runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
Nej, bare vi er enige om, at et afkast på 1 pct. til staten er møj, møj mindre end de 20 pct., som kapitalfonden regner med at tjene på at eje Nets.
Og derfor er det vel ikke så enkelt bare at sige, at det er skidedyrt – undskyld, det må jeg vist ikke sige – men det er møj dyrt at lade staten overtage Nets, for det er endnu dyrere at lade kapitalfonde gøre det.
Steen Gade (SF), 2014-03-25:
Jamen det er jo det, vi ikke ved.
For det er jo ikke sikkert, at vi har sådan et plastikkort om 5 år, og jeg vil sige, at helt ærligt, så håber jeg da ikke, at vi har et plastikkort om 5 år.
Det kan godt være, at det bliver ved med at være der, men jeg håber da, at det er blevet udviklet, og at det er noget nyt, vi har fået om 5 år.
Det skulle man også gøre, hvis det var staten, der havde firmaet: Man skulle også ud at låne nogle penge.
Man kan ikke bare sige det, som hr. Frank Aaen siger.
Det er jo sådan, det foregår, hvis man vil være en virksomhed.
Det er også sådan, det foregår, hvis staten ejer 100 pct. af en virksomhed, for den skulle opføre sig på samme måde med, at den skulle være i gang med at investere for at finde et nyt produkt, og så skulle den måske også overveje i en international økonomi, at den ikke vil nøjes med at være et firma i Danmark.
Selv om staten ejede den 100 pct., selv om Frank Aaen fik fuldstændig ret, er det ikke sikkert, at det firma egentlig var passende til så lille et land som Danmark.
Det var måske passende, at man tog Sverige og måske Baltikum, og hvad man nu kunne finde ud af, med.
Det er jo, ligesom andre virksomheder gør.
Hr. Frank Aaen argumenterer for, at vi skal gøre det til en virksomhed; jamen så skal vi også opføre os som en virksomhed.
Det er også derfor, jeg påpeger, at man som den, der er ejer, egentlig også skal have en etisk og miljømæssig og social politik – en ejerskabspolitik.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-03-25:
Liberal Alliance kan ikke støtte nogen af de her beslutningsforslag.
Vi konstaterer, at Nets er en privat virksomhed, ejerne har ønsket at sælge den, og den proces er i gang.
Alt tyder på, at det ender med et salg, og det er vi sådan set godt tilfredse med.
Vi ønsker ikke, at staten skal eje flere virksomheder, vi ønsker, at staten skal eje færre virksomheder.
Jeg har sådan set ikke mere at tilføje til debatten, jeg synes, at ministeren redegjorde rigtig godt og havde nogle fornuftige synspunkter, som vi kan tilslutte os.
Benny Engelbrecht (S), 2014-03-25:
Jeg synes, det er på sin plads, når der fra Folketingets talerstol sådan ligefrem bliver sagt ting, der er forkerte, lige at gøre opmærksom på det.
Hr. Frank Aaen gjorde opmærksom på, at alle de digitale servicer, der kører via mobiltelefoner, bygger på dankortinfrastruktur.
Det er ikke korrekt.
Den baserer sig, så vidt jeg er orienteret, på konto til konto overførsel.
Så noterede jeg mig også, at man i sin argumentation tager udgangspunkt i en meningsmåling, som – af alle dagblade – er gennemført af Dagbladet Børsen, hvor man tager en overskrift til indtægt, som handler om, at et flertal af danskerne skulle være parat til at nationalisere Nets.
Men sandheden er jo, at Børsen aldrig nogen sinde har spurgt danskerne om det.
Det spørgsmål, som Børsen stillede, var, om danskerne var parat til at overtage, men uden at stille den forudsætning op, at det ville være nødvendigt at nationalisere.
Så der er jo ikke belæg for hr. Frank Aaens indikationer af, at der skulle være et flertal, som er parat til at nationalisere og smide 17 mia. kr. – gode danske skatteyderpenge – på bordet.
Jeg tror sådan set, at hvis man fra Børsens side havde stillet det rigtige spørgsmål, så havde man fået et ganske andet svar.
Men det her er så åbenbart den nye, parallelle politiske interesse i Danmark, og det er interessant.
Altså, hr. Frank Aaen og Børsens lederskribent er åbenbart enige i forhold til det her.
Det er nyt for mig.
Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
Altså, nu går Børsen faktisk ind for at sælge Nets; så meget følger jeg da med i den avis at jeg ved det; jeg læser den faktisk dagligt, og det har jeg gjort i mange år.
Børsen går ind for at sælge Nets, og det er ikke Børsen, der har lavet den meningsmåling, det er et selskab, som de har fået til det, på samme måde, som alle andre medier får selskaber til at lave meningsmålinger.
For sådan er det ikke.
Men det er da rigtigt, at der er mange meningsmålinger, man kan tage med et gran salt – det vil jeg minde Socialdemokratiets ordfører om en anden dag – sådan er virkeligheden.
Jeg tør ikke lige udtale mig om Swipp ; jeg vil bare sige, at Danske Banks model, som kører nu, og de modeller, som man i øvrigt diskuterer og nu kører, med nye betalingsformer, kører via den infrastruktur, som Nets i dag ejer.
Og så skal jeg vende tilbage til det med Swipp en anden dag.
Lone Loklindt (RV), 2014-03-25:
Jeg synes på mange måder, at det er et sympatisk forslag fra Enhedslisten, og jeg forstår til fulde hr. Christian Juhls indignation over saharawiernes situation i flygtningelejre m.m., for også i Radikale Venstre mener vi, at konflikten om Vestsahara er en skamplet, og at der er mange, der bør have dårlig samvittighed over det i verdenssamfundet.
Men i Radikale Venstre er vi også, som udenrigsministeren har redegjort for, enig i den overordnede pointe i forslaget, nemlig at befolkningen i Vestsahara selv skal have lov til at bestemme, hvor de vil høre til.
Jeg skal ikke gentage alt, hvad ministeren allerede har sagt, for det er jeg selvfølgelig også totalt enig i, men når Danmark stemte nej i 2013 til at forlænge protokollen til fiskeripartnerskabsaftalen mellem EU og Marokko, er det jo netop også udtryk for, at vi heller ikke fandt garantien for bæredygtig udnyttelse af fiskeriressourcerne, altså både den miljømæssige, den sociale og den økonomiske udnyttelse, tilstrækkelig for, at udbyttet kom befolkningen i Vestsahara til gode, ligesom vi heller ikke mener at have tilstrækkelig tillid til, at overholdelse af menneskerettighederne sker.
Sverige sagde også nej ved den lejlighed, men aftalen er nu godkendt i Rådet og Europa-Parlamentet og også i det marokkanske parlament.
Men i Radikale Venstre er vi altså optaget af at få tilendebragt de mange menneskerettighedskrænkelser, der finder sted, og vi mener, at det gøres bedst gennem FN-sporet.
Vi støtter, som vi også hørte udenrigsministeren sige, en udvidelse af MINURSO's mandat til at omfatte overvågning af menneskerettighederne, men det med at gøre, som Enhedslisten foreslår, altså anerkende Vestsahara som en selvstændig stat, er symbolpolitik mere end noget, der kommer til at rykke i den situation, hvor der er en proces i gang.
Vi skal fastholde den kritiske dialog, der er, i forhold til Marokko.
Vi skal forfølge FN-sporet for at få en forhandlet løsning mellem Marokko og Polisario om Vestafrika.
Marokko har i den senere tid gjort mange bestræbelser på at bevæge sig ind i, lad os kalde det det gode selskab, forfatningen er ændret, og de har tilsluttet sig torturkonventionens tillægsprotokol.
Netop derfor er der jo god grund til at holde fast i den kritiske dialog med Marokko.
Vi kan derfor ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag, men vi går selvfølgelig ind for, at Vestsahara skal have en forhandlet løsning.
Om det er en løsning om en selvstændig stat eller et udstrakt selvstyre, må forhandlingerne vise, men det er ikke en hjælpende hånd i den her situation, at vi skulle gå enegang og følge en anerkendelse herfra.
Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
Så vidt jeg har forstået det, jeg har nået at læse, er de aktier, staten ejer gennem Finansiel Stabilitet, endnu ikke solgt.
Og staten har faktisk, så vidt jeg ved, forkøbsret, hvis det er sådan, at andre aktionærer vil sælge deres aktier.
Så staten har stadig væk, og det kan vi jo få at vide af ministeren om ikke er rigtigt, mulighed for at sætte foden på bremsen.
Men, altså
, grunden til, at jeg siger det med en beretning, er, at det kan man gøre hurtigere end ved at lave ændringsforslag og få en ny behandling her i Folketinget, for ministeren har jo ikke tid, og derfor tager det lang tid at få tingene behandlet her i Folketinget.
Steen Gade (SF), 2014-03-25:
For at gå til konklusionen om forslaget, som ligger her: Vi vil ikke stemme for Enhedslistens forslag, som jo handler om, at vi skal lave en samfundsovertagelse af Nets.
Der er andre, der har sagt det, men det er jo rigtig mange penge at købe noget for, som i dag er privat.
Vi har også stort fokus på de datasikkerhedsproblemer, som der kan være på det her område, og som også der er på en lang række andre områder, og der vil jeg godt sige, at i et bredere perspektiv tror jeg Folketinget har brug for at få kigget på det her.
Ikke specielt i den her sammenhæng, men i mange sammenhænge har vi brug for at kigge på datasikkerhed, og det er ikke for at brede det helt ud til vores mobiltelefoner, men der er i hvert fald nogle gange, man kan læse i nogle reportager, at der er nogle, der godt ved, hvad jeg står og siger nu, fordi jeg har min iPhone i min inderlomme.
Jeg ved ikke, om det er sandt, men det er jo i sig selv ikke betryggende, at det ikke er decideret afvist, at de muligheder rent teknologisk eksisterer.
Så der er jo et behov her, og det behov eksisterer sådan set allerede i dag, hvor Nets først og fremmest ejes af Danske Bank.
Danske Bank skal overholde dansk lovgivning, og det skal nye ejere også.
Derefter kommer der spørgsmålet om tilliden til dem, der har købt, altså at de gør det.
Det sikrer man ikke nødvendigvis ved at kigge dem i øjnene, det sikrer man ved at have et stærkt tilsyn og en stærk regulering.
Det, jeg vil fremhæve som vigtigt for os, er, at vi også på det her område, og nu er det jo det, vi drøfter, har et stærkt fokus på, at det tilsyn fungerer, at det er effektivt, og for min skyld kan vi godt prøve at få ministeren til at give et særligt tilsagn på det her område, for nu har vi fået diskussionen her, men det gælder altså faktisk også på en række andre områder.
Vi synes også, den her sag illustrerer, at i stedet for at tænke i, at nu skulle staten overtage det, noget, som jo på mange måder ikke giver mening i min optik, altså at bruge de 17 mia. kr., eller hvad vi nu skulle give for det, skulle vi prøve at få lavet noget, vi ikke har i det her land.
Det er blevet synligt med diskussionen om DONG, men jeg synes også, det her kan bruges til det – en statslig ejerskabspolitik.
Det har man i Norge, hvor man har rigtig mange statslige virksomheder, og jeg synes også, det her understreger, at det ville være rigtigt at gå i den retning.
Vi afviser altså forslagene.
Det positive, vi kunne få ud af det her, er jo grundlæggende en diskussion om datasikkerhed i forhold til ikke bare den her sag, men i det hele taget i forhold til mange af de offentlige oplysninger, som er der.
Ida Auken (RV), 2014-03-25:
Igen, som jeg sagde i min ordførertale, lægger Det Radikale Venstre meget vægt på, at Nets skal leve op til de samme regler, til dansk lovgivning, fuldstændig på samme måde før og efter et salg.
Og derfor bliver vi jo nødt til at se på, hvad det er, Enhedslisten reelt foreslår.
Man prøver at kalde til timeout eller sige, at staten skal bevare sin del af Nets, fordi man vil løse sådan et lillebitte hjørne af en stor, kompleks problemstilling – det er altså symbolpolitik, jeg er ked af at sige det – i stedet for at tage fat på den store problemstilling, som er, at der kan være steder, hvor amerikansk og dansk lovgivning karambolerer.
Det er altså derfor, jeg holder fast i, at der er den mulighed, og at den eneste mulighed for at gøre det, Enhedslisten siger, er at gå ud og lave en statslig overtagelse af Nets.
Er det det rigtige sted at bruge 17 mia. kr.?
Nej, det gør det ikke, så derfor opfordrer jeg simpelt hen bare til, at man ikke indtager en populistisk position og prøver at bilde befolkningen ind, at man løser problemerne med en statslig overtagelse af Nets, for det gør man ikke.
Det vil være at bruge 17 mia. kr. på noget, som mildest talt er en dårlig idé, hvis man spørger Det Radikale Venstre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-03-25:
Jeg tror mere, at det var en kommentar, og ikke så meget et spørgsmål til mig, så jeg har ikke så meget at føje til det.
Ida Auken (RV), 2014-03-25:
Vi står jo i dag og diskuterer noget, som man måske kan spørge om overhovedet er vores opgave, altså lige præcis salget af Nets, som jo er private, der handler med private.
Det, der må være vores opgave som lovgivende forsamling, må være at sørge for, at rammerne, lovgivningen, er på plads, sørge for, at der er styr på datasikkerheden, sørge for, at der er styr på personfølsomme oplysninger, og sørge for, at borgerne har sikkerhed for de data, som unægtelig er derude.
Så i Det Radikale Venstre deler vi sådan set nogle af tankerne bag det beslutningsforslag, Enhedslisten har fremsat, nemlig at det er vigtigt at sikre data for borgerne og sikre forbrugerne ordentlige priser og fortsat mulighed for at kunne bruge dankortet.
Derfor, hvis vi endelig skal blande os i det her salg, er jeg da glad for, at der er kommet en køber, der gerne vil udvikle Nets, der gerne vil udvikle dankortet, betalingsservice og NemID.
Så for mig at se må det være den principielle overordnede diskussion, der er vigtig, for det er jo en kompliceret sag at sikre datasikkerhed for borgerne, men ikke lige præcis salget af Nets, fordi det drejer sig om, at staten eller Nationalbanken tilfældigvis har ligget inde med en lille del af det her selskab.
Og som det også har været nævnt mange gange heroppefra: Hvis det var sådan, at staten skulle ind og overtage Nets, ja, så skulle man faktisk finde op mod 17 mia. kr. frem, og dem tror jeg altså at vi kan bruge væsentlig mere fornuftigt, både til at sikre datasikkerhed og til at sikre en velfungerende betalingsinfrastruktur, hvis det endelig var det, man ville bruge pengene på.
Så Det Radikale Venstre kan ikke støtte Enhedslistens forslag.
Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
Men er Det Radikale Venstre ikke enig i, at inden staten sælger sine aktier og dermed sin indflydelse på Nets, bør vi have sikkerhed for, at datasikkerheden er i god gænge?
Og der ved vi jo, at justitsministeren har svaret, at hvis det er en amerikansk ejer, har man ikke nogen mulighed for at kontrollere, om der er sikkerhed for personfølsomme data.
Altså, i dag er Nets underlagt dansk lovgivning uden nogen debat, men lige så snart det er et amerikansk selskab, der overtager ejerskabet af Nets, er det underlagt amerikansk lovgivning.
Er det ikke en bekymring, som Det Radikale Venstre deler?
Ida Auken (RV), 2014-03-25:
For Det Radikale Venstre er det vigtigt, at det stadig væk er fuldstændig samme lovgivning, der gælder for Nets.
Og når en virksomhed er placeret i Danmark, skal den overholde dansk lovgivning.
Så peger hr. Frank Aaen på en problemstilling, som jo gælder rigtig mange virksomheder; det gælder TDC, det gælder KMD, det gælder CSC.
Man kunne spørge hr. Frank Aaen: Skal vi til at opkøbe virksomheder, for IBM har jo også fat i danske data?
Så skal vi prøve at ordne problemet med lovgivning og sikre, at der er styr på det, eller skal vi give os til at opkøbe TDC, KMD, CSC og også IBM?
Og hvor skal vi finde de penge?
Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
Det var tåbeligt, at den danske stat solgte Datacentralen og dermed politiets registre, CPR-registeret og alle mulige andre vigtige registre til et amerikansk firma.
Det var tåbeligt, at kommunerne solgte KMD til Advent International, som nu står til også at overtage en del af Nets.
Det var tåbeligt, at man solgte en lang række af de her firmaer.
Men det er jo ikke nogen god begrundelse for at gøre det en gang mere.
Her taler vi altså om rigtig mange data vedrørende folks økonomi, deres personlige oplysninger, deres NemID og alt muligt andet.
Derfor synes jeg, det er et dårligt argument, når man siger, at vi har gjort det før.
Men vi kan bare lade være; vi kan holde op.
Og det er det, vi har chancen for at gøre nu.
Hvad mener Det Radikale Venstre?
Ida Auken (RV), 2014-03-25:
Jamen Det Radikale Venstre peger på den konflikt, at problemet jo ikke ville gå væk, selv hvis vi beholdt vores del på 10 pct. og dermed skulle købe de andre ud af Nets og skulle finde 17 mia. kr. frem.
Så Det Radikale Venstre mener, vi skal tackle problemerne dér, hvor de er, og ikke på et symbolsk plan, sådan som jeg faktisk mener Enhedslisten er i gang med i den her sag.
Man har fået fat i en god, folkelig ting og har tilfældigvis ikke siddet i Nationalbankens bestyrelse og nikket til det her.
Så derfor kan man køre rigtig hårdt frem på en populistisk sag, og det synes jeg faktisk ikke klæder Enhedslisten, som plejer være mere seriøse.
Så derfor peger jeg på, at man ikke løser problemet med de forslag, vi behandler i dag, tværtimod.
Hvis man vil løse problemet, skal man gå ind i den debat, som der tidligere er blevet peget på, nemlig en generel debat om datasikkerhed.
Det er en stor konflikt, som vi ikke kan løse med et snuptag.
Og det er jo sådan set en stor global konflikt, som vi altså ikke for mig at se kan løse ved at gå ind og lave en statslig overtagelse af et privat selskab.
Nu er jeg jo ikke it-ordfører for De Radikale, så om vi vil gå ind i en større uvildig undersøgelse af det samlede kompleks, skal jeg ikke stå heroppe og love.
Jeg synes, intentionen er god, nemlig at sørge for, at vi får snakket om nogle af de problemstillinger, der er, når dansk og amerikansk lovgivning karambolerer, men jeg mener faktisk også, at vi snakker om de her ting i samfundsdebatten i det hele taget.
Vi kan jo ikke lave Patriot Act om.
Vi kan sætte samtlige ministre til at ringe til deres amerikanske kollegaer, og den amerikanske lovgivning bliver ikke lavet om alligevel.
Så den overordnede debat vil vi meget gerne tage med Enhedslisten, men jeg synes, det er en lille smule – undskyld, nu bruger jeg ordet igen – populistisk at putte det ind i en debat om Nets og forvirre befolkningen i den grad.
Man forestiller sig, at vi skulle gå ind og købe et system, der, som også ministeren pegede på, er skabt af bankerne, et privat system, som de vælger at sælge til nogle andre, og som staten tilfældigvis ejer en lille del af.
Hvis Enhedslisten virkelig mener, at vi skal bruge 17 mia. kr. på det, må de mene, at vi skal gå videre.
Hvorfor stoppe der?
Hvorfor bare lige det her område?
Hvorfor så ikke købe KMD tilbage?
Hvorfor ikke købe CSC tilbage?
Hvorfor ikke købe TDC tilbage?
Ja, hvorfor ikke se, om vi har råd til IBM, for de sidder også på danske data?
Det, jeg prøver at sige, er, at man altså ikke løser problemet ved at tage fat på et lille, symbolsk hjørne.
Man gør det ved at kigge på lovgivningen og ved at blive ved med at tage fat på de konflikter, der er, når det gælder datasikkerhed.
Stine Brix (EL), 2014-03-25:
Når vi tager spørgsmålet om datasikkerhed ind i diskussionen om Nets, er det jo, fordi det er et meget, meget relevant spørgsmål.
Og det er blevet fremhævet af en lang række eksperter, bl.a. en professor i it-ret ved Københavns Universitet, som siger, at her er en klokkeklar konflikt mellem dansk lovgivning og amerikansk lovgivning.
Det vil have en konsekvens for de data, der er i Nets.
Så man godt vælge at sige, som De Radikale gør: Jamen vi kan ikke tage stilling til her og nu, om man kan lave en undersøgelse, det er mere generelt.
Men det har jo at gøre med salget af Nets, og det burde jo i en eller anden grad interessere De Radikale, hvis det er, man har en oprigtig interesse for spørgsmålet, om man så ikke kunne få afklaret, om det havde en betydning for de data i Nets, inden man gennemførte salget.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge igen, om man i tilfældet med Nets kunne få afklaret, hvad det egentlig er, der er op og ned i det her, der handler om datasikkerhed, inden man reelt gennemfører salget – det behøver ikke være en generel undersøgelse, der omfatter alt.
Det synes jeg kunne være en rigtig, rigtig interessant information at få frem i debatten, men det forudsætter jo, at der er et flertal i Folketinget, som ønsker at få den information frem.
Nu er jeg selv med til at skrive, og der står ikke noget i vores kommende program om, at der ikke må findes private virksomheder.
Det står der sådan set ikke nogen ting om.
Men ministeren kan jo få lejlighed til at læse det igen, når det engang bliver færdigt.
Mit spørgsmål er et lidt andet.
Erhvervsministeren fremhæver ofte i denne debat, at det er underordnet, hvem der ejer Nets; det, som er opgaven fra erhvervsministerens side, er at regulere.
I forbindelse med debatten om KMD, der blev solgt for nogle år tilbage, i 2008, udtalte tidligere statsminister for Socialdemokraterne Poul Nyrup, at erfaringerne fra dengang, hvor han stod bag et lignende salg af TDC, var, at det – selv om man lavede et lovgrundlag, hvoraf det fremgik, at danskerne skulle have en god service – alligevel gik galt.
Det havde altså konsekvenser, hvem der dengang købte sig ind i TDC, og derfor brugte han det som en advarsel til Kommunernes Landsforening om, at man ikke skulle sælge til hvem som helst, når det gjaldt KMD.
Mit spørgsmål går på, hvad erhvervsministeren egentlig kan stille op, i forhold til hvordan de kapitalfonde, der nu skal eje Nets, rent faktisk driver forretningen: Hvad kan man stille op, hvis de vælger at gældsætte Nets, eller hvis de vælger at undlade at investere i vedligeholdelsen af infrastrukturen?
Hvad kan man stille op i forhold til fyringer og i forhold til forringede arbejdsvilkår?
Kan man overhovedet gøre noget som erhvervsminister i den sammenhæng, eller er man i virkeligheden magtesløs, når det gælder de ting?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-03-25:
Jamen det er meget enkelt: Staten ønsker ikke at eje Nets.
Altså, det er tilstræbt.
Om vi så fandt alle pengene på et eller andet tidspunkt og spurgte, om vi i regeringen sammen med et flertal i Folketinget på noget tidspunkt kunne finde på at sige, at vi virkelig godt kunne tænke os at eje Nets, så ville svaret være nej.
Det kunne vi ikke.
Jeg ved godt, at Enhedslisten er kommet på den idé, for jeg følger jo med i jeres programudvikling – jeg går meget op i den – og I mener, at der ikke må være private virksomheder som sådan, og så giver det jo mening, at man på et tidspunkt skal eje Nets.
Man skal så eje en hel masse andet også.
Men vi ønsker ikke at eje Nets.
Vi tror, at det er der nogle der er meget, meget bedre til at drive, end vi er.
Vi ønsker at sikre forbrugerne, danskerne, via den lovgivning, der er rundtom det at have en digital infrastruktur på betalingstjenester, som jeg også har prøvet at redegøre for i min tale.
Det er vores vej til at gøre de her ting, ikke at nationalisere tingene, som foreslået af Enhedslisten.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-03-25:
På vegne af fru Mette Bock, som desværre ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg oplæse følgende ultrakorte ordførertale.
Liberal Alliance finder den nuværende praksis og sproganvendelse på det udenrigsministerielle område både tidssvarende og tilstrækkelig.
Liberal Alliance kan derfor ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.