Frank Aaen (EL), 2011-11-29:
Man kan godt sidde og snakke lidt om grøn te og Max Havelaar-kaffe, og hvad man måske ellers synes er underholdende her ret sent på aftenen, men i virkeligheden var skattestoppet et klart ideologisk felttog fra den afgåede regerings side, for skattestoppet var jo en af de metoder, man tog i anvendelse for at komme igennem med en nedskæring af den offentlige sektor.
Man indså, at det ikke kunne lade sig gøre at overbevise danskerne om, at der skulle skæres ned i velfærden – det var noget af det, Anders Fogh Rasmussen måtte indse – og så gik man ind for det, der med et kendt amerikansk udtryk hedder starving the beast.
Der var skattestoppet jo præcis en af metoderne til at underminere det økonomiske grundlag for at have en velfungerende og ordentlig offentlig sektor, der ikke bare haltede med samfundsudviklingen, men som faktisk var i stand til at levere de ydelser, som man har behov for, og som man har en forventning om der er i et samfund, der i øvrigt bliver rigere og rigere.
Derfor er det et fremskridt, at vi nu på den måde, som det sker med det her, får udbredt finansieringsgrundlaget for velfærden, og at det også bliver brugt så fornuftigt i forhold til den finanslovaftale, der er lavet, som det gør.
Når det så i høj grad er benzinafgifter og bilafgifter og andet, som bliver indekseret her i dag, så udtrykker det bare en anden del af noget, hvor den tidligere regering jo foretog et klart valg, nemlig at gøre det billigere at køre i bil, men dyrere at bruge kollektiv trafik.
Og det gjorde man ganske målbevidst.
Lige da man kom til, fjernede man jo et stort tilskud til en nedbringelse af billetpriserne i den kollektive trafik
, og hvor man altså havde et skattestop i forhold til benzin, lod man raskvæk priserne på den kollektive trafik stige og stige.
Nogle af følgerne af den prispolitik, som den gamle regering havde, har vi jo lige set i form af, at der er annonceret nye prisstigninger.
Det var meget interessant at se den beregning, som blev bragt forleden dag i nogle medier – for det er jo en udvikling, der har været over en ganske lang årrække – som viste, at hvis benzinpriserne skulle have fulgt den udvikling, der har været i priserne på et almindeligt gult klippekort siden 1980, så skulle en liter benzin i dag have kostet 39 kr. og ikke de 12 kr., den koster i dag.
Det viser jo meget godt, at man over en lang årrække har prioriteret privatbilismen på bekostning af den kollektive trafik.
Og igen er der dér tale om et bevidst valg, fordi man hellere ville have privatbilisme end kollektiv trafik for alle, hellere vil have noget, der er til fordel for dem, der har flest penge at gøre med, til skade for dem, som ikke har en bil, og som ikke bare kan transportere sig på anden vis, men er afhængige af den kollektive trafik.
Det sidste siger jeg ikke mindst, fordi vi var lidt ærgerlige over, at det i finanslovforhandlingerne ikke lykkedes os at få afsat nogle penge til at kunne forbedre den kollektive trafik og gøre den kollektive trafik billigere.
Vi fik kun – og det siger jeg i gåseøjne, for det kan også vise sig at være vigtigt nok – et klart udsagn fra regeringen om, at når der bliver indført en afgift på lastbiltransport, så skal provenuet fra den gå til en bedre og billigere kollektiv trafik.
Så det er, om jeg så må sige, ude i en ikke så fjern horisont, at man får gjort noget alvorligt for at forbedre den kollektive trafik, men vi kunne godt have tænkt os, at det var sket noget tidligere.
Men den udvikling, der har været, som jeg lige har nævnt før,
viser jo også, at det er meget vigtigt, at vi kommer i gang med at ændre den udvikling, som herunder den tidligere regering har skubbet hårdt på med.