runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-30:
Jeg må starte med at kvittere for, at hr. Martin Henriksen også fik talt lidt om indholdet i, hvorfor det er væsentligt at få lavet det her lovforslag.
Sagen er jo den, at vi har en målsætning om, at mindst 50 pct. af en ungdomsårgang skal have en videregående uddannelse.
Det er klart, at det stiller krav til uddannelsessystemet, det stiller krav hele vejen ned igennem uddannelsessystemet, og det er derfor, vi jo også har lavet betydelige ændringer – også helt ned på folkeskoleniveau.
Det her er altså med til at sikre en udvikling af de mere praksisorienterede bachelorgrader.
Det giver en bedre sammenlignelighed med verden uden for Danmark.
Det giver en tværfaglighed, som både forhåbentlig kan styrke de eksisterende uddannelser og være med til at udvikle nye uddannelser på tværs af gamle og eksisterende faggrænser.
Det er væsentligt fra konservativ side, at der bliver lagt vægt både på de offentligt rettede og de privatrettede uddannelser og for den sags skyld også for grænsefeltet mellem de to, i en erkendelse af, at arbejdsmarkedet i den grad ændrer sig i de år, vi er i, at verden hele tiden kommer til at se ny og anderledes ud, og at det derfor er vigtigt, at vi har et uddannelsessystem, der er rustet til at sikre, at man kan uddanne netop de mennesker med de kvalifikationer, som der er behov for på et nyt og moderne arbejdsmarked.
Derfor er det vigtigt, at de nye professionshøjskoler kommer til at udgøre stærke faglige miljøer.
Det er vigtigt, at de har et bindeled til aftagere og til arbejdsgivere, og det får de via den konstitution, der bliver i bestyrelserne, sådan at man har et indblik i, hvad man mangler i regionen, hvad der skal udvikles, og at man også har en fornemmelse for, hvilke kompetencer arbejdsgiverne, altså aftagerne, har brug for i en moderne verden, sådan så de studerende får de bedst mulige forudsætninger for at være rustet godt til at komme ud på et moderne arbejdsmarked.
Vi skal arbejde videre i processen.
Vi skal have set på erhvervsakademiernes, erhvervsskolernes stilling i forhold til professionshøjskolerne, og en af de ting, vi helt afgjort kommer til at skulle fokusere på, er, hvordan man får styrket de tekniske og merkantile uddannelser.
Vi er godt tilfredse med, at den er endt med at have en rimelig høj grad af tværfaglighed.
Vi ser det også som en rigtig god løsning for ingeniørområdet, som står over for særlige udfordringer i disse år, at det får en 7-årig overgangsperiode til at sikre de stærke faglige miljøer, til at sikre forsknings- og udviklingsarbejde, og at det så inden for en 7-årig periode skal udvikle sit samarbejde med professionshøjskolerne til rent faktisk at indgå der.
Så vi håber og tror på, at de her nye professionshøjskoler vil være med til at bidrage konstruktivt til stærke, internationalt orienterede, forskningsorienterede uddannelsesområder, der også er praksisnære og dermed kommer til at byde på en bred vifte af uddannelsesmuligheder for unge mennesker på et arbejdsmarked, som hele tiden er i en rivende udvikling.
Vi ser frem til det videre forhandlingsforløb.
Fttm.072.fm Page 5269
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Indledningsvis vil jeg bare sige en enkelt ting til ordførerens analyse.
Jeg er ikke sikker på, at det forholder sig sådan i forholdet mellem tekniske og gymnasiale uddannelser, at det kun er en afspejling af ordførernes baggrund.
Det kan også være en afspejling af – for så vidt angår de tekniske uddannelser – at så er det meste aftalt med parterne på forhånd, og det gør, at de godt kan forekomme meget glatte politisk og svære at komme ind til, fordi der er så meget, der er partsaftalt.
Jeg tror ikke, jeg på nogen måde kan ændre ordførerens synspunkt, for så vidt angår det demokratiske og det ledelsesmæssige, og jeg kan sådan set også godt følge nogle af ræsonnementerne.
Jeg vil bare lige sige det ene, at det godt kan være, at markedsføring er et dårligt valgt ord, men er ordføreren ikke enig i, at det er vigtigt for uddannelserne at være synlige i en kompleks samfundskonstruktion som vores, hvor der er så utrolig meget, der konkurrerer om opmærksomheden?
For jeg synes forslaget balancerer i den forstand, at professionshøjskolerne ikke bliver beskrevet som konkurrenter til universiteterne, men som noget, der er med til at komplementere vores uddannelsessystem, sådan at der er mange forskellige ting, man kan uddanne sig til, og at det derfor er vigtigt for uddannelserne at være synlige i den svære valgproces, som unge står med med hensyn til, hvad de så skal bruge deres adgangsgivende eksamen til.
Jeg kan forstå, at hr. Martin Henriksen hviler i bevidstheden om at have gjort noget godt for uddannelserne i de seneste år – især økonomisk set, som ordføreren nævnte det i begyndelsen af sin ordførertale.
Betyder det, at det så gør indtryk, når man hører om de konsekvenser, som det faldende ansøgertal har for økonomien i bl.a. læreruddannelsen, når man ser på, hvordan timetallet bliver skåret ned og de konsekvenser, det har i forhold til kvalificerede medarbejdere, som burde være der til at undervise på seminarierne?
For det, som jeg er meget enig med hr. Martin Henriksen i, nemlig at hele vores land skal være uddannelsesdækket, har jo også en økonomisk konsekvens for, at der faktisk er en økonomi til at udbyde en højt kvalificeret uddannelse, også der, hvor der er færre studerende, end der er på nogle af de centralt beliggende uddannelsessteder.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-30:
Mangfoldighed er en god ting, ingen tvivl om det, men hvis der har været forvirring om, hvad det her forslag gik ud på, så kan jeg i og for sig godt forstå det, da der nu er private institutioner i tilknytning til friskoler, private institutioner, som giver overskud, selvejende frie daginstitutioner, kommunale daginstitutioner.
Jamen der er utrolig mange forskellige måder at drive børnepasning på i dette land, og det er jo kun meget udmærket.
Men altså, dette lovforslag har måske ikke været så klart, som man kunne ønske sig.
I SF er vi i hvert fald stærkt imod dagtilbudsloven, det skal der ikke herske nogen tvivl om, og dette forslag ligger jo i forlængelse af dagtilbudsloven.
Alligevel synes vi, det er helt naturligt, at de frie skoler ikke hindres i at etablere dagtilbud, og derfor ser vi det her som et fornuftigt forslag.
Det skal dog heller ikke være nogen hemmelighed, at SF’s velvillighed over for private institutioner går dér, hvor profitten kan trækkes ud af institutionen til gavn for eventuelle investorer eller private forældres pengepung.
Fttm.072.fm
Page 5281
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
man, eller kan man ikke trække profit ud af disse institutioner?
Det er bare for, at det skal stå fuldstændig klart, så ingen er i tvivl.
Men umiddelbart kan SF naturligvis støtte dette forslag.
Christine Antorini (S), 2007-03-30:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi synes, at det er utrolig vigtigt, at der er en bred aftale om velfærdsreformen, fordi det også betyder, at der skal være en bred aftale om udmøntningen af de midler, der kommer til rådighed igennem velfærdsreformen.
Men jeg synes heller ikke, det skal være nogen hemmelighed, at der er nogle forskellige prioriteringer med hensyn til, hvad man ønsker at de midler skal bruges til.
Og der var regeringens oprindelige udspil en meget lille investering i forhold til de videregående uddannelser.
Jeg er så glad for, at det lykkedes undervejs i forhandlingerne at lave den massive prioritering i forhold til professionsuddannelserne, herunder også hvordan udviklingen skal ske videre i forhold til det teknisk-merkantile område, for det er jo en del af aftalen.
Men vi er meget glade for, hvor det er endt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-03-30:
Komikken breder sig altså.
Jeg har garanteret læst det her forslag, som Fanden læser Bibelen, for jeg har fuldstændig ligesom andre ordførere haft meget svært ved at dechifrere, hvad det egentlig gik ud på.
Jeg har så nok valgt den nemme løsning, nemlig at læse det, som Fanden læser Bibelen, for det plejer man at skulle, når det er den her regering.
Det vil altså sige, at mit udgangspunkt har været, at det her forslag kan vi under ingen omstændigheder støtte.
Og det udgangspunkt har jeg taget, fordi jeg har læst det sådan, at det her var yderligere en mulighed for at tage profit ud på daginstitutionsområdet, og det kan Enhedslisten selvfølgelig ikke støtte.
Jeg har dog en lille passus mere, som jeg ikke har været helt glad for.
Det er den, der handler om, at en privat institution, som opfylder lovgivningens og kommunalbestyrelsens betingelser for godkendelse, har krav på godkendelse.
Jeg mener i bund og grund, at det i praksis betyder, at den demokratiske mulighed for at kontrollere og styre udbuddet af privatinstitutioner ikke er til stede.
Men jeg er altså stærkt interesseret i at høre, hvad ministeren har at sige om det her.
Hvis man nu tager udgangspunkt i det, vi gerne vil have, så kan man jo ud fra ministerens bemærkninger vurdere, om Enhedslisten så ender med at støtte det.
Det, Enhedslisten gerne vil have, er gode og gratis daginstitutioner.
Jeg kunne godt tænke mig, at der var institutioner, hvor der var nok voksne til stede, altså at vi sætter normeringen væsentlig ned i forhold til, hvad den er i dag.
Det tror jeg nok jeg med sikkerhed kan sige ikke ligger i det her forslag.
Og så kunne jeg godt tænke mig institutioner, der generelt afspejlede den høje levestandard, der er i vores samfund, så man ikke følte, at man kom tilbage til middelalderen, når man skulle ned og aflevere sine unger i børnehaven.
Jeg er meget interesseret i, hvad ministeren har at sige.
Jeg tror sådan set – det kunne jeg næsten høre mig til – at udvalgsarbejdet kommer til at tage lidt ekstra tid, hvad det her angår.
Profitten er væsentlig at få en afklaring på, og der er en række andre ting.
Dem tager vi i udvalgsarbejdet, det giver ikke mening at tage dem nu.
Tina Nedergaard (V), 2007-03-30:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil skal blot være opmærksom på, at for så vidt man bruger 600 mio. kr. på at nedbringe forældrebetalingen i skolefritidsordningen, er det jo at tage fra de fattigste og give til rigeste, for de fattigste har jo friplads i skolefritidsordningen, de, der betaler fuld betaling, er jo dem, der har råd til det, og derfor er der en fuldstændig konsistent argumentation her.
Børnefamilierne har fået det langt bedre økonomisk, der er langt flere, der er kommet i job, skattestop, skattelettelser, alt i alt har børnefamilierne økonomisk fået det langt bedre, siden VKregeringen trådte til.
Derfor vil det ikke give mening at bruge 600 mio. kr. på at nedbringe en forældrebetaling, som langt, langt de fleste familier uden problemer kan finansiere, når den stigning, som vi tager udgangspunkt i med beslutningsforslaget i dag, er på 47 kr. om måneden i gennemsnit.
Christine Antorini (S), 2007-03-30:
Vi har på mange måder meget sympati for det beslutningsforslag, som SF har fremsat, og det har vi, fordi der jo faktisk er sket et skift her hen over årene i forhold til, hvordan kommunerne har valgt at løfte opgaven at etablere nogle gode fritidstilbud til de børn, der er i kommunen.
I virkeligheden har vi som udgangspunkt haft det rigtig fint med, at der ude i kommunerne var fritidshjem, og så kunne man have SFO’er, og det har man kunnet håndtere på forskellig vis, men det, der bare er sket hen over årene og ikke mindst efter kommunalreformen og det udgiftsloft, som regeringen har lagt i forhold til de kommunale budgetter, er, at kommunerne har været tvunget til at ændre fritidshjem og konvertere dem til SFO’er alene af én grund: ikke fordi man tog pædagogisk stilling til, at det var det, man gerne ville, nej, det var for at få en mulighed for at få økonomien til at hænge sammen.
Det, at der kommer en skæv udligning mellem kommunerne, og det, at det bliver den tænkning, der er drivkraften for, at man skifter fra fritidshjem til SFO’er, herunder at man også hæver betalingen for SFO’erne, synes jeg, er en helt skæv udvikling, og fordi det er det, der er ved at ske, kigger vi med stor velvilje på SF’s forslag.
Jeg vil så sige, at vi jo også er nødt til at kigge lidt på økonomien, for 600 mio. kr. er dog immer væk en slat penge.
Nu kunne jeg forstå på ministeren, at han mente, at det slog nogenlunde til.
Vi vil godt have mulighed for i udvalgsarbejdet at kigge lidt nærmere på, hvordan økonomien er i det, for det er jo også rigtigt, som det blev sagt her, og som det også fremgår af bl.a. FOA-rapporten, at samlet set kan man sige, at der er kommet takststigninger, men hvis vi sammenligner med så mange steder, hvor der er takststigninger, er der mange indsatser, vi skulle løfte, hvis det var.
Det, der er dilemmaet, er jo den store forskel, der er fra kommune til kommune og fra institution til institution, fordi man skifter og hæver forældrebetalingen for SFO enkelte steder, hvor det virkelig også har været dramatisk.
Vi synes, det er lidt ærgerligt, at der ikke er skrevet så meget i selve beslutningsforslaget fra SF’s side.
Det er en meget principiel tilkendegivelse af et loft, men der står ikke noget om, hvad det vil betyde i praksis.
Hvordan ser forskelligheden ud fra kommune til kommune, og hvad er det præcis for en økonomi, vi har med at gøre?
Vi synes, at SF’s beslutningsforslag er en god anledning til, at vi får kigget grundigt igennem, hvad det egentlig er for en udvikling, der er sket i skiftet fra fritidshjem til SFO, og herunder hvordan forskellighederne i stigningerne har været.
Så man kan sige: en positiv tilkendegivelse med hensyn til intentionerne.
Vi vil godt diskuFttm.072.fm Page 5290
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
tere økonomien nærmere.
Vi synes, der skal gøres et lidt mere grundigt forarbejde.
Og så ser vi, hvor langt vi når i forhold til, at det kommer til anden behandling.
Martin Henriksen (DF), 2007-03-30:
Jeg synes da, det er udmærket, at SF har ladet sig inspirere af den politik, der bliver ført på daginstitutionsområdet.
Det er jo altid godt, når man ikke selv får de gode ideer, at man så måske kan hente lidt inspiration fra alle de andre.
Men når det så er sagt, synes jeg også, det ville være rimeligt, at man gav kommunerne noget tid, og at vi hen over tid kiggede på, hvordan udviklingen i den her forældrebetaling kommer til at blive.
Jeg synes, det er for tidligt på nuværende tidspunkt at træffe en beslutning om eller at konkludere, at området er skredet bemærkelsesværdigt, eller at det overhovedet er skredet.
Derfor synes jeg ikke, at man på nuværende tidspunkt kan gå ind – det kan vi i hvert fald ikke fra Dansk Folkepartis side – og støtte det her beslutningsforslag.
Jeg synes også, der på glimrende vis er redegjort for den udvikling, der generelt er i samfundet, hvor der jo også politisk er taget tiltag, som skal komme børnefamilierne til gavn.
Det synes vi sådan set er ganske udmærket.
Den udvikling skal vi selvfølgelig støtte op om og fortsætte med, men den er jo også understøttet af den generelle økonomiske politik, som Dansk Folkeparti bl.a. er en del af.
Så synes jeg også, at man, når man nu kommer med et beslutningsforslag, som koster de her ca. 600 mio. kr. – hvis det nu er det, det koster – så også skylder at sige, hvor man eventuelt skal hente pengene.
Jeg kan i hvert fald ikke se, at man nogen steder i beslutningsforslaget har henvist til, hvor man vil finde pengene til finansiering af det her.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-30:
Som ministeren også har redegjort for, viser det sig jo, at der ikke er betydelige takststigninger på skolefritidsordningsområdet, og at de steder, hvor der har været nogle takststigninger, er det, fordi man har ligget på et meget lavt niveau.
Og så må man jo altid lave en vurdering af tingene og først og fremmest: Skal vi herindefra gå ind og blande os i det kommunale selvstyre?
Det gør vi nogle gange, som der er nogle, der har påpeget, og vi er sådan set heller ikke blege for at sige, at det gør vi, når vi gør det.
Men der er jo ingen grund til at gøre det, hvis man vurderer, at her er det ikke nødvendigt.
Det må jo altid være en vurdering fra sag til sag.
Er der en nødvendighed af, at vi her går ind og pålægger kommunerne en begrænsning, eller er der ikke?
Vi vurderer ikke umiddelbart, at der er det her.
Lige så vigtigt er det egentlig at sige, at siden der nu ikke er store prishop på det her område, og siden det ikke er skolefritidsordningerne, der sådan for en børnefamilie over samlet tid er den store institutionsudgift – altså forstået sådan, at vuggestuer og børnehave jo er væsentlig dyrere – ja, så vurderer vi egentlig også, at vi kan bruge pengene bedre.
Vi har valgt at lave fripladsmulighed til skolefritidsordningen, netop fordi vi på den måde hjælper dem, der har den svageste økonomi, og sikrer, at de, der har færrest midler, også har mulighed for at bruge skolefritidsordningen.
Sagen er jo den, at laver vi en begrænsning i, hvor mange procent man må betale for skolefritidsordningen, jamen så gælder den begrænsning jo for alle undtagen de fattigste i vores samfund, de får nemlig allerede en gratis friplads.
I stedet for bliver det sådan nogle som os folketingsmedlemmer med en ganske udmærket løn, der skal betale lidt mindre til en skolefritidsordning, og det kan man jo sådan set synes er meget rart, men måske mindre nødvendigt end netop det at sikre, at de, der har færrest penge i vores samfund, også har mulighederne for at benytte sig af sådan noget som skolefritidsordningen.
Fttm.072.fm Page 5291 Monday, August 20, 2007 11:33 AM
Af de to grunde er det ikke vores vurdering, at det er nødvendigt at støtte SF’s forslag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-30:
Det er i sig selv selvmodsigende.
Det er også ret selvmodsigende, at De Konservative står bag forslaget om at nedsætte taksterne i daginstitutionerne, som er et fuldstændig parallelt forslag til det her forslag om en takstnedsættelse i SFO’erne.
Kunne ordføreren ikke uddybe for os en gang for alle, hvorfor man kan nedsætte taksterne i daginstitutionerne til maks. 25 pct. i forældrebetaling, men man kan ikke gøre det på SFO-området?
Det er dog de samme børn, vi taler om.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-30:
Jeg er meget ked af, hvis det fremstod, som om jeg sagde, at man enten ikke kunne, eller at man kunne blande sig i det kommunale selvstyre.
Jeg synes netop, at jeg understregede – og det må jeg så forsøge at gøre på en bedre måde en anden gang – at vi altid må lave en individuel vurdering og sige: Er det her et område, hvor der er behov for, at vi blander os i det kommunale selvstyre, eller er det et område, hvor vi kan sige, at her har vi altså tillid til kommunerne, kommunerne har for det første vist, at man kan have tillid til dem, og for det andet er det også et område, hvor det måske er mindre væsentligt, om der er lige nøjagtig den samme standard?
Det er jo altså det, der er situationen.
Når man har et kommunalt selvstyre, betyder det også, at man kommunalpolitisk kan vurdere: Hvilket serviceniveau vil vi gerne have, og hvordan udfylder vi vores økonomiske rammer?
Så det er udelukkende et spørgsmål om, at vi fra konservativ side siger: Nogle gange finder vi det nødvendigt, og andre gange – som her – siger vi: Vi kan se, at det ikke er noget, der er et behov for.
Og hvis der ikke er et behov for det, jamen så vil vi da helst undgå at blande os i det kommunale selvstyre.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-30:
Jeg fik ikke rigtig svar på det med børnene, men lad os blive ved børnene: Der er jo ikke nogen tvivl om, at SF har fremsat det her forslag for børnenes skyld og ikke for, at eventuelle folketingsmedlemmer kan få en lavere forældrebetaling i daginstitutionerne.
Vi har gjort det her, fordi vi har set eksempler på kommuner, som har sat prisen voldsomt op med den konsekvens, at der har været masseudmeldelser af de lokale SFO’er, fordi forældre har vurderet, at de ikke i deres daglige økonomi havde råd til, at børnene kunne fortsætte med at gå i SFO’en, når der var så voldsomme takststigninger.
Derfor er det også lidt underligt, at ordføreren for De Konservative står og taler om individuelle vurderinger, fordi man netop ikke her fra De Konservatives side tager hensyn til de enkelte kommuner, hvor priserne er steget meget til stor ulempe for det enkelte barn.
Der tales om gennemsnitsstigninger og gennemsnitspriser, men det enkelte barn er, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil tidligere fremførte, ligeglad med gennemsnitsberegninger.
Hvad med individuelle vurderinger og hensyn til de enkelte børn, som jo netop er taget ud af SFO’erne på grund af voldsomme takststigningerne i kommunerne?
Charlotte Dyremose (KF), 2007-03-30:
Mit overordnede svar med hensyn til, hvornår man går ind og blander sig i det kommunale selvstyre, var sådan set også møntet på lige præcis det her, nemlig at vi simpelt hen har vurderet, at der er en forskel, bl.a. jo altså fordi 25 pct. af et meget stort beløb har noget større betydning i familiens økonomi end 25 pct. af et meget lille beløb eller i hvert fald et mindre beløb.
Som fru Pernille Vigsø Bagge ganske rigtigt siger, er det jo de samme børn, men det er på forskellige tidspunkter af forældrenes liv.
Det er dér, jeg synes der er en forskel, nemlig at daginstitutionsudgiften er en noget større udgift end SFO-udgiften, og derfor har vi vurderet, at der er en forskel.
Fttm.072.fm Page 5292
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-03-30:
Tænk, nu synes jeg, vi for første gang rammer det, der er sagens kerne: Venstre synes, at brugerbetalingsniveauet er o.k., hvad angår SFO’er.
Venstre synes, det er o.k., at der er børn i det her samfund, hvis forældre bliver nødt til at trække dem ud af SFO’en.
Det er det, der er Venstres holdning, hvor vi er andre partier i det her Folketing, der synes, det er en rigtig god idé at lægge et loft over, nogle af os synes oven i købet, at den type institutioner burde være gratis.
Sådan er vi jo så forskellige.
Det er sådan, vi deler os efter anskuelser.
Fttm.072.fm Page 5289
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
Så jeg synes, at i stedet for at tage en lang diskussion om, hvilke frihedsgrader kommunerne skal have – når vi alle sammen godt ved, at vi alle sammen har gået ind for at lægge loft på den ene eller anden måde over det her – så lad os da tage en diskussion om brugerbetaling.
Derfor går vi ind for en begrænsning af brugerbetalingen, uanset hvad kommunerne vil eller ikke vil.