Thomas Jensen (S), 2009-12-08:
Det her forslag ligger i forlængelse af energiforliget fra februar 2008, som Socialdemokraterne jo var en del af, og Socialdemokraterne er derfor også positive over for det her forslag og støtter det, for det er nemlig vigtigt, at vi får nedbragt energiforbruget i de danske bygninger.
Udfordringen er nemlig rigtig, rigtig stor, for det er jo velkendt, at forbruget i bygningsmassen udgør 40 pct. af det samlede danske energiforbrug, og vi ved, at af den bygningsmasse, der vil eksistere i 2020, eksisterer 95 pct. af den allerede i dag.
Derfor er det væsentligt at sætte ind med alle de energibesparelser, vi kan presse på med, i den eksisterende bygningsmasse.
Det er jo netop det, der er formålet med det her forslag.
Det konkrete indhold af forslaget er, at energiforbruget i den eksisterende bygningsmasse altså skal reduceres, i takt med at den almindelige vedligeholdelse bliver gennemført.
Med forslaget sikres ministeren en hjemmel til at stille krav til, at bygningsejere skal anvende de mest energieffektive og rentable løsninger, når de alligevel bygger om, renoverer eller skifter bygningsdele og installationer ud.
For at sikre, at kravene i bygningsreglementet bliver overholdt, sker der endvidere en tydeliggørelse heraf.
Med hensyn til den løbende reduktion af energiforbruget skal vi passe på, at vi i vores gode tiltag for at reducere energiforbruget ikke skaber andre problemer, f.eks. med fugt, dårligt indeklima og deraf følgende problemer med skimmelsvamp og andre sundhedsskadelige problemer.
Vi har i de seneste år set, at man i stigende grad isolerer bedre, og samtidig opstår der flere og flere problemer med skimmelsvamp i de danske boliger.
Endelig tror jeg også, at vi skal sikre os, at kommunerne har mulighed for at gennemføre en kontrol med, at de så også er de rigtige og energieffektive komponenter, som bliver anvendt i de enkelte hjem.
Her er det jo centralt at få afklaret, om kommunerne reelt har midler til at gennemføre den her kontrol.
Med hensyn til kravene til de enkelte bygningsdele sker der jo en udvidelse af kravene, så de i fremtiden også gælder for mindre renoveringer og vedligeholdelsesopgaver, og nu er det så energieffektiviteten, der er i fokus, både ved bygningsdele og installationer.
Her synes jeg, at det er uhyre vigtigt, at der lyttes til de høringssvar, som påpeger, at vi skal huske, at forudsætningen for, at loven kommer til at virke, er, at den er til at forstå for menigmand, der f.eks. gennemfører en renovering af sin bolig.
Når vi med lovforslaget giver ministeren hjemmel til at konkretisere komponentkravene, er det vigtigt, at den almindelige husejer kan føle sig på sikker grund og navigere rundt i de nye krav, og ministeren bør sikre, at vi ikke gør en boligejer til lovovertræder, fordi det er uklart, hvad der menes med komponentkrav for bygningsdele og installationer.
Det er, at komponentkravene vil blive fastsat under hensyn til at sikre en fortsat priskonkurrence til gavn for forbrugerne.
Det vil sige, at kravene i bygningsreglementet vil blive fastsat, så flere producenter vil kunne opfylde kravene.
Endvidere vil der være en overgangsperiode, før kravene træder i kraft, hvor producenterne får mulighed for at tilpasse deres produkter til de nye krav.
Det er selvfølgelig forståeligt, at der er en overgangsperiode, men vi skal sikre, at kravene bliver gode nok, så vi kommer til at leve op til den målsætning, der er om at reducere energiforbruget med 25 pct. i 2010, yderligere 25 pct. i 2015 og endelig 25 pct. mere i 2020.
I 2020 skal vi simpelt hen have reduceret det samlede energiforbrug i Danmark med 75 pct. i bygningerne i forhold til 2006-niveauet.
Så derfor skal vi ikke lægge ud med at være uambitiøse.
Til afslutning vil jeg sige, at ud fra en samlet vurdering kan Socialdemokraterne støtte forslaget, men vi vil stille en række opklarende spørgsmål under udvalgsarbejdet, så vi er sikre på, at loven bliver god nok til at fremme reduktionen af energiforbruget i den hastighed, som vi er enige om i energiforligskredsen.