runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-04-01:
Nu fik vi at vide, at der ikke kommer flere midler til området.
Betyder det, at kommunen så heller ikke må tage midler et andet sted på kommunens budget og føre ind på området, hvis man synes, at der er for mange ejendomme, der trænger til at blive kondemneret, og man ønsker at opretholde det gældende niveau for byfornyelse?
Så det, regeringen gør med forslaget, er, at hvis kommunerne kommer under pres for at gøre noget på det her område, fordi der vitterlig er store boligsociale problemer, kondemneringsegnede boliger, kan kommunerne kun finansiere en øget indsats ved at tage fra skoler eller fra ældrepleje eller fra andre velfærdsområder.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Nu tilføres landdistrikterne en større del af midlerne.
Af de samlede midler, de får, stiger det, der går til at forbedre boligstandarden, fra 20 til 25 pct. Så de får flere penge til hjælp til at løse de her opgaver, og mange af de her ting behøver jo ikke nødvendigvis at være dyre.
At der gives påbud om, at man skal forbedre en ejendom, skulle jo gerne kunne ske, uden at det var den store omkostning for kommunen.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-01:
Jeg synes jo, ordføreren lagde ualmindelig flot ud ved at sige, at Venstre gerne vil udvikle landdistrikterne og hvert år sætter penge af på finansloven.
Jeg kan, når jeg gennemgår det her lovforslag, ikke finde pengene, og det har også været nævnt fra andre talere, at man blot flytter nogle penge inden for en fastsat ramme på 50 mio. kr.
Så har jeg et egentligt spørgsmål i den anledning.
Har man gjort sig den ulejlighed på nuværende tidspunkt at undersøge behovet ude i kommunerne, de kommuner, som rummer de her landdistrikter, vi taler om?
Det kunne jo være ret interessant at vide, om behovet er 25 mio. kr., 50 mio. kr., 250 mio. kr., eller om det i virkeligheden kun er 2,5 mio. kr.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Det er helt klart, at kommunerne med det her forslag får en masse handlemuligheder.
Kommunernes Landsorganisation har også været meget glade for det her forslag, og derfor kan vi også se, at det er noget, der er behov for ude i kommunerne.
Vi giver kommunerne nogle handlemuligheder, som de har efterspurgt længe, og det giver dem nogle muligheder for i højere grad at kunne komme de faldefærdige boliger til livs.
Frank Aaen (EL), 2008-04-01:
Det var bare for at forstå det økonomiske i det her forslag, for nu har vi jo forstået, at der ikke kommer flere penge til kommunerne til de her boligformål.
Betyder det, at kommunerne heller ikke må bruge midler fra andre steder i deres budget, hvis der er nogle ting, de vil gøre bedre, end de gør i dag?
Skal vi også læse det sådan?
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Vi mener, at hvis vi sætter nogle frister for, hvornår kommunerne skal reagere, ender vi med, at folk skal sidde og vente på, at de her frister nås.
Det bliver altså fra minimumsgrænser til maksimumsgrænser.
Derfor er det vigtigt, at kommunerne reagerer hurtigt, og vi er klar over, at vi skal sikre, at kommunerne har et informationsniveau, så de kan reagere hurtigt.
Det nytter ikke noget at sætte nogle grænser, hvor de så kan trække det til allersidste øjeblik.
Vi skal sørge for, at de griber ind hurtigst muligt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Nu er det jo sådan, at der i dag allerede er minimums- og maksimumsgrænser for, hvor hurtigt en kommune skal reagere, hvis der er konstateret skimmelsvamp.
Det, jeg tror ordføreren prøver at svare på, er de andre krav, vi har stillet fra Socialdemokratiet side, om, hvor hurtigt man skal igangsætte en uafhængig teknisk analyse.
Der er allerede i dag krav om, at hvis der er en nærliggende sundhedsfare, må kommunen bruge 6 måneder på at finde genhusning til en familie.
Det er jo de færreste mennesker, der har lyst til at blive boende i en bolig, hvor der er skimmelsvamp, og hvor deres børn eller de selv som følge af det måske har fået allergi eller eksem eller astmalignende symptomer - noget af det må de leve med resten af livet.
For Venstres ordfører har jo ret i, at der går 6 måneder, før kommunen finder en bolig.
Og hvis kommunen vurderer, at der ikke er en nærliggende sundhedsfare, er der faktisk slet ikke nogen maksimumsgrænse for, hvor lang tid man må bruge til at finde genhusning til den her familie.
Synes Venstres ordfører virkelig, det er rimeligt, at man slet ikke har nogen rettigheder som lejer, i det øjeblik det bliver konstateret, at ens bolig er sundhedsskadelig?
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Jeg mener, at det er problematisk at sige, at tilfælde af skimmelsvamp skal have særlige rettigheder.
Jeg mener, der er andre sundhedsfarer, der er lige så slemme som skimmelsvamp.
Og derfor er det også vigtigt, at vi kigger generelt på hele området og laver nogle generelle bestemmelser og ikke går ned i de specifikke ting.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-04-01:
Jeg synes, det er meget prisværdigt, at ordføreren nævner, at Venstre synes, det er en god idé, at der bliver tilført flere midler via finansloven til landdistriktspolitikken i det her kongerige.
Så jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål i den forbindelse, nemlig:
Så vidt jeg kunne forstå på svaret før, er det jo de samme penge som tidligere, der bliver brugt, altså de 50 mio. kr. For at fortsætte det spørgsmål, der blev stillet lige før om skimmelsvamp og grænseværdier, vil jeg sige, at sådan som jeg kan læse det ud af forslaget, som det ser ud, afhænger det alene af et skøn fra kommunens side, hvorvidt man vil sige, om der er en nærliggende sundhedsfare eller ej.
Mener ordføreren ikke, at det ville være bedre og sikrere for alle parter, hvis der var nogle objektive kriterier og ikke kun nogle skønsmæssige, subjektive kriterier?
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Regeringen har gjort mange ting, bl.a. har den udflyttet arbejdspladser ved f.eks. at lade SKAT have store hovedsæder rundtom i landet, så de ikke er koncentreret i København eller andre steder.
Og det er nødvendigt, at man også har arbejdspladser i landdistrikterne for at udvikle landdistrikterne.
Så det er bare et af de punkter, hvor regeringen har gjort noget.
Med hensyn til at sætte meget snævre grænser for, hvordan man skal måle, om der er sket noget, skal man passe på, at man ikke sætter så snævre grænser, at de kan forhindre en opklaring af visse ting.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-04-01:
Jeg kunne så godt tænke mig at høre, om ordføreren mener, at det er landdistriktspolitik at udflytte statslige virksomheder.
Jeg har den opfattelse, at landdistriktspolitik omhandler nogle helt andre ting.
Det tror jeg også Venstre i almindelighed går ud og siger.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Det er måske ikke landdistriktspolitik, men det er at udvikle landdistrikterne, fordi landdistrikterne skal have noget at leve af, for at de kan udvikle sig.
Må jeg ikke lige få gentaget det?
Jeg fik ikke helt fat i spørgsmålet.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-01:
Jeg vil sige, at jeg sådan set ikke er enig med hr. Bjarne Laustsen.
Jeg synes, det er helt fint, at man giver 2,5 mio. kr. mere til landdistrikterne, der har de problemer.
Det har jeg ikke spor imod.
Der er altså nogle lovgivningsmæssige ting, som jeg er uenig i, men som jeg også startede med at sige, synes jeg, at der er nogle gode tiltag, som jeg da også synes man skal have mulighed for.
Med hensyn til kommunerne er der jo mange, der egentlig er indstillet på og gerne vil have, at de boliger bliver revet ned.
Der vil jeg så være sikker på, at det, man gør, er lovligt, at man ikke skal af med endnu flere penge.
Og det tror jeg også kommunerne fint kan klare uden den helt store indblanding.
Jeg tror, de i landdistrikterne er glade for, at de får 2,5 mio. kr. mere.
Nu plejer vi altså gerne at tage lejernes parti, men vi plejer også at være realistiske, når vi gør det, og er det også over for udlejerne, for det, man foreslår, skal også være muligt.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-01:
Er det ikke tankevækkende, at vi med lovforslaget her tager stilling til, hvordan man kan jævne boliger med jorden ude på landet, samtidig med at vi er i gang med en diskussion om, hvordan der kan sikres opførelse af nye, billige boliger i København?
Som jeg ser det, understreger det et af Danmarks største problemer, nemlig at landet trækkes mere og mere skævt.
Men den diskussion skal vi ikke tage i dag, den tager vi, når vi skal diskutere den regionalpolitiske redegørelse.
Men som det også er fremgået af tidligere ordførertaler, kan det sagtens gøres bedre.
På baggrund af henvendelser fra en række kommuner, som har store problemer med boliger af særlig lav kvalitet, er der gennemført en undersøgelse af dårlige boliger i landets yderområder, som omhandler omfanget og betydningen af boliger i særlig ringe stand.
Undersøgelsen peger bl.a. på, at kommunerne har behov for instrumenter, som giver muligheder for at afhjælpe disse problemer.
Lovforslaget indeholder følgende hovedelementer:
udgiftsramme til områdefornyelse i mindre byer - her har vi jo allerede hørt, at der kun er tale om flytning af midler; der er ikke nye efterbevillinger - adgang til nedrivning af ejerboliger og andelsboliger, muligheder for at kondemnere, muligheder for indgreb i bygninger med henblik på konstatering af sundheds- og brandfare og endelig adgang til påbud om afhjælpning af kondemnable forhold.
Det er jo alt sammen rigtig fint.
En del af lovforslaget går ud på at forhøje den udgiftsramme, der afsættes til områdefornyelse i de mindre byer, fra 20 til 25 pct. af den gældende udgiftsramme på 50 mio. kr.; det har også været omtalt.
Den gældende udgiftsramme til områdefornyelse på 50 mio. kr. ændres ikke med forslaget, og det betyder, at der kun er yderligere 2,5 mio. kr. til rådighed for områdefornyelse i mindre byer, hvilket formentlig langtfra matcher kommunernes behov.
Hvis jeg skal foretage en vurdering af forslaget i øvrigt, skal jeg sige, at forslaget medvirker til at hæve boligstandarden i de landområder, hvor der som følge af fraflytning er efterladt en række faldefærdige ejendomme, som efter opkøb af platugler og boligspekulanter får lov til yderligere at forfalde, samtidig med at der bor mennesker i dem.
Derfor er det på høje tid, at der sker en regulering af lovgivningen, således at vi kan få sat en stopper for den trafik.
Jeg har hæftet mig ved, at der ligger nogle positive høringssvar fra Kommunernes Landsforening og Landdistrikternes Fællesråd.
Dog er der bemærkninger om, at der skal øgede bevillinger til, og Landdistrikternes Fællesråd savner en mulighed for at skride ind over for ikkesamarbejdsvillige ejere og ønsker, at kommunernes tilsynsforpligtelse med sundheds- og brandfarlige bygninger udvides til at omfatte tomme boliger.
Vi mener også, at der klart er behov for, at kommunerne kan få lov til at arbejde forebyggende.
Det betyder, at kommunerne skal have mulighed for at gå ind i en ejendom på mistanke, men hvis det ikke kan lade sig gøre, må vi alternativt foreslå, at kommunerne får udvidet tilsynspligt.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-01:
Men selv om der er boliger, hvor der f.eks. opstår skimmelsvamp, er det dog ikke ensbetydende med, at det offentlige skal ind og renovere private udlejningsboliger.
Tit og ofte vil det være sådan, at når en kommune har påtalt, at der er de og de problemer med en bolig, så vil den pågældende ejer jo selv gå i gang med en renovering af ejendommen, sådan at standarden lever op til de krav, der stilles, for at det er en beboelsesegnet bolig.
Men det her giver kommunerne et ekstra redskab til netop at få sat fokus på det her, og så snart det sker med de værktøjer, der ligger i lovforslaget her, så er det klart, at den pågældende ejer/udlejer selvfølgelig vil gå i gang med at istandsætte boligen.
Hvis det er en større boligblok, og hvis det er et større problem, så har man nogle muligheder for at søge af de midler, der er sat af til netop dette formål.
Jeg synes, forslaget her virkelig giver kommunerne en god mulighed for at komme i gang med renovering og også udfasning af de boliger, som ikke er egnede til udlejning.
Der er blevet brugt udtrykket bolighajer.
Jeg synes, det i den sammenhæng måske ligesom er at nedgøre det lidt.
Heldigvis er det et fåtal af boliger, man taler om, der tilhører den her kategori; langt de fleste udlejere sørger for, at deres lejligheder er i orden, sådan at de med god samvittighed kan udleje dem.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-04-01:
Jeg synes da, det er rigtig positivt at høre, at Dansk Folkeparti er indstillet på en dialog og på at tage lejernes parti i denne sag, så det ser vi frem til i den videre behandling.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-01:
Det skal nok være rigtigt, at der er i nærheden af 10.000 boliger, som ikke har, kan man sige, den helt høje standard.
Det tror jeg ikke jeg vil betvivle.
Den specifikke situation på Mors skal jeg ikke kunne udtale mig om, men vi har jo tidligere set, at der har været forskellige udlejere på Mors, som har haft en, kan man sige, uheldig indflydelse på netop det med boligudlejning.
Så blev der spurgt, om den konservative ordfører synes, at det er et særlig godt forslag, man står med her.
Jeg vil da bare lige understrege en gang til, at byfornyelse jo så sandelig også sker i privat regi, uden at det offentlige står med tegnebogen og skal betale og betale.
Men det her giver mulighed for, at man kan søge midler til nogle projekter, og hvis ikke man kan få nok det ene år, så kan man jo søge året efter.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-01:
Man kan søge, ja, men hvor mange penge er det, man kan søge?
Og vi ved jo sådan set, hvor stort problemet er.
Så erkendte den konservative ordfører - og det var jeg meget glad for at han også havde læst om den uheldige indflydelse, nogle boligejere har haft i forbindelse med det, der foregår på Mors.
Men det kunne også have været i Hjørring, det kunne også være mange andre steder, hvor man har været ude at udtale sig.
Det, jeg efterlyser, er sådan set en ordning, der løser de problemer, folk befinder sig i, i stedet for at sætte et plaster på, for jeg føler faktisk, at det her lovforslag er formet som et plaster, man sætter på, og så siger man, at så går det nok.
Det løser jo ikke de gennemgående problemer, og det ved den konservative ordfører udmærket qua sine erfaringer inden for det her område.
Hvor mange år vil det så tage, inden man har fået løst problemerne?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Nu fik vi i hvert fald klargjort, at der ikke er flere penge i det her forslag, men kun en omfordeling af midlerne fra den almindelige byfornyelse i og omkring de større byer til landdistrikterne, hvor man selvfølgelig har et stort behov, men det ændrer jo ikke på, at man også har behov for renoveringer i byerne.
Det bliver der så færre midler til.
Mit spørgsmål går på den del af det, der handler om, hvad der skal ske, når kommunen eller en udlejer har konstateret, at der er skimmelsvamp.
Det her lovforslag lægger jo ikke på nogen måde op til, at lejerne får flere rettigheder, i det øjeblik man har fået at vide, at der er skimmelsvamp i boligen.
F.eks. vil det jo stadig væk være sådan, at hvis kommunen vurderer, at der er en nærliggende sundhedsfare forbundet med at blive boende, kan der gå op til 6 måneder, før en familie får tilbudt genhusning.
Mener Venstre ikke, at det er rimeligt, at kommunen eller udlejeren, i det øjeblik man får at vide, at man har skimmelsvamp i boligen og dermed er i fare for at miste sin livskvalitet og få kroniske sygdomme, tager initiativ til, at man flytter på hotel og bliver genhuset så hurtigt som muligt?
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-01:
Den konservative ordfører ved jo noget om byggeri og ved noget om, hvordan boligers tilstand er ikke mindst i det område, hvor vi jo begge kommer fra.
Derfor er jeg nødt til at spørge: Er det rigtigt, at det er opgjort, at på landsplan er der ca. 10.000 dårlige boliger?
Og er det også rigtigt, at alene på Mors, hvor der har været mange skriverier om de dårlige boliger og de konsekvenser, det har medført, er der ifølge de udtalelser, der har været givet til Danske Kommuner, omkring 200 boliger?
Synes den konservative ordfører så, at det er et særlig stort forslag, vi står med her, over for de store problemer, som alene den kommune befinder sig i?
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-01:
Nu har jeg nok ikke været nærmere inde på det, men jeg synes da, jeg lige vil prøve at kigge på det.
Jeg skal lidt bedre ind i det, før jeg kan sige, hvad jeg mener om det, men vi vil i hvert fald gøre meget for lejerne.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-01:
Må jeg forstå det sådan, at fru Anita Knakkergaard ikke er med i det cirkus der med at flytte rundt på pengene, som der reelt ikke er nogen nye penge i?
Det forbedrer ikke byfornyelsen overhovedet.
Jeg forstår, at Dansk Folkeparti ikke er en del af det og heller ikke bakker det op.
Så vil jeg godt høre, hvem der har ansvaret for, at de private boliger ude på landet står og forfalder og bliver lejet ud.
Nu vil jeg gerne høre om Dansk Folkepartis optik på det her område: Er det ikke sådan, at det er helt urimeligt, at man lejer noget ud, der er sundhedsskadeligt?
Hvem skulle i givet fald sørge for, at det bliver bragt i orden?
Ville det ikke være rimeligt i stedet for at stille et krav om, at hvis ikke man kan holde sin bolig i orden, så må man rive den ned for ejerens regning?
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-01:
Jeg er enig med hr. Bjarne Laustsen om, at der ikke kommer flere penge ind i området.
Men det står der jo højt og tydeligt.
Altså, det er der jo ingen, der læser lovforslaget, der er tvivl om.
Det er der slet ingen tvivl om, der kommer ikke flere penge, det står der højt og tydeligt.
Hvem skal betale for nedrivning og sådan noget?
Det er da helt naturligt, at det skal ejeren.
Men så har vi jo set, at det ikke bliver gjort, og hvad så?
Hvis hr. Bjarne Laustsen har hørt efter, vil han vide, at jeg jo er meget i tvivl om det, da ejeren ikke skal give sit besyv med og sige, om det er i orden, at man gør det, og endnu mere i tvivl bliver jeg om, hvorvidt der er tale om en ekspropriation, og så skal der altså betales betydelig mere.
Men jeg vil altså ikke stå og lave noget lovgivning, der ikke overholder grundloven.
Men jeg vil også sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg selvfølgelig vil stille spørgsmål om det.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-01:
Det er jo ret interessant det her
, og spørgsmålet er, om regeringen har flertal for sin politik her i dag, og jeg kan forstå, at det har de ikke sådan umiddelbart.
Jeg synes, det er fint, at Dansk Folkeparti tænker over sin støtte til et lovforslag, hvor man tager noget fra noget, der er skåret ned til et minimum, tager nogle penge fra byfornyelse og flytter dem over til noget andet, uanset hvor godt formålet er.
Man forsøger altså at reparere på noget uden at have noget værktøj at gøre det med.
Der er bare ord i det her, der er ikke noget reelt i det.
Som Kommunernes Landsforening også påpeger, virker det her ikke tilstrækkeligt, fordi der ikke kommer flere midler.
Man tager bare midlerne et andet sted fra, og så er det det.
Jeg er glad for bemærkningerne om, hvem der har ansvaret med hensyn til at leje noget ud, der ikke er i orden, og konsekvenserne deraf.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Nu er det jo sådan, at da Socialdemokratiet fremsatte deres beslutningsforslag sidste år om, hvordan man kunne gøre en bedre indsats for at modvirke skimmelsvamp og sikre lejerne nogle rettigheder, når de var utrygge eller havde en mistanke om, at der var skimmelsvamp i deres bolig, så fik vi at vide, at det var nogle gode hensigter, men at loven var god nok, og kommunerne bare skulle oplyses om den.
Vi er selvfølgelig glade for, at man nu fra regeringens side har indset, at der var nogle problemer, og at man derfor er kommet med nogle lovforslag, der giver kommunerne nogle bedre regler.
Kommunerne har jo hele tiden sagt, at reglerne ikke var gode nok.
Mange steder oplever lejere, at de kommer i klemme, fordi sagerne trækker i langdrag.
Man kommer ind i beboerdemokratiet, man skal først afgøre, hvis skyld det er, og det ene og det andet, før en sag kan gå sin vante gang.
Er fru Anita Knakkergaard mere positivt indstillet over for Socialdemokraternes forslag om, at man nu får indsat nogle tidsfrister for, hvor hurtigt udlejer skal reagere på en henvendelse?
Er man interesseret i at kigge på reglerne for, hvor hurtigt en familie skal kunne komme ud af en bolig, hvor der er konstateret skimmelsvamp?
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-01:
Jeg kan også huske langt tilbage.
Altså, dengang fik Dansk Folkeparti det jo lavet sådan, at det også skulle omfatte institutioner.
Vi skulle have undersøgt institutioner, skoler og fritidshjem og sådan noget.
Det har vi fået gjort, og nu er der afsat en pose penge, som i første række skal gå til renovering og ekstra vedligehold af skoler.
De skal først og fremmest bruges til forhold vedrørende skimmelsvamp, bad og toiletter, og det er vi glade for.
Så var der spørgsmålet med hensyn til tidsfrister, som det sådan set var os der foreslog.
Bl.a. 1 måned skulle ejeren have til at besvare lejerens forespørgsel med hensyn til skimmelsvamp i lejligheden - tænk sig, hvis udlejer var på ferie eller ude at rejse - det var sådan set nogle urealistiske tidsfrister, Socialdemokraterne stillede.
Det er korrekt.
Vi vil også gerne have nogle tidsfrister, men det her er jo en forbedring.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-01:
Vi er selvfølgelig godt tilfredse med, at man nu har taget fat på institutionsområdet.
Det er også det, vi samstemmende hører ude fra kommunerne, nemlig at har man en mistanke om skimmelsvamp på en skole eller i en daginstitution, så bliver der rent faktisk taget hånd om det nu fra kommunalbestyrelsens side.
At regeringen nu sætter anlægsinvesteringer så stramt i kommunerne, at de ikke forebyggende kan gå ind og kigge på toilet- og badeforhold og de renoveringer, man lovede i valgkampen, er en anden historie.
Jeg er selvfølgelig glad for høre, at ordføreren muligvis er indstillet på, at vi kigger på, om der kunne være nogle bedre tidsfrister, uanset om det skal være 1 måned, eller hvad det skal være, fordi vi finder, at det er der behov for.
En udlejer kan jo godt være et boligselskab, og der er det jo ikke spørgsmålet, om formanden tager på ferie.
Der kan jo være mange andre end en bestyrelse, der kan reagere på en henvendelse, og så er det jo bare for dårligt, at man oplever, at ens sag trækker i langdrag, og vi ved, at skimmelsvamp er rigtig, rigtig usund at bo med.
Det er jo ikke godt nok, at vi tager fat i skolerne, hvis ikke vi også tager fat i folks eget hjem, hvor de lever med det næsten dagligt.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-04-01:
Jeg giver sådan set fru Sophie Hæstorp Andersen ret, og det jeg synes, vi eventuelt kunne kigge på, hvis ministeren ellers giver lov til det, er den pjece, der sådan set er lavet, og hvor jeg synes der er nogle ting, der godt kunne sættes bedre op, så de stod mere klart.
Når den så kom ud til lejerne og til kommunerne, ville man vide lidt mere om, hvad man havde at forholde sig til.
Med hensyn til tidsfrister har vi jo set i forbindelse med maksimalpriser, at lige så snart man sætter pris på, bliver det den maksimale pris.
Jeg ved ikke, hvordan vi skal gøre det med hensyn til tidsfrister, men det kunne vi jo kigge på.
Men med hensyn til maksimalpriser i byggeriet har vi set, at de er røget op, lige så snart der blev sat priser på, så det kan der også være noget om.
Jeg ved ikke, om vi kan løse problemet på en anden måde, men vi kunne prøve at kigge på det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-04-01:
Jeg synes sådan set, det er rigtig dejligt, at fru Anita Knakkergaard deler den bekymring, som vi også har i Socialdemokratiet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre
, om den også er til stede, når det handler om lejerne, for hvem der er nogle lange tidsfrister for genhusning, hvis man konstaterer, at der er usunde forhold i en bolig, og det grundlag, hvorpå kommunen skal tage stilling, er et skønsmæssigt grundlag, og der ikke nogen objektive kriterier eller nogle grænseværdier eller noget andet.
Mener ordføreren ikke, at det også er en svaghed i lovforslaget?