runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (SF), 2008-04-22:
Jeg tror i hvert fald, det er vigtigt ikke at gøre, som ordføreren lidt havde tendens til i starten af sit indlæg, nemlig at skyde skylden på politiet.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får drøftet i forligskredsen, hvad den her reform har haft af konsekvenser.
Jeg vil så med hensyn til de her truede unge, som bliver til truende unge, som ender i kriminalitet, sige, at jeg også dér tror, at det langt hen ad vejen hænger sammen med det arbejdspres, socialrådgiverne har.
Jeg tror, at mange unge forsvinder som sager i de bunker, der tårner sig op.
Det er jo et stort problem, så derfor vil jeg spørge ordføreren for Dansk Folkeparti, om Dansk Folkeparti vil være med til at lave et loft for, hvor mange tunge sager en socialrådgiver kan sidde med, så vi kan få fat på de her unge, inden de ryger ud i dyb kriminalitet.
Jeg vil så afslutningsvis bare ligesom hr. Morten Østergaard undre mig over, at Dansk Folkeparti kan erklære sig tilfredse med integrationen, som den ser ud nu, sådan som de gør i det forslag til vedtagelse, der ligger.
Jeg havde håbet på et større ambitionsniveau fra Dansk Folkepartis side og synes sådan set, det er positivt, det, der ligger i det forslag, SF har været med til at fremsætte, om at få en kritisk gennemgang, få en prioriteret indsats og få en årlig redegørelse, hvor vi netop kan få debat om nogle af de ting, som ordføreren for Dansk Folkeparti jo også problematiserede i sit indlæg.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-22:
Og sker det ikke, må vi selvfølgelig tage fat i sagen igen. Når det gælder det præventive arbejde, og hvad der sker ude lokalt for at undgå kriminalitet - først og fremmest blandt indvandrere, som vi diskuterer her - tror jeg, det er meget vigtigt, at vi følger, hvad der sker i kommunerne, for det er jo kommunerne, der synes at være dem, der skal stå for indsatsen, og der halter det mange steder.
Senest har det jo i forbindelse med Københavns Kommune vist sig, at man har sparet på noget af det allermest livsvigtige i forhold til at undgå kriminalitet og undgå dårlig integration.
Vi har så kaldt vores velfærdsminister i samråd i Retsudvalget, for at vi kan finde ud af, hvad man kan gøre mere over for de kommuner, som ikke gør arbejdet godt nok.
Det tror jeg at vi skal følge meget intenst, for det er meget, meget vigtigt, at man er hurtigt ude fra kommunernes side.
Troels Christensen (V), 2008-04-22:
Vi har som bekendt brug for alle hænder og for dygtigere hænder, og vi giver med det her lovforslag bedre rammer for tilrettelæggelsen af erhvervsrettede voksen- og efteruddannelser.
Med lovforslaget vil Folketinget imødekomme erhvervslivets ønsker om en mere smidig tilrettelæggelse og gennemførelse af erhvervsrettede voksenuddannelser.
Forslaget udspringer af de brede aftaler om bl.a. globaliseringspuljen og trepartsaftalen med arbejdsmarkedets parter.
I den forbindelse afsatte regeringen 1 mia. kr. til at styrke dette område, og lovforslaget indeholder en række gode elementer.
Bl.a. kan uddannelsesinstitutionerne få dækket en større del af deres omkostninger gennem mere fleksibel deltagerbetaling, og virksomhederne får mulighed for at betale for uopfyldte hold, så uddannelsen alligevel kan gennemføres.
Institutionerne får mulighed for at opkræve betaling ved udeblivelse eller ved for sen afmelding.
Samlet er det et godt forslag, som skaber bedre muligheder for livslang kompetenceudvikling, opkvalificering og uddannelse for alle på arbejdsmarkedet.
Det er afgørende at skabe mulighed for, at flere får adgang og har lyst til at deltage i voksen- og efteruddannelse, og at der sker en styrkelse af de grundlæggende almene færdigheder, især for de kortuddannede og andre udsatte grupper, herunder tosprogede med danskproblemer.
Der er et stort behov for at styrke motivationen blandt de faglærte og ikke mindst blandt personer uden en faglig uddannelse.
Der skulle hermed ikke være de store undskyldninger for ikke at komme i gang.
Ordningen bliver med lovforslaget smidig og fleksibel.
Bertel Haarder (V), 2008-04-22:
Jeg har i modsætning til flere af ordførerne altid været tilhænger af frit skolevalg ud fra en betragtning om, at skolerne jo er til for borgernes skyld - og ikke omvendt.
Men jeg har også haft nogle bekymringer.
Men hvis man læser bemærkningerne på side 3, vil man kunne se, at det ikke er tilfældet.
Før man fik frit skolevalg, var det især socialt svage, som blev afvist, måske fordi de også havde andre problemer.
Det er altså især de socialt svage, som har et friere skolevalg, end de havde før.
Og de tosprogede har jo vist sig selv at benytte sig af det frie skolevalg i overraskende omfang.
Jeg frygtede, at vi ville stå i et dilemma, hvor vi på den ene side havde hensynet til friheden og borgernes selvbestemmelse og på den ene side hensynet til de tosprogede og de socialt svage.
Men det dilemma står vi ikke i.
Det er derfor, at et så bredt flertal i Folketinget siger: Lad det nu køre videre i 3 år endnu.
Skolelederne vil godt have mulighed for at sætte en bremse på bl.a. de såkaldte zappere, som bliver ved med at skifte skole.
Det er ikke noget stort problem, og man kan heller ikke sige, at det er et voksende problem.
Det stiger måske en lille smule, men ikke i foruroligende grad.
Vi følger det med henblik på, om vi om 3 år skal følge skoleledernes råd og sætte en vis bremse på det frie skolevalg, så skolelederne selv kan bestemme noget mere.
Vi er bare ikke overbevist om, at det er nødvendigt.
Og vi synes, at det frie skolevalg har været en succes.
Jeg vil føje til: en overraskende succes.
Jeg troede, at der både var fordele og ulemper - der er kun næsten fordele.
Og det kan man se, hvis man læser bemærkningerne grundigt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-22:
Enhedslisten kan ikke støtte lovforslaget.
Kernen i forslaget er jo, at revisionen af loven om et mere frit valg af folkeskole udskydes i 4 år.
Allerede nu vurderer Danmarks Lærerforening, at det frie skolevalg er med til at øge polariseringen skolerne imellem.
Det vil sige, at de socialt udsatte børn bliver samlet på enkelte skoler.
I Enhedslisten er vi fuldstændig enige med Danmarks Lærerforening i, at lokal deltagelse og lokal tilknytning er vigtige elementer i det danske demokrati.
Den ideologiske ramme for det her lovforslag er regeringens politik om frit valg i den offentlige sektor.
I Enhedslisten er vi imod den slags frit valg, som regeringen går ind for, fordi regeringens frit valg ikke bidrager til at skabe større frihed i det danske samfund.
For liberalister handler frihed om, at individet skal kunne vælge varer til og fra på et marked.
Det er for mig at se et meget, meget snævert og fordrejet frihedsbegreb.
Regeringen er med sin politik om at fremme frit valg i den offentlige sektor med til at undergrave forhold, der er lige så vigtige for frihed som individuelle valghandlinger, nemlig lighed, fællesskab og demokrati.
Den danske folkeskole var tidligere baseret på en balanceret opfattelse af frihed, men nu er den helt ensidigt knyttet til den individuelle dimension; det er muligheden for at vælge til og fra, der prioriteres.
Det er for mig at se en bekymrende udvikling, og det er en udvikling, der kan få fatale konsekvenser - ikke mindst på folkeskoleområdet, som er et helt centralt område i det danske velfærdssamfund.
I Enhedslisten ønsker vi mere frihed.
Man kunne starte med at tilføre folkeskolen flere midler, i stedet for at give skattelettelser til dem, der i forvejen har mest.
Andet skridt kunne så passende være at styrke de lokale myndigheders råderum i stedet for at styre området på nationalt niveau.
Og hvis nu regeringen turde være helt »crazy«, kunne man inddrage ansatte og brugere langt mere i styringen af folkeskolerne, end man gør i dag.
Det ville give mere frihed i folkeskolen.
Regeringens frit valg er for mig at se en ideologisk - jeg ved ikke, om jeg må bruge det udtryk her i Folketingssalen - narresut, der undergraver velfærdssamfundets sammenhængskraft
Marianne Jelved (RV), 2008-04-22:
Den ene var en stor byskole.
Jeg var dybt imponeret over de ildsjæle og den ildhu, der var på skolen for at skabe en fælles stemning om, at skolen var for deres elever.
Forældresamarbejdet blev vægtet meget, fordi det var vores skole, fordi lærerne var vores lærere, og fordi vi var fælles om vores elever.
Der blev i virkeligheden brugt rigtig mange kræfter på at skabe en fælles identitet.
Skolen skal jo være godt sted for alle elever.
Men den her skole tabte penge hver dag, for der var ca. 140 af skolens potentielle elever, som ikke gik på skolen.
Forældrene havde valgt en anden skole.
Ikke fordi de kendte så meget til den her skole, men skolen havde fået et image af at være en taberskole, fordi det var den skole i kommunen, der havde indvandrerbørn.
Det vil sige, at klassen med 15 elever koster lige så meget i lærertid som en klasse med 25 elever, så lærerne er relativt dyrere på den her skole end på de skoler, hvor distriktets elever er søgt hen.
Til trods for det kæmper skolen for at skabe sig et bedre image.
Og det er en god skole!
Jeg spørger så mig selv: Er det virkelig en vigtig prioritering at sætte skoleledelsen i den situation, at det er de økonomiske forhold på skolen, der spiller den største rolle - i stedet for at vi havde et skolesystem, hvori der var forpligtelser over for den enkelte skole for at sikre, at kvaliteten på alle landets skoler var god nok.
Det betyder jo, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte det forslag, der ligger her.
Jeg besøger faktisk meget ofte skoler mange forskellige steder i landet, fordi jeg gerne følge med i, hvad der sker i hverdagen, og hvordan skolelovgivningen virker i hverdagen.
Det ville være ok, hvis man så havde valgt at udskyde revisionen i 1 år - men 3 år!
Dermed ændrer man incitamentsstrukturen og den måde, som skolerne vurderes på - og også den måde, som de arbejder på og bruger deres kræfter på for at holde hovedet oven vande.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-04-22:
Jeg er glad for, at den her debat blev indledt af hr. Per Bisgaard, for det var da et noget mere positivt indlæg end det, vi lige var vidne til.
Det, der er så godt ved det frie skolevalg, er jo netop den her mulighed for at imødekomme de mange praktiske årsager, der kan være til, at det fungerer bedre for den enkelte familie eller det enkelte barn at gå på en anden skole end den, der ligger lige i nærmiljøet.
Jeg tror aldrig, det bliver sådan, at man ikke som udgangspunkt har den nærmeste skole som sit primære valg.
Det er jo alt andet lige, i hvert fald i de områder, hvor skolerne ligger meget tæt, umådelig meget nemmere, at poderne kan cykle i skole, end at de skal køres - selv i de høje klasser.
De steder, hvor skolerne ligger meget langt fra hinanden, er der ubeskrivelig langt, hvis man ikke vælger den nærmeste skole - og dermed er der også en del praktik i det, der ikke er så nem.
Men ikke desto mindre er det da dejligt, at danske familier har fået en mulighed for, at barnet f.eks. kan gå i skole tæt på mors eller fars arbejdsplads, eller at det kan fortsætte i skolen sammen med kammeraterne fra børnehaven - og hvad der nu ellers måtte være af årsager til at vælge en anden skole end den, der ligger i det distrikt, hvor man lige bor.
Men som hr. Per Bisgaard også var inde på i starten, ser det foreløbig ud, som om det fungerer rigtig godt og efter hensigten.
Det skal selvfølgelig ikke afholde os fra at gøre det endnu bedre i folketingssamlingen 2011-2012.
Men som udgangspunkt er vi altså glade for, at det fungerer så godt, hvilket vi også forventede, da vi vedtog lovgivningen.
Pernille Frahm (SF), 2008-04-22:
I SF synes vi, det er et problem med en deregulering af skolevalget - og endnu mere deregulering synes vi er et større problem.
Vi synes umiddelbart, at det burde være den nære skole, der var det første valg.
Vi synes, at det, der sker nu, er, at skolen i stigende grad bliver markedsgjort, og at man får sværere og sværere ved at beskytte svage klasser og svage elever.
Vi kan godt acceptere sådan nogle samlede kommunale modeller, hvor man fordeler og samler sproggrupper på forskellige skoler - sådan i retning af Københavnermodellen - men det helt frie skolevalg er vi ikke særlig varme på.
Vi vil stille en række spørgsmål til det her i udvalget, og så vil vi på et senere tidspunkt gøre nærmere rede for, hvordan vi vil stille os til lovens endelige vedtagelse eller forkastelse.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-22:
Som ordførerne fra Venstre og Socialdemokratiet allerede har redegjort for, er det her jo sådan set en videreførelse af det frie skolevalg.
Da man indførte det frie skolevalg, besluttede man sig jo for, at der skulle laves en evaluering, og hvis man mente, at det fungerede fornuftigt, så skulle man aktivt i salen stemme for, at det frie skolevalg kunne fortsætte, og det er sådan set det, man lægger op til at gøre her.
Det kan vi fra Dansk Folkepartis side selvfølgelig støtte, og vi vil tilmed puste os op til at sige, at grunden til, at der stadig væk vil være et frit skolevalg, er, at Dansk Folkeparti har sat foden ned og sagt i forligskredsen, at der selvfølgelig skal være et frit skolevalg.
Der var nogle, der var villige til at lave begrænsninger i det frie skolevalg - ingen nævnt, ingen glemt - men det kommer der heldigvis ikke.
Det ville jo også være tåbeligt at indføre begrænsninger i det frie skolevalg med den evaluering, som ligger her.
Jeg synes, det er positivt, at evalueringen, selv om den ikke har kørt over så lang tid, bl.a. siger, at der ganske vist ikke er nok, der benytter sig af det frie skolevalg, men at der en del indvandrere, der gør det, og at de, der gør det, faktisk fravælger de indvandrertunge skoler og vælger de skoler til, hvor der er mange danske børn.
Jeg synes, at de andre ordførere har sagt det meget godt, så jeg vil sige, at vi selvfølgelig bakker op om det frie skolevalg - det har vi gjort hele tiden, og det gør vi stadig væk.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-04-22:
Det frie skolevalg til forældrene kan være en god ting af flere grunde.
Folk kører langt for at komme på arbejde, og de skal også være mere og mere fleksible over for den virksomhed, som de arbejder i.
Derfor kan det selvfølgelig være en fordel, at den skole, som deres børn går i, også ligger i nærheden af deres arbejde i stedet for i nærheden af hjemmet.
Der kan også være forskel på skolernes måde at gøre tingene på, for skolerne har i dag rimelig frie rammer med hensyn til deres egen styring.
Derfor ser Socialdemokraterne også en fordel i, at forældrene kan vælge den skole, som de mener passer bedst til dem og deres barn.
Vi skal så bare være klar over, at der også kan være ulemper ved frit skolevalg.
Den ene kan være, at kommunalbestyrelserne ikke har den store mulighed for at styre deres egne skoledistrikter.
Den anden ulempe kan være, at skolelederne ikke kan sige fra over for et barn på grund af pædagogiske årsager, som også Venstres ordfører var inde på.
En lilleskole med ét spor, hvor der er en klasse, som i forvejen har det svært, idet der måske er mange urolige børn i klassen, vil have meget svært ved at kunne rumme et barn mere, som er uroligt.
Derfor kan lederens manglende mulighed for at kunne afvise dette barn faktisk gøre mere skade end gavn for hele klassen og bestemt også for det barn, som flyttes.
Derfor kunne Socialdemokratiet godt tænke sig, at lederne havde mulighed for at sige fra, men vi er også klar over, at det ville være næsten umuligt samtidig at bevare det frie skolevalg.
Derfor har vi også været meget opmærksomme på resultatet af evalueringen.
Evalueringen har overordnet vist, at lovændringen for de fleste kommuner og for de fleste skoler har haft en forholdsvis begrænset betydning, men at der dog har været en svag stigning i brugen af frit skolevalg.
Men er evalueringen så god nok til, at man kan sige, om man fremover vil have frit skolevalg eller ej?
Det mener vi bestemt ikke at den er.
Flere udvalgsmedlemmer har peget på, at der er en vis usikkerhed forbundet med datagrundlaget for evalueringen.
Samtidig skal vi også huske på, at kommunesammenlægningen har gjort det sværere for kommunerne at samle deres data til et ordentligt evalueringsgrundlag.
Derfor støtter Socialdemokraterne forslaget om at evaluere igen i 2011-12, så loven har fået mulighed for at virke i yderligere 3 år.
Jeg vil så også komme ind på, at jeg synes, at det er rigtig godt, at der i den kommende evaluering er særlig fokus på, hvem det er, der skifter skole, for så kan vi endelig se, hvorvidt det er de der såkaldte zappere, eller hvem det er, der rent faktisk reelt har mest ud af det frie skolevalg.
Samtidig kan vi også se, hvor mange ledere der har mulighed for at sige fra, og hvor mange der ikke bruger den.
Så vi forventer, at man på det tidspunkt om 3 år endelig kan sige, om frit skolevalg er noget, vi vil eller ej.
Per Bisgaard (V), 2008-04-22:
Tilbage i 2004 indgik regeringen, Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti en aftale om at udvide forældrenes ret til frit at vælge folkeskole til deres børn.
Det blev i samme åndedrag besluttet, at lovændringen om mere frit skolevalg skulle tages op til revision i folketingsåret 2007-08.
Man skulle vurdere lovens samlede virkninger med særlig fokus på sammenhængen mellem frit valg af skole og kommunernes integrationsarbejde samt indsatsen mod ghettodannelse.
Helt overordnet viser rapporten, at det frie skolevalg stort set indfrier de forventninger, som man havde med vedtagelsen.
Det bruges ikke så meget, men der er dog en vis stigning at spore, og det er primært til fordel for de ressourcesvage og de tosprogede.
Den bekymring, som nogle partier fremførte om øgede ghettodannelser, har foreløbig vist sig at være ubegrundet.
Tilsyneladende er der kun ét område, som har givet anledning til ekstra fokusering.
Inden lovændringen i 2005 havde skolelederen bemyndigelse til at afslå at optage en bestemt elev fra et andet distrikt eller en anden kommune på skolen af faglige eller pædagogiske grunde, selv om der var plads på den ønskede skole.
Reelt har det betydet, at skolelederen ikke så let kan medvirke til at forebygge det, der hedder skolezapning, idet det nu udelukkende eller i meget høj grad er eleven og dennes forældre alene, som overtager beslutningen om skoleskift.
Heller ikke her er der tale om en markant stigning, men undersøgelsen har dog vist, at netop gruppen af zappere på mange måder har behov for en fast struktur, og flere skoleskift gør det altså vanskeligere at skabe faste rammer for netop denne gruppe af elever.
Der er ud over den omtalte rapport også grund til at nævne projektet »Dette virker på vores skole«, hvor formålet har været at indsamle erfaring, at støtte udviklingsarbejdet og formidlingen af de gode erfaringer med undervisning og integration af tosprogede elever i folkeskolen.
Mange gode erfaringer er allerede indhentet, men resultaterne viser også, at der fortsat er behov for at lave kvalitetsudvikling på flere felter.
Skønt lovgivningen nu har virket i næsten 3 år, er evaluering foretaget efter kun halvandet års virke, så det er et forholdsvis tyndt grundlag at foreslå ændringer på.
Høringssvarene udtrykker også en vis skepsis med hensyn til at lave ændringer efter så kort en virkeperiode, og man bakker generelt op om ministerens forslag om at udsætte lovrevisionen til folketingsåret 2011-12.
Venstre kan tilslutte sig, at revisionen udskydes, og at der iværksættes en ny evaluering af lovens samlede virkninger, og tillige at man sætter ekstraordinær fokus på skoleskift og skolelederens adgang til at afvise skoleskift.
Vi synes tillige, at nedsættelse af et udvalg med repræsentanter fra de kommunale parter og Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration, som skal rådgive og udtale sig til undervisningsministeren, kan være med til at skabe andre og nye muligheder for frit skolevalg.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-22:
Jeg skal ikke kunne svare for undervisningsministeren, men når fru Sophie Hæstorp Andersen siger, at det er svært at se det, der mangler, kan jeg ændre det til: det, som fru Hæstorp Andersen savner.
Hvis ikke det savnes, er det måske heller ikke nødvendigt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Den opfordring vil jeg selvfølgelig også gerne tage op.
Jeg har været inde og kigge på hjemmesiden før, og det er altid svært at påpege ting, der mangler.
Typisk kan man se fejl ved de ting, der er, men de ting, der mangler, er jo dem, man ikke kan se, kan man sige.
Men der var jo ikke nogen partier, som ikke tog afstand fra den ballade, der foregik, og det interessante er, at ministeren omtaler, at det foregik på Nørrebro.
Det viser da bare den ansvarsforflygtigelse, der er i regeringen, over for, hvad der egentlig foregik i de uger i Danmark, hvor Danmark stod i brand.
Når man så taler om uddannelse: Der er faktisk sket et fald i antallet af unge, som gennemfører en kompetencegivende uddannelse i Danmark, i den her regerings tid.
Og noget af det kunne da godt hænge sammen med skolepraktikordningen, for det var jo faktisk en mulighed for at sikre en garanti for, at unge kunne gennemføre deres uddannelse, uanset om de kunne finde en praktikplads eller ej.
Jeg synes, det er meget underligt, og det klæder ikke ministeren at stå her og være så skråsikker, når man samtidig giver midler ud til uddannelseskaravaner og andet og for næsten tiende år i træk bidrager til TAMU, som er et rigtig godt integrationsuddannelsesprojekt, med satspuljemidler.
Hvorfor har man ikke fundet de penge endnu ovre på Undervisningsministeriets område?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-22:
Nu har jeg jo slet ikke talt om Nørrebro i dag, men jeg benytter gerne lejligheden til igen at sige, at jeg tager dyb afstand fra de forbrydere, der brænder andre folks hytter og biler af og generer småfolk, der har en gammel bil stående, der ikke er kaskoforsikret, og som skal transportere deres børn i børnehave.
Jeg synes, det er afskyeligt, og jeg synes, at der skulle have været taget mere afstand fra det fra andre partiers side.
Så vil jeg om det med redegørelser igen sige: Jo, vi har en klar offentlighedspolitik.
Vi har en nøje fastlagt politik - som vi hele tiden diskuterer - for, hvad vi redegør for.
Og det redegør vi for for alle på vores hjemmeside.
Det er den moderne form for redegørelse og offentliggørelse, så alle kan få samme indsigt.
Desværre gider pressen jo ikke læse så meget på hjemmesider, for så får de nogle nyheder, som andre journalister også kunne læse.
Men der er en guldgrube af oplysninger på hjemmesiden.
Læs dem, kom og sig, hvad der mangler, og lad os så snakke om, hvad der mangler.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-22:
Jeg havde jo egentlig også tænkt mig at spørge til, hvordan det kan være så svært for regeringen - der jo ellers netop selv lægger evalueringer og alle mulige andre ting frem og synes, at det er et rigtig godt middel, og gerne pådutter både kommuner og organisationer og andre, som selvfølgelig modtager statslige penge, at lave evalueringer og redegørelser - at samle tingene sammen og bruge dem til at få en debat her i Folketinget om de mål og midler, vi bruger i integrationsdebatten.
Men jeg vil sige, at afvisningen måske ikke kommer så meget bag på mig, set i lyset af at jeg igen hører en minister, der negligerer de problemer, vi har med integrationen i Danmark.
Vi hører igen en minister, som åbenbart bakker op om statsministeren: De uroligheder, vi så, var de unges eget ansvar, det var deres familiers ansvar; selv hvis forældreevnen var fuldstændig forsvundet, var det også de familiers ansvar, og regeringen har absolut intet ansvar for at sikre, at integrationen foregår bedre, at de unge ikke render rundt og laver uroligheder, og at de har andet at tage sig til.
Det er jeg selvfølgelig ret skuffet over, for så kan man jo spørge sig selv, hvorfor man synes, man har brug for netop at bruge en masse midler på projekter, der har med mentorordninger eller andre ting at gøre.