Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Tak for det.
Almindelige danskeres sociale retssikkerhed er blevet forsømt gennem de sidste 10 år med VKO.
Mange oplever, at det system, der skulle hjælpe dem, bliver en modstander, som det kræver enorme ressourcer at trænge igennem til.
De føler sig retsløse og mødt med mistillid og kontrol.
Enhedslisten mener ikke, det er rimeligt at forlange, at man skal kunne paragrafferne bedre end sin sagsbehandler for at få den hjælp, som man har brug for og ret til, og det er heller ikke rimeligt, at man skal tigge eller besvare overflødige, intime spørgsmål for at få den.
Vi tror på sociale rettigheder frem for almisser, og vi vil styrke borgernes sociale retssikkerhed.
Men vi mangler stadig at se et initiativ, og det håber vi selvfølgelig kommer i den nærmeste fremtid.
Det er afgørende for retssikkerheden, at borgerne kan klage over kommunernes afgørelse til en uafhængig ankeinstans, og derfor er Enhedslisten lodret imod det lovforslag, som regeringen nu fremsætter, på trods af at vi før valget var enige om, at det var en dårlig idé.
Det er et lovforslag, som giver kommunerne redskaber til at styre udgifterne på handicapområdet på bekostning af ankemulighederne.
Vi mener, at regeringen nu gambler med borgernes retssikkerhed stik imod de anbefalinger, som der er kommet fra stort set samtlige handicaporganisationer, fra socialrådgiverne og også fra professorer på området.
Til gengæld er jeg glad for, at ministeren tilkendegiver, at regeringen er i gang med arbejdet med at ratificere FN's handicapkonventions tillægsprotokol, og vi ser meget frem til, at vi kommer videre med det arbejde.
Tillægsprotokollen er netop det, som omhandler den uafhængige klageinstans, hvilket forhåbentlig kan få os videre i arbejdet med FN's handicapkonvention og rent faktisk gøre den til virkelighed, der får en betydning for de borgere, som er ramt af et handicap.
Et tredje element, der kunne styrke borgernes retssikkerhed, ville være, hvis vi kunne lave langt enklere regler og mindre kontrol.
Hvis borgerne skal have den hjælp, som de har brug for og ret til – uden at det kræver 6 måneders ventetid og en ankesag – så er der brug for mere enkle og letforståelige love og regler.
Vi vil gerne arbejde for, at bl.a. reglerne om BPA, handicapbiler og ikke mindst merudgifter bliver langt enklere, så borgerne rent faktisk kan gennemskue, hvad det er, de har ret til.
Endelig kunne vi godt tænke os at drøfte med Folketingets partier, om vi ikke skulle kigge på, hvordan vi tackler situationer, hvor kommuner begår fejl.
I dag kan en borger miste sin hjælperordning eller sin indkomst, hvis vedkommende begår en fejl, f.eks. ved at lægge tal forkert sammen.
Men når myndighederne begår en fejl, der måske i alvorlig grad forringer borgerens livskvalitet – f.eks. ved uretmæssigt at tage hjælpen fra en borger – så får det ingen konsekvenser.
Den uretfærdighed vil vi gerne have rettet op på.
Hvorfor har det ingen konsekvenser for kommunen i dag, når de faktisk tjener penge på ikke at følge loven?
Som den sidste ting mener vi, at Folketinget har brug for en drøftelse af handle- og betalingskommune.
De nye regler om handle- og betalingskommune betyder, at selv om en borger med handicap er flyttet til en ny kommune, kan den gamle fortsat stå for sagsbehandlingen.
Disse regler skal annulleres, så sagerne kan hjemtages til bopælskommunen.
Det er der to grunde til.
Dels er det uhensigtsmæssigt, at en sagsbehandler skal træffe afgørelser om en borger, som sagsbehandleren i praksis ikke længere kender, dels er det udemokratisk.
Enhedslisten går stærkt ind for et nærdemokrati, og for borgere med handicap betyder det selvfølgelig, at deres sager skal behandles i den kommune, hvor de selv har stemmeret.
Vi har mange flere forslag til, hvordan man kan forbedre retssikkerheden for borgere med handicap, og jeg håber, vi kan få en drøftelse af det her i salen i dag.
Så skal jeg på vegne af Enhedslisten, Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og Radikale Venstre fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget glæder sig over de store fremskridt i behandlingsmulighederne, som betyder, at flere børn født med handicap overlever, og at mennesker med handicap lever længere.
Folketinget vil arbejde for en progressiv implementering af FN's Handicapkonvention og for at fremme lige muligheder for at deltage i samfundet.
Folketinget ønsker at fastholde det grundlæggende princip i dansk handicappolitik og -lovgivning om, at støtte til mennesker med handicap skal tildeles ud fra en konkret, individuel vurdering.
Det nuværende niveau for retssikkerhed skal sikres gennem et effektivt klagesystem.
Folketinget ser frem til en tværministeriel handlingsplan på handicapområdet.«