runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-20:
Jeg vil sige, at det er meget vigtigt, at vi har de forældrekøbte lejligheder, fordi antallet af vores studerende er en meget forskelligartet størrelse.
Det ændrer sig over tid, og derfor har vi brug for, at der er et varieret udbud af studieboliger, og der synes jeg, at det er rigtig fint, at nogle forældre vælger at gå ind og tage et ansvar og sige, at de gerne vil hjælpe deres barn med at finde en løsning, når de har mulighed for det.
Det giver jo mere rum til, at andre så kan bruge de ungdomsboliger, der er, og på den måde hjælper det
sådan set med at løse problemer for andre på boligmarkedet.
Så jeg synes, at det er rigtig positivt, at man tager ansvar for sin familie, for sig og sine.
Lars Dohn (EL), 2012-11-20:
Jeg vil gerne spørge til det, der blev nævnt om forældrekøb, altså netop det spørgsmål om forældrekøb, om det er løsningen, eller om det er problemet, fordi dels er der jo den gruppe af studerende, som er så uheldige, at de har valgt de forkerte forældre, som ikke kan begå sig på det marked, dels oplever vi også især i København, at mængden af betalelige boliger bliver mindre.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-20:
Jeg vil sige, at Venstre mener, at vi har et fint SU-system, og vi mener ikke, at det skal suppleres yderligere på nuværende tidspunkt.
Men jeg vil sige, at der jo heldigvis er en bred vifte af forskellige muligheder for boliger.
Så hvis man ikke har mulighed for at købe en bolig, er der jo mulighed for at leje en bolig eller at bo i en ungdomsbolig.
Det er jo derfor, at Venstre går ind for et varieret udbud af boliger, også for de studerende.
Rosa Lund (EL), 2012-11-20:
Nu er det jo sådan, at når man får SU-lån, kan man bruge det som et bidrag til sin husleje.
Men hvis man skal ud at købe et eller andet, f.eks. i en ejer- eller en andelsforening, skal man jo som regel lægge lidt flere penge end de der 2.760 kr., man kan få om måneden i SU-lån.
Så jeg tænker da i hvert fald, at der er behov for lidt mere, hvis vi skal hjælpe nogle studerende med f.eks. at betale indskud.
Så har de brug for at tage nogle lidt anderledes lån.
Og det her er slet ikke sagt med nogen fjendtlighed eller bagtanker; jeg prøver bare at tænke over, hvordan vi så kan imødekomme, at studerende bor forskelligt.
Det kan vi måske imødekomme ved at sikre, at de får nemmere ved at optage lån i bankerne.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-20:
Så man kan sige, at vi allerede har en form for ekstra lån til studerende, og det kan man jo bruge, som man synes.
Carsten Hansen (S), 2012-11-20:
Nu tror jeg, at hr. Flemming Damgaard Larsen er klar over, at nedrivningspuljen, som han kalder den, blev nedlagt i 2011.
Så det er jo en gammel nyhed, vi behandler her.
Der var overførselsret til 2012, men den blev stoppet, for den blev ikke videreført på finansloven.
Det var en engangspulje på de 250 mio. kr. a en gang, som jeg har redegjort for.
Det næste er, at hr. Flemming Damgaard Larsen godt ved, at jeg ikke sådan giver op.
Vi er jo en regering, og de initiativer, der bliver taget på tværs i regeringen, påvirker os alle sammen.
Det ved hr. Flemming Damgaard Larsen ganske udmærket.
Der er masser af ting, hvor vi har tænkt landdistrikter ind, og hvor jeg synes, det er godt, at vi også har brede forlig.
Jeg håber, at hr. Flemming Damgaard Larsen ikke vil lade sit sortsyn præge det her område, men støtte den gode ændring i byfornyelsen, hvor vi tilgodeser alle kommuner, og hvor vi jo meget, meget hurtigt når op over de 250 mio. kr., som den tidligere regering satte af.
Det er meget vigtigt at sige.
Og så er byfornyelse jo faktisk et af de bedste og mest kendte instrumenter.
Husk nu på, at vi faktisk giver 60 pct. refusion i byer med mindre end 3.000 indbyggere.
Det er meget mere, end man gav med den tidligere byfornyelseslov, hvor det kun var 50 pct.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-11-20:
Jamen det er jo sådan, at hvis ministeren virkelig mener, at det kunne være en god idé at fortsætte nedrivningspuljen, er der god lejlighed til det også rent økonomisk.
Hvorfor har ministeren ikke kæmpet for, at det her område også skulle tilgodeses?
Det kunne virkelig gøre en stor forskel ude i landskabet og ude i byerne og kunne også skabe nogle arbejdspladser.
Det er ret ubureaukratisk at håndtere; det er ret enkelt at administrere den ordning.
Og derfor kan jeg slet ikke forstå, hvorfor ministeren på den måde giver op over for de andre ministre i regeringen.
Det vil jeg godt have at ministeren giver et klart svar på af hensyn til de håndværkere, der nu ikke kan få det arbejde, og af hensyn til de borgmestre, der ikke kan få forbedret deres kommune på det område her.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-20:
Vi mener faktisk, at det er to huller, der bliver lukket med det her lovforslag.
Og for det tilfælde, at man mener, at Skatteministeriet har været for langsomme til at reagere på en tidlig advarsel – lad os bare kalde det dét – så vil jeg sige, at pilen jo sådan set peger på hr. Mads Rørvigs eget parti, der har haft ministerposten i det ministerium i en længere årrække.
Vi mener, at det her er to skattehuller, og vi reagerer på dem og får dem lukket, og i det omfang at hr. Mads Rørvig er uenig i, at der er tale om skattehuller, så synes jeg, at Venstre alligevel skal forholde sig politisk til det og fortælle, om de ikke synes, det er rigtigt, at vi sørger for, at der bliver betalt den skat, der skal betales af selskabernes udbytte; om det ikke er rigtigt, at vi stopper den praksis, som betyder, at Danmark bliver et gennemstrømningsland og bliver anvendt andre landes selskaber til at snyde i skat, til at undgå skattebetaling.
Hr. Mads Rørvig har chancen nu, forstår jeg.
Mads Rørvig (V), 2012-11-20:
SF's ordfører nævner også den her early warning – vi kunne her i Folketinget kalde det en tidlig advarsel – fra 2006, og igen begynder jeg at blive lidt mistænksom over for, om de er tale om et skattehul eller ej.
Altså, man får en advarsel i 2006, og det er så først nu, man agerer på det.
Hvordan i alverden kan det karakteriseres som et skattehul, når det i hele den periode har været en kendt praksis?
Hvis man opdager et skattehul og opdager, at der sker noget utilsigtet, skal man jo have det lukket med det samme, det er vi fuldstændig enige om.
Men man får en advarsel i 2006, og det har været en kendt praksis siden da – altså en fuldstændig kendt praksis; der er ikke noget fordækt i det – og man har vidst, at det var sådan, det fungerede, og nu risikerer vi så ifølge høringssvarene virkelig at sætte noget over styr ved at rette op på det.
Er det så ikke mere rimeligt at tage en politisk debat om lovforslaget og sige, at vi fra politisk side ønsker at ændre det her, fordi det handler om politik, i stedet for at pakke det ind, i at det er en hullukning?
Der tror jeg at hr. Jesper Petersen og jeg er uenige.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-20:
Lovforslaget her handler jo om selskabers avancer og udbytter.
Vi har besluttet os for, hvilken skat de skal betale af dem, og at der skal være en overholdelse af de regler, vi laver, altså at det ender med, at de tilsigtede måder at beskatte på, som vi foreskriver, når vi lovgiver, også bliver fulgt i virkeligheden.
Med det her lovforslag er Skatteministeriet stødt på en early warning, som det hedder, og der er altså nogle huller, der skal lukkes, hvor der er en utilsigtet brug af skattereglerne.
Det er efter min mening også et problem, der har været kendt i nogle år, som der er behov for at gøre noget ved, og som vi i hvert fald tager fat på med det her lovforslag.
Det er to huller, der lukkes: Dels gør vi det sværere og forhåbentlig umuligt for selskaber, at de omgår udbyttebeskatning, ved at de laver nogle koncerninterne omstruktureringer af deres selskab og yderligere selskaber, de skyder ind, dels skal det ikke være muligt at undgå skattepligt ved at placere ledelsen af et selskab i et andet land, mens selskabet er registreret her.
Desuden er det jo meningen, at vi skal bruge det her lovforslag til at undgå, at danske selskaber bliver brugt som såkaldte gennemstrømningsselskaber, hvor man altså lader udbyttet flyde fra danske selskaber osv. til selskaber andre steder og bruger det, at Danmark er et land med rigtig mange dobbeltbeskatningsoverenskomster, og at det, når man sender udbytter herfra f.eks. til andre EU-lande, dér er skattefrit at modtage de her udbytter fra Danmark.
Der er vi så på en måde blevet et attraktivt land at bruge til at lave den her form for gennemstrømning, der i sidste ende er en metode til at undgå at betale skat, ikke i Danmark, men i et andet land.
Og vi bliver så brugt som redskab til at undgå den beskatning.
Det kan være mange forskellige lande, men bl.a. kan det jo være – og det er de problemstillinger, vi slås med – at der er lande med svagere skattemyndigheder end vores, der simpelt hen ikke opdager de ting og de forsøg på fusk, der foregår, og at Danmark så ender med at blive brugt i den sammenhæng.
Som jeg husker det, har Danmark også tidligere været på Brasiliens liste over lande, der på en eller anden måde var skattely eller havde problemer med lovgivningen, og det er jo ikke, fordi vi ikke er noget velordnet land, men tværtimod fordi vi er så velordnet et land og har de aftaler, vi har, med andre lande, og fordi man kan sende udbytte igennem selskaber, man opretter her i landet, og således kan bruge os til at undgå beskatning.
Det er jo ikke meningen, og derfor vil regeringen også med lovforslaget her sætte en stopper for det.
Så vi i SF er glade for at få taget fat på den problemstilling og få lukket de to omtalte skattehuller med det her lovforslag, og vi støtter selvsagt, at regeringen kan vedtage det her lovforslag.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-20:
Lad mig sige det på den måde, at der ikke er noget i mit arbejde, der tyder på, at det skulle være disproportionalt.
Så jeg er helt fortrøstningsfuld over for, at det værktøj, man bruger, er passende.
Men det er klart, at jeg selvfølgelig også lytter til høringssvar.
Som politikere må vi ligesom også tage bestik af det, iagttagerne mener, og hvis der er nogle ting i det her, som vi bør tage med ind i forslaget, så er jeg selvfølgelig klar til det.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-20:
Ordføreren siger, at skatteministeriet mener, at der er proportionalitet i det her, altså at det angivelige hul, som lukkes, står mål med de midler, som anvendes.
Det mener Skatteministeriet, men hvad mener Det Radikale Venstre?
Mener Det Radikale Venstre, at Skatteministeriet har ret i, at midlerne her ikke er for hårde i forhold til det angiveligt lille skattehul, som skal lukkes?
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-20:
Altså, for os er udgangspunktet, at vi støtter lovforslaget, fordi det er et skattehul, der skal lukkes.
Det gør vi med helt åben pande.
Når man lukker skattehuller, mener jeg, at det værktøj, man bruger til det, skal være proportionalt med problemets karakter, og det mener skatteministeriet er tilfældet her.
På den måde er der ikke noget at udsætte på det.
Men det er klart, at jeg selvfølgelig lytter til de høringssvar, der kommer, og jeg vil selvfølgelig se på, om der er nogle justeringer, der kunne laves, så man fremover rammer dem, som skal rammes, uden at der kommer utilsigtede konsekvenser af det her forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-20:
Er det rigtigt forstået?
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-20:
Tak for det.
L 10 handler om omgåelse af udbyttebeskatning, gennemstrømningsselskaber og ledelsens sæde.
Med lovforslaget ønsker regeringen at sikre, at danske selskaber ikke bruges til at omgå andre landes beskatning.
For at hindre at danske selskaber bruges til dette formål, altså til at omgå andre landes beskatning, bliver det hermed foreslået, at Danmark opkræver den skat af videreudlodning af udbyttet, som Danmark har ret til at opkræve, efter dobbeltbeskatningsoverenskomsterne.
Det, jeg lægger til grund i forhold til det her forslag, er, at Skatteministeriet mener, at der er et skattehul.
Det skattehul skal lukkes.
Det tager vi bestik af.
Men det skal selvfølgelig ske under skyldig hensyntagen til, at Danmark også fremadrettet skal være et attraktivt investeringsland.
Jeg noterer mig også, at der er kommet en del høringssvar.
Der er også høringssvar, der påpeger udfordringerne i forslaget.
Dem vil jeg lytte til, og de vil også indgå i mine videre overvejelser.
Men med udgangspunkt i, at vi støtter lovforslaget, er det klart, at vi skal finde balancen mellem på den ene side at lukke skattehuller, når de bliver konstateret – det er de blevet her på baggrund af en early warning – og på den anden side sikre, at Danmark også fremadrettet gør sig attraktivt i forhold til at kunne tiltrække investeringer udefra.
Det at tiltrække investeringer udefra er jo noget, som er en meget stor udfordring for Danmark, og det er vigtigt, at vi har held til og er dygtige nok til at tiltrække lige så mange investeringer i Danmark, som vi har af investeringer i udlandet.
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-20:
Det gør man med det her lovforslag ved at sætte en række værnsregler op.
Jeg vil starte med at sige, at vi i Dansk Folkeparti er enige i intentionen med lovforslaget, nemlig at vi så vidt muligt skal undgå, at personer eller virksomheder kan udnytte og uhensigtsmæssigt spekulere i skattehuller for at undgå beskatning.
Men vi har også bidt mærke i, at de fleste høringssvar siger, at værnsreglerne rammer langt bredere, end det er hensigten med lovforslaget.
Det er naturligvis ikke positivt, hvis det er korrekt, så derfor er det noget, vi vil gå dybere ned i under udvalgsarbejdet.
En af ændringerne i loven om udbyttebeskatning, hvor man vil sætte yderligere værnsregler op for udbetaling af udbytte, som normalt er skattepligtigt, er, at det ændres til en anden form for udbetaling, som ikke er det.
Det lyder jo umiddelbart positivt, men realiteten er, at man laver nogle generelle værnsregler, som er møntet på nogle få virksomheder, men hvor den administrative byrde på grund af reglerne rammer alle virksomheder.
Samtidig er der en risiko for, at der i nogle tilfælde vil kunne forekomme dobbeltbeskatning af udbyttet i begge lande.
Det er selvfølgelig heller ikke rimeligt, hvis det er tilfældet.
Det er klart, at hvis der er tale om et reelt skattehul, skal det selvfølgelig lukkes.
Men jeg vil også mere generelt sige, at det altså er skidt, hvis man hele tiden ændrer på rammevilkårene for virksomhederne.
Når virksomheder investerer i Danmark er det tit med en investeringsperiode på måske 10, 20 eller 30 år, og det skaber altså noget usikkerhed, når man i Danmark med jævne mellemrum ændrer på skattereglerne.
Det mindsker Danmarks muligheder for at tiltrække kapital og vil dermed give færre investeringer, og færre investeringer betyder jo som bekendt færre arbejdspladser.
Danmark ligger i forvejen relativt lavt, hvad angår investeringer fra udlandet, hvilket regeringen også selv er klar over, for den skriver bl.a. i regeringsgrundlaget: »Danmark skal også være bedre til at tiltrække udenlandske investeringer.
Investeringer i Danmark fra udenlandske investorer ligger under gennemsnittet for de rige lande.
Det skal der rettes op på.
Vi skal derfor skabe bedre rammer for udenlandske virksomheders investeringer i danske virksomheder.«
Det kan man jo sådan set ikke være uenig i.
Sådan som vi læser lovforslaget i Dansk Folkeparti, gør man altså det stik modsatte med ændringerne omkring udbyttebeskatningen.
Her gør man det mindre attraktivt at investere i Danmark, og det er ærgerligt.
Her afslutningsvis i min tale kan jeg kort opsummere, at vi i Dansk Folkeparti under udvalgsarbejdet vil kigge nærmere på ændringerne af reglerne omkring udbyttebeskatning, inden vi kan sige ja til dette lovforslag.
Thomas Jensen (S), 2012-11-20:
Jeg synes, at hr. Mads Rørvig maler en vis herre på væggen.
Altså, det fremgår klart af lovforslaget – det er på side 3, spalte 2 – at det er en opfølgning på en early warning, der skal hindre den her omgåelsesmulighed.
Det er altså noget ny viden, der er kommet fra en early warning, som SKAT er blevet opmærksom på, og dermed går man ind og sørger for at lukke det her skattehul.
Så jeg synes, at det her er fuldstændig fast praksis.
Mads Rørvig (V), 2012-11-20:
Man kan bare undre sig lidt, for det er jo kendt praksis.
Altså, skattehuller plejer jo at være i forhold til en ny viden, der kommer, og så slår vi til, fordi vi gerne vil lukke skattehuller.
Men når man læser baggrunden for det her lovforslag og læser høringssvarene, kan man se, at en række jo påpeger, at det er kendt praksis.
Med det her lovforslag vil man ændre praksis, så vi ikke kun adskiller os markant fra det, vi tidligere gjorde, men altså også flytter os markant fra de regler, man ser i nabolande som Norge og Sverige.
Så når en udenlandsk investor, som tidligere har investeret i Danmark, skal investere og nu får et ordentligt drag over nakken for sin investering, er det jo klart, at man fremadrettet vil flytte sine midler andre steder hen.
Gør det ikke indtryk på den socialdemokratiske ordfører, at man med det her lovforslag skræmmer udenlandske investorer væk fra Danmark?
Thomas Jensen (S), 2012-11-20:
Skattehullet består jo i, at der er nogle, der kan omklassificere de transaktioner, der sker mellem et moderselskab og et datterselskab, og på den måde kommer man over i en anden beskatningskategori, og der skal man ikke betale skat af de avancer, man har.
Jeg mener ikke, at det er noget, der har været intentionen i lovgivningen, da den blev vedtaget, og derfor kan vi også karakterisere det her som et skattehul.
Mads Rørvig (V), 2012-11-20:
Og det er også en god ting, at vi kan det, men jeg vil dreje debatten hen imod fakta med hensyn til procedurerne for behandlingen af de her forslag.
Det er sådan, at ministeren karakteriserer det her som et skattehul, og det godtager ordføreren, kan jeg forstå på talen.
Men vi er sådan lidt tøvende over for, om det er et skattehul, for der er jo nogle ret bestemte kriterier, der skal opfyldes, for at man kan nyde Folketingets som regel fulde opbakning, når man bekæmper noget, der ikke behandles efter det, der var hensigten fra lovgivers side.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Thomas Jensen definerede, hvad det er, der gør, at hr. Thomas Jensen definerer det her som et skattehullukningslovforslag.
Altså, hvad er det for nogle karakteristika, der skal gøre sig gældende, for at det kan karakteriseres som et skattehul?
Jamen lad os så også tage den diskussion, for vi er enormt betænkelige ved selve det konkrete indhold i dette forslag.
Hvis man bare kigger på Danmarks nabolande Norge og Sverige, vil man kunne se, at dette forslag fra Danmark vil betyde, at der med hensyn til beskatning på det her område vil blive en enormt stor forskel i forhold til, hvordan det er nu.
Og det har jo nogle helt åbenbare konsekvenser: En investor, der skal have investeret sine penge, vil selvfølgelig fravælge Danmark, hvis man risikerer en beskatning på over 100 pct.
Det siger da sig selv, at man vil vælge et andet sted, hvis man risikerer at få sine midler beskattet med over 100 pct.
Er hr. Jesper Petersen ikke betænkelig ved, at de mange milliarder – 4 mia. kr. sidste år – der er blevet investeret i Danmark, skal gå et andet sted hen?
Er han ikke bekymret for, hvad det betyder for danske arbejdspladser og virksomheder, og for, om det eventuelt ikke kunne være i strid med de gode intentioner, som man i regeringsgrundlaget havde på det her punkt?
Jesper Petersen (SF), 2012-11-20:
Vi er ikke enige.
Jeg er ikke enig i det billede, som hr. Mads Rørvig beskriver.
Som jeg forstår det, er det også en interesseorganisation med visse interesser i det her lovforslag, der er kommet frem med de ting – derfor kan man jo alligevel godt tage det for gode varer – men jeg vil også blot sige det til advarsel for hr. Mads Rørvig.
Lad os få det undersøgt, lad os få det boret ud.
Og det er da helt naturligt at få det gjort under udvalgsbehandlingen, også hvad angår de ting, hr. Mads Rørvig kommer med nu.
Vi støtter jo ikke skatteprocenter på over 100 pct. for almindelig økonomisk aktivitet.
Men det må der blive svaret på, og så håber jeg, at vi kan komme igennem udvalgsbehandlingen, og at det ender med, at også Venstre støtter, at der bliver lukket skattehuller, så vi kan undgå, at Danmark bliver brugt til at snyde i skat.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-20:
Alle er imod, at der er skattehuller; alle er for, at man lukker skattehuller.
Derfor synes jeg også, at man som regering skal være varsom med at bruge skattehulsdiskussioner, når man introducerer og lancerer nye skatteindgreb og nye måder at finansiere forskellige udgifter på, ved at danske erhvervsvirksomheder skal hive pungen frem.
Når vi taler om L 10, synes jeg, det er vigtigt, at man får boret den diskussion ud, og derfor er det også vigtigt, at vi – lige om lidt hører vi selvfølgelig skatteministeren selv – får indkaldt skatteministeren og Skatteministeriet til en teknisk diskussion af selve lovforslaget her.
For her er der jo tale om, at man fjerner en velkendt og velbenyttet del af dansk skattelovgivning.
Det er en mangeårig praksis, man ændrer.
Det ville jo være underligt, at det lige pludselig skulle være på grund af et skattehul, at man ændrer en mangeårig praksis.
Faktum er snarere, at der er tale om en yderligere skat på dansk og international erhvervsliv, og det synes jeg så er beklageligt, at man bruger skattehulsdiskussionen i den kontekst.
For hvad er konsekvensen af forslaget her?
Det er jo ærgerligt, for på den ene side hører vi en regering, som gerne vil have skabt danske arbejdspladser i Danmark, og på den anden side har vi en opposition, som gerne vil give erhvervslivet nogle bedre vilkår, så der bliver investeret i Danmark.
Her har vi så en regering, som fremsætter et forslag, som alt andet lige vil betyde, at der vil være færre investeringer i det danske samfund.
Der er jo også et nettoprovenu af regeringens forslag, og når man læser alle høringssvarene, kan man også se, at det vil få ret store konsekvenser.
Så det, der er konsekvensen af forslaget her, er, at porteføljeinvestorer vil blive diskrimineret i forhold til andre investorer, og at vi vil gå enegang i Europa på skatteområdet.
Jeg kan ikke rigtig se, hvor det hul er henne, som regeringen påstår der er.
Der vil være et provenu for danske fonde, som alt andet lige vil betyde færre investeringer i Danmark, uanset hvor stort provenuet så end er, og vi risikerer, at direkte investeringer for et meget stort beløb vil gå uden om Danmark.
Derfor vil min opfordring til regeringen være, at man laver et mere målrettet værn, så man får lukket et eventuelt skattehul.
Det vil afbøde konsekvenserne af L 10 i forhold til venture- og kapitalfonde og så også sikre, at der fremover vil blive tiltrukket internationale investorer.
Hvis ikke der kommer ændringer i forslaget, vil Det Konservative Folkeparti stemme nej til forslaget, for det vil koste investeringer og arbejdspladser i Danmark.