo fuld gennemsigtighed om elevernes karakterer til folkeskolens afgangsprøve, der er kvalitetsrapporter, og der er også omtaler af, hvordan det ser ud med de nationale test i forhold til den nationale præstationsprofil.
Så der er rig mulighed for, at man overordnet kan bruge de nationale test til at vurdere, hvor der skal sættes ind, men det skal være det konkrete redskab i forhold til undervisningen, der er omdrejningspunktet, præcis sådan som de nationale test også endte med at blive udformet.
Jonas Dahl (SF), 2014-01-29:
Men regeringen har endnu ikke set på udformningen af omlægningen af bilafgifterne, og den er ikke fastlagt.
Derfor er udgangspunktet for opgørelsen for provenuneutralitet heller ikke fastlagt.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Men så kan jeg måske glæde Venstres ordfører ved at fortælle, at jeg så sent som i sidste uge havde en samtale med min rumænske ministerkollega om lige præcis det her emne.
Det, jeg talte med ministeren om, var, om mulighederne for at kunne blive bedre til at udveksle hinandens indsatte, så de kan komme til at afsone i deres hjemland.
Set ud fra mit synspunkt er det rigtig, rigtig vigtigt, at mennesker afsoner i deres hjemland, fordi det er der, de skal resocialiseres, det er der, deres tilværelse skal være bagefter.
Det havde jeg en samtale med den rumænske minister om, og vi aftalte på embedsmandsniveau at sørge for at få det til at fungere mere smidigt, så vi kan få flere rumænske indsatte hjemsendt.
Han har så også nogle danskere, han gerne vil sende retur til os.
Dem tager vi selvfølgelig imod.
Selvfølgelig samarbejder vi, og selvfølgelig handler vi.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-29:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Grunden til, at spørgsmålet er stillet, er jo en erkendelse af, at ja, vi har lavet nogle ting, og vi har også lavet noget i fællesskab, men vi har tilsyneladende ikke gjort det godt nok, for der er et stigende problem.
Hvis man kigger på tallene, som jeg spurgte ind til, og som vi også var inde på tidligere, for antallet af østeuropæere med indrejseforbud i Danmark, som er rejst ind igen i de sidste 5 år, kan man se, at der også nærmest er sket en fordobling af antallet af folk, der forbryder sig mod deres indrejseforbud.
Vi ved jo – hvis man har fingeren på pulsen, og det har justitsministeren forhåbentlig – at der kommer rigtig mange rumænere for at arbejde og uddanne sig i Danmark, men der kommer desværre også en stigende andel for at begå kriminalitet, særlig indbrud.
Det er kriminelle, der ikke betragter det som en straf at komme i danske fængsler.
Det er kriminelle, som ikke betragter det som en straf at få et indrejseforbud.
De forbryder sig i hvert fald imod det nærmest som en dagligdags ting.
Spørgsmålet er så: Hvad agter regeringen at gøre ved det?
Og der vil jeg da godt høre justitsministeren, om ministeren er enig med mig i, at jo, man har gjort noget, men at det tilsyneladende ikke er nok, når problemet bliver ved med at blive større.
Det er det første spørgsmål.
Det andet er: Hvis ministeren er enig i, at det er et voksende problem, hvad agter ministeren så at gøre ved det? Jeg kan jo godt høre, at justitsministeren har overtaget den tidligere justitsministers hårde retorik.
Jeg havde egentlig håbet, at den nye justitsminister ville lægge noget mere handling bag, men jeg kan forstå, at det er den hårde retorik, og så er det de samme svar, som man altid har henvist til.
Jeg vil da godt hjælpe justitsministeren ved at sige, at noget af det, der vil hjælpe gevaldigt i forhold til at forhindre østeuropæere i at komme til Danmark og begå kriminalitet, er, at de få lov til at afsone i deres hjemlande.
Og der kunne man jo bakke op om det beslutningsforslag, som de borgerlige partier har fremsat, som vil sikre en effektiv afsoning i hjemlandet.
Det er et forslag, som jeg håber at den nye justitsminister vil tage til sig.
Vi har ikke kun brug for hård retorik, men også noget handling.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-29:
Vi fortsætter jo lidt i samme rille, og til det er der jo så også at gentage regeringens holdning, nemlig at det er fuldstændig uacceptabelt, hvis mennesker rejser ind i Danmark for at begå kriminalitet.
Det vil vi ikke finde os i, og derfor har vi også et rigtig stærkt fokus på at få bekæmpet den form for kriminalitet.
Det glæder mig sådan set, at det også er noget, som både regeringspartierne og et bredt flertal i oppositionen sådan set er enige i.
Derfor har vi også lavet en flerårsaftale for politiet, som spørgerens eget parti jo også er med i, hvor vi lige præcis prioriterer omrejsende kriminelle, som et af indsatsområderne.
Så det her er jo en opgave, vi har været enige om i fællesskab at gøre mere ved, fordi der er et behov for en forstærket indsats på det her område.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-29:
Spørgsmålet lyder: Hvad agter ministeren at gøre for at imødegå det stigende antal østeuropæiske EU-borgere, der begår kriminalitet i Danmark?