runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-01-22:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg kunne ikke være mere enig, og det var også det, jeg prøvede at fremhæve til sidst.
Jeg synes, det er så fint, at man sætter fokus på relationer.
Min kritik er så, at der ikke står i lovforslaget, at det er obligatorisk, at man skal inddrage de forskellige parter.
Det havde jeg rigtig gerne set det havde været, for det synes jeg sådan set det burde være.
Men jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at vi i stedet for at gå ud og detailregulere skal fokusere på relationerne.
Lotte Rod (RV), 2016-01-22:
Tak for det.
Vi skal tænke velfærd på en ny måde.
Vi skal væk fra, at alle skal have det samme.
Vi er alle sammen forskellige, og derfor skal vi behandles forskelligt for at blive behandlet ens.
Vi skal væk fra at fokusere på, hvad folk ikke kan, og i stedet hjælpe folk med at nå det, de kan og vil og drømmer om.
Og vi skal væk fra at se det offentlige som lig med velfærd.
Velfærd er ikke, hvor mange ydelser man får.
Velfærd er frisættelse, og velfærd er måske mest af alt muligheden for at være noget for nogen i fællesskaber.
Jeg er helt med på ideen om at arbejde med værdighed og lave værdighedspolitikker.
Det er der fremtid i.
Men det skal gøres ordentligt.
Når vi er imod det her lovforslag, er der tre grunde til det.
For det første er der ikke meget værdighed over finansieringen.
Jeg er som radikal mod denne øvelse, som regeringen har foretaget i forbindelse med finansloven, hvor man tvinger kommunerne til at skære ned for selv at kunne bruge pengene.
Det strider mod det kommunale selvstyre, at man med omprioriteringsbidraget tvinger kommunerne til at skære ned i vores daginstitutioner, på vores skoler og i ældreplejen for så selv at kunne tage æren herinde i Folketinget og give nogle af pengene tilbage til ældreplejen.
Det gjorde vi ikke i SR-regeringen.
For det andet er der ikke meget værdighed over processen.
Skibet bliver ladet med bureaukrati.
Regeringen beder kommunerne om at lave en såkaldt værdighedspolitik inden for en meget kort tidsramme for at kunne få de her penge.
Det er en opskruet proces, som dårlig kan blive andet end top-down uden ret meget tid til at involvere de mennesker, det her faktisk handler om.
For det tredje er der ikke meget værdighed over at slå det her stort op.
I fodrer hunden med dens hale, og spørgsmålet er, om ikke det endda giver mindre velfærd.
For ikke nok med, at regeringen tager pengene fra velfærden i kommunerne, men regeringen og – skørt nok – Liberal Alliance kræver, at der går tid med at udarbejde politikker.
Så der skal både bruges penge på bureaukrater til at skrive i kommunerne, og der skal bruges penge på bureaukrater til at godkende i staten.
I maj, i juni, hvis ansøgningerne vel at mærke går glat igennem.
Og ingen ved, om pengene er der til næste år.
Så hvordan skulle kommunerne kunne ansætte flere, hvis de først får pengene til sommer og pengene udløber igen den 31. december?
Så skal de praktisk taget fyre folk, samtidig med at de ansatter dem.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-22:
Det er sådan lidt et temperamentsspørgsmål, om man skal stemme ja eller nej til det.
Jeg deler jo i hvert fald en del af kritikken i forhold til bureaukrati og ting og sager.
Næh, det, jeg sådan set hæftede mig ved, var, at ordføreren ligesom sagde: Der er forskel på os og de borgerlige her – de andre borgerlige, skal jeg vel sige – ved at de tager og skærer ned i kommunerne, og så øremærker de nogle af pengene.
Jeg er jo enig i den kritik.
Og så sagde ordføreren: Sådan gjorde vi ikke under den tidligere regering.
Nej, men kan ordføreren så bekræfte, at under den tidligere regering gjorde man det sådan, at de penge, der blev brugt til flere pædagoger, til en ældremilliard, og hvad vi ellers fik øremærket af gode ting, var nogle, man tog fra de arbejdsløse og de syge – i kraft af de reformer, som Det Radikale Venstre havde stået i spidsen for: nedskæringer af dagpenge, efterløn, førtidspension, fleksjob, sygedagpenge, kontanthjælp.
Kan ordføreren bekræfte, at det var sådan, man gjorde under den tidligere regering?
Lotte Rod (RV), 2016-01-22:
Det kan jeg bekræfte.
De penge, som vi afsatte til f.eks. at få flere pædagoger i vores daginstitutioner, var jo netop nye penge, som vi havde i SR-regeringen, fordi vi lavede reformer – i modsætning til det, som Venstreregeringen gør nu, hvor man tager pengene fra kommunerne i et omprioriteringsbidrag, altså kræver, at de skærer ned, for så at give nogle af pengene tilbage igen.
Jamen det er da kun godt, hvis Venstre og, om lidt, ministeren gerne vil garantere, at pengene er der efter den 31. december, for så har kommunerne jo lidt mere at arbejde med.
Når jeg og mine kommunalbestyrelsesmedlemmer er i tvivl om, hvorvidt pengene er der, så er det jo, fordi Venstre henter de her penge i omprioriteringsbidraget.
Vi ved jo ikke, hvordan det går i økonomiforhandlingerne med kommunerne.
Jeg håber, at kommunerne vil gå imod og ikke lave en aftale med regeringen, som pålægger dem den her 1 pct.s besparelse til næste år.
Der er jo også en diskussion, der går på, at hvis der bliver et omprioriteringsbidrag til næste år, hvad skal de penge så overhovedet gå til?
Der bliver jo givet mange bud i blå blok.
Jeg kan høre, at Liberal Alliance ikke nødvendigvis synes, at pengene skal gå tilbage til kommunerne, men at de skal gives til skattelettelser.
Så jeg vil da bruge fru Jane Heitmanns spørgsmål til om lidt at spørge ministeren, om ministeren kan garantere, at pengene er der efter den 1. januar.
Forskellen er jo lige præcis mellem, om man laver et omprioriteringsbidrag, hvor man tager 1 pct. fra kommunerne og tvinger dem til at skære ned i daginstitutionerne, i skolerne og i ældreplejen, eller om man – som vi gjorde i SR-regeringen – laver reformer, som både giver penge i kassen, men som jo også ender med at give mere velfærd.
For velfærd er ikke, hvor mange ydelser du får; velfærd er en frisættelse.
Derfor ligger det jo også i velfærden, at det handler om at få mennesker i arbejde.
Og jeg håber da sådan set, at Enhedslisten er enige med os i, at det da er bedre at være i arbejde end at være uden arbejde.
Jane Heitmann (V), 2016-01-22:
Tak for det.
Jeg hører ordføreren sige, at vi skal tænke velfærd på en ny måde, og det er jeg da fuldstændig enig i.
S og SF gik jo i sin tid til valg på »En Fair Løsning«, som skulle øge det kommunale råderum med 12 mia. kr., og hvad skete der så under SR-regeringen?
Der skete i hvert fald ikke det, at det kommunale råderum blev øget med 12 mia. kr.
Tværtimod havde 60 ud af 98 kommuner jo direkte minusvækst og brugte færre penge end i 2011.
Så jeg er da helt enig i, at vi skal til at tænke velfærd på en ny måde, nemlig at det, man går til valg på, også er det, man leverer efterfølgende.
Ordføreren siger fra talerstolen, at pengene udløber den 31. december –
hvor har ordføreren læst det?
Lotte Rod (RV), 2016-01-22:
Altså, vi ved jo ikke, om de udløber, men vi ved heller ikke, om pengene er der, og det er jo det, der er problemet ude i kommunerne.
Hvis ikke man ved, at pengene er der efter den 31. december, kan man jo ikke være sikker på, at man kan have folk ansat.
Og det er jo det, der er problemet i det her, nemlig at hvis pengene først kommer engang til sommer, og man ikke ved, om man har dem efter den 31. december, hvordan i alverden skulle man så kunne ansætte folk?
Jane Heitmann (V), 2016-01-22:
Jeg kan simpelt hen ikke få et klart svar fra ordføreren på, hvorfor pengene skulle udløbe den 31. december.
Jeg vil bare gerne bede ordføreren om at præcisere, hvorfor ordføreren kan få den tanke.
Hvor står det skrevet?
Hvor har ordføreren det fra?
Det er bare det, jeg spørger om, og det kan ordføreren jo så svare på.
Samtidig kan ordføreren også bekræfte, at der netop ikke er færre penge til service i kommunerne i 2016, for vi har jo hævet barren i forhold til hele sundheds- og ældreområdet, vi har prioriteret 3,4 mia. kr., og det er jo væsentligt mere end den tidligere SR-regering.
Men vær venlig at præcisere, hvor der står, at pengene udløber den 31. december, siden ordføreren rejser tvivl om det.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-22:
Jamen en stor ros og en stor tak – og det er virkelig ærligt ment – for det klare svar.
Så den korte konklusion er, at det, der er forskellen i forhold til Det Radikale Venstre og den tidligere regering, er, hvem man tager pengene fra, når man skal skaffe penge til initiativer som f.eks. det her – altså om man stjæler dem fra kommunerne med de konsekvenser, det får for velfærden, hvor det i øvrigt også rammer daginstitutioner og alt muligt, eller om man tager dem fra de arbejdsløse og de syge.
Så tak for den klare beskrivelse af kerneindholdet i Det Radikale Venstres politik.
En stor tak.
Der er ikke en værdighedsgaranti.
Der er noget med, at kommunerne skal skrive nogle politikker ned på et stykke papir, men der er ingen garanti.
Nu sagde ordføreren, at man lyttede meget til organisationerne, og en af de organisationer, som ordføreren plejer at lytte meget til, er Dansk Handicap Forbund.
Og de siger jo sådan set meget klart, at vedtagelsen af en værdighedspolitik ikke i sig selv vil være med til at stoppe de forringelser, som løbende er sket på området.
Danske Handicaporganisationer mener, at det bliver vanskeligt for kommunerne at løfte kvaliteten af ældreplejen med det omprioriteringsbidrag, som kommunerne er blevet pålagt – det til trods for den milliard, der er prioriteret til området.
Som minimum bør politikken følges op med konkrete målsætninger, som præciserer, hvordan målene tænkes gennemført og realiseret i praksis.
Mener ordføreren, at der i det her lovforslag pålægges kommunerne at lave konkrete målsætninger?
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Resultatet af det, der er lavet, tror jeg hverken hr. Finn Sørensen eller jeg kan sige noget om i dag.
Det, der sker nu, er, at vi vedtager en politik.
Vi vedtager et lovforslag, som så skal udmøntes i kommunerne, og det, jeg har hørt fra hovedorganisationen, KL, er, at man går til det her arbejde med interesse, og at man gerne vil gøre noget.
Men hvordan det sådan kommer til at se ud i løbet af det kommende år kan jeg jo ikke stå og udstede garantier for i dag.
Men jeg vil gerne pointere, at det for Dansk Folkeparti er vigtigt, at der er den her værdighed, og en måde at sikre det på er så, at kommunerne skal dokumentere det ved at nedfælde en værdighedspolitik.
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Jeg er selvfølgelig glad for, at Socialdemokraterne støtter forslaget.
Jeg havde håbet, at ordføreren havde udtalt sig lidt mere i forhold til det, som han egentlig startede med at sige, altså at man er glad for budskabet om mere værdighed i ældreplejen.
Men så syntes jeg, der kom en hel masse om nogle negative tanker, og man slutter bl.a. af med at sige, at det ikke kommer til at virke.
Hvordan kan ordføreren egentlig være så sikker på, at det her ikke kommer til at virke?
Det er faktisk en tillidserklæring til kommunerne og også til medarbejderne, som har ligget til grund for, at Dansk Folkeparti har villet være med til det her og faktisk har fremført det i finanslovsforhandlingerne.
Vi siger netop: Her er nogle muligheder for at gøre noget, der giver en ny kultur på området, så man kan tænke på en anderledes måde.
For det er jo også noget af det, som vi har hørt fra rigtig mange interesseorganisationer at man gerne vil.
Det vil jeg da gerne høre ordførerens kommentar til: Er det egentlig ikke noget, man anerkender fra Socialdemokraternes side?
Erik Christensen (S), 2016-01-22:
Nu vil jeg lige sige, at det, jeg sagde om det glade budskab, var, at det var det glade budskab fra Dansk Folkeparti og regeringen.
Når vi har set de eksempler, eksempelvis på tv, hvor folk har fået hængt sedler op på køleskabet med, hvornår de kan gå på toilettet, så hjælper det jo ikke at skrive en værdighedspolitik.
Det er simpelt hen et spørgsmål om, at der rent faktisk mangler timer til at hjælpe de ældre.
Så er det bare, jeg siger, at det her er en mistillidserklæring til kommunerne.
De gør, hvad de kan, med de ressourcer, de har, for rent faktisk at udføre så værdig en ældrepleje som overhovedet muligt.
Så det, vi herinde skal sørge for, er faktisk, at rammerne er til stede for, at der kan udføres en værdig ældrepleje i kommunerne.
Det er jo ikke sådan, at de politikere, der sidder i de enkelte byråd, eller de ansatte rent faktisk ikke ønsker at udføre en værdig ældrepleje.
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Jo, men jeg håber da også, ordføreren har registreret, at den ældremilliard, der kommer nu til værdighedspolitik, jo er afsat oven i det, som man havde tidligere og man kunne fastholde på ældreområdet.
Så får man tilført noget nyt, så man kan gå ind og få lavet den her værdighedspolitik, som jeg overhovedet ikke ser som nogen mistillid.
Jeg synes nærmest, det er at opfordre kommunerne til at gøre nogle ting, som de faktisk gerne vil gøre bedre.
Det kan også være til varme hænder osv.
Men jeg synes, at ordføreren har sådan en meget negativ attitude i forhold til det her i stedet for at sige, at nu er der faktisk nogle kommuner, der har valgt at opprioritere området, fordi de har fastholdt en milliard, plus at de får nogle nye midler tilført.
Liselott Blixt (DF), 2016-01-22:
Jeg synes faktisk, det er tragikomisk, at ordføreren går op og kritiserer et forslag, som man så stemmer for.
Samtidig går man ud og siger, at det, vi ser i ældreplejen i dag, er uværdigt.
Hvem er det, der har givet pengene til den ældrepleje, der var i 2015?
Det var altså en socialdemokratisk regering, som ifølge de tal, jeg har set, gjorde kommunernes budgetter 2,5 mia. kr. mindre.
Det, vi har gjort her med den finanslov, som vi har været med til, er, at vi har gjort kommunernes budgetter 0,5 mia. kr. bedre.
Så jeg undrer mig over, at man er så kritisk over for det, man selv har gjort, samtidig med at man kritiserer, når vi nu går ud og giver et tilskud til kommunerne.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Mener ordføreren, at det er godt med en værdighedspolitik, som politikerne i kommunen holder hinanden op på, eller er det ikke godt?
Er det godt eller skidt?
Erik Christensen (S), 2016-01-22:
Det er også derfor, vi støtter forslaget om, at der indføres begrebet værdighedspolitik i kommunerne.
Min problemstilling eller det, jeg forsøger at pege på, er blot, at for at leve op til, at vi får en større værdighed i vores ældrepleje, så er vi nødt til at skabe nogle bedre rammer for kommunerne.
Det, jeg også sagde i min ordførertale, var, at vi rent faktisk afsatte en ældremilliard i en tid, hvor – og det tror jeg ikke Liselott Blixt eller jeg kan være uenige om – finanserne i det her land generelt var noget mere anstrengte, end de er nu.
Nu er vi faktisk på vej og på den anden side af krisen, hvor der er mulighed for at løfte velfærden.
Og så må jeg bare sige, at Dansk Folkeparti rent faktisk har lagt stemmer til, at kommunerne vil komme til opleve minusvækst i de kommende år.
Liselott Blixt (DF), 2016-01-22:
Det passer jo ikke.
Jeg kan ikke forstå, at Socialdemokraterne hver eneste gang går op og fortæller løgn fra talerstolen.
Der er plusvækst i 2016.
2017, 2018 og 2019 kender vi ikke noget til, for der er ikke lavet en finanslov endnu.
Det gør vi først sidst på året, hvis det er, at ordføreren har glemt det.
Jeg vil gerne stadig væk fastholde, at den ældremilliard, som blev givet i Socialdemokraternes regeringstid, blev lavet om til et bloktilskud.
Det ligger stadig væk i kommunerne.
Så jeg håber da, socialdemokratiske politikere i kommunerne har fastholdt det til de ældre.
Ved Socialdemokraternes ordfører, om de har bibeholdt det, eller er det, fordi man ved, at det er gået til andre ting?
Erik Christensen (S), 2016-01-22:
Nu er det jo sådan, at når man laver en aftale med KL og man lægger det over på bloktilskuddet, betyder det rent faktisk, at så har kommunerne mulighed for at prioritere, hvordan de vil bruge det.
De får så nogle i forbindelse med ældreplejen.
Nogle steder er det sådan, at det går i nul, og nogle steder går det faktisk i minus.
Så der er nogle kommuner, der faktisk ikke har flere penge til at yde ældreservice for i de kommende år.
Jeg er sådan set ikke negativ.
Jeg synes, jeg er realistisk, i forhold til hvad det er for en situation, vores kommuner står i og kommer til at stå i.
Det, der jo er det lidt specielle her, synes jeg, er, at den ældremilliard, der nu er afsat, faktisk ikke kan bruges til det, som kommunerne allerede i øjeblikket har afsat penge til.
Så jeg synes faktisk, at det her sådan mere er et spørgsmål om signalpolitik end om realpolitik.
Sophie Løhde (V), 2016-01-22:
Tak for det, formand.
Og tak for bemærkningerne til lovforslaget, hvor vi nu får skabt juridisk klarhed over, hvad der skal til, hvis en kvinde skal kunne få behandling i form af assisteret reproduktion efter hendes mands død.
Det er jo ganske vist en situation, der ikke forekommer særlig ofte, men det er stadig vigtigt, at vi også får regelsættet på plads, når eller hvis situationen skulle opstå.
Så indeholder lovforslaget også, som flere ordførere har været inde på, en række forenklinger af de krav, der stilles til sundhedspersoner i forbindelse med behandling i form af assisteret reproduktion.
F.eks. er der det her med, at man ikke længere skal informere om mulighederne for adoption, og at vi giver større frihed til at sikre, at samtykket fra eksempelvis en partner er gyldigt under hele behandlingsforløbet.
Hvis man eksempelvis som par ankommer hånd i hånd, er det måske en lille smule omsonst, at der i dag skal bedes om at få det på skrift.
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-22:
Man kan sige, at det mest centrale element i det her lovforslag naturligvis er, at det nu bliver sådan, at det samtykke, der skal foreligge fra manden, skal være skriftligt.
For det er alligevel en ret stor erklæring at give af et menneske, men det er rigtig fint at få justeret det nu.
Jeg er ret spændt på at se det her med, at der bliver en forpligtelse til at sikre det fortsatte samtykke, altså hvordan det egentlig bliver i praksis, og om sundhedspersonalet selv finde grænsen for, hvornår det er nødvendigt at spørge, om manden stadig væk er involveret i det her projekt, hvis ikke han er dukket op de sidste par gange.
Under alle omstændigheder synes jeg det er en central forpligtelse at give til personalet, for det er klart, at hvis der er et par, der har brudt, så har kvinden ikke samme rettigheder til at forsøge at blive befrugtet med hjælp fra manden.
Derudover er der nogle ændringer i forhold til adoption, som jeg synes fru Stine Brix var rigtig fint inde på.
Derudover synes jeg også, det er fornuftigt, at vi hele tiden tænker på, hvilke forpligtelser vi giver vores sundhedspersonale til netop at spørge og informere om nogle ting, og her må man sige, at det ikke er noget, som det er nødvendigt at personalet skal bruge deres energi på. Så vi synes, det er en rigtig fornuftig lovændring, og vi støtter den i Det Konservative Folkeparti.
Pernille Bendixen (DF), 2016-01-22:
Altså, det er jo en omgang kollektivt omsorgssvigt, vi er vidne til her i dag.
Det er jo ganske, ganske skræmmende, at man på den måde kan fralægge sig alt ansvar og bare kaste det videre.
Nu må jeg bare spørge ordføreren: Er ordføreren enig i, at det i hvert fald er gået den forkerte vej de sidste mange år på Grønland i forhold til de børn?
Erik Christensen (S), 2016-01-22:
Det at få børn er noget af det mest følsomme og skrøbelige, vi mennesker kan begive os ud i.
Derfor har vi som samfund også en forpligtelse til at sørge for ordentlige rammer og regler for de involverede parter, især når befrugtningen foregår med hjælp fra samfundet.
Det lovforslag, som vi skal behandle her i dag, er blevet til på baggrund af de løbende etiske drøftelser, som foregår mellem alle Folketingets partier.
Lovforslaget indeholder flere dele, som jeg kort vil gennemgå.
Den første del handler om at bringe overensstemmelse mellem den lovændring, som alle Folketingets partier vedtog i 2012, og de krav til information og samtykke, som vi stiller i forbindelse med assisteret reproduktion.
For 4 år siden ophævede vi pligten til at destruere opbevaret sæd og opbevarede befrugtede æg i tilfælde af mandens død.
I stedet blev det op til manden og vævscenteret i fællesskab at aftale, om det skulle destrueres eller ej, og hvilke betingelser der i øvrigt skulle være i forbindelse med anvendelsen.
Denne aftale kunne i princippet være mundtlig.
På det punkt skaber vi nu mere juridisk klarhed, og det gør vi ved at kræve, at der foreligger en udtrykkelig skriftlig stillingtagen fra manden, der fortæller om – og i givet fald hvordan – sæden eller de befrugtede æg må bruges efter hans død.
Hvis dette samtykke ikke foreligger, skal sæden og de befrugtede æg destrueres.
Derudover er der andre dele af lovforslaget.
Et element er, at den behandlende sundhedsperson ikke længere skal informere om mulighederne for adoption, før man går i gang med behandlingen med assisteret reproduktion.
Et andet element er, at den behandlende sundhedsperson fremover får et større rum til at vurdere, hvordan man løbende undervejs i behandlingen sikrer, at et påkrævet samtykke stadig er gyldigt.
Det kan sundhedspersonen enten gøre ved at udlede det af omstændighederne eller ved at kræve en skriftlig bekræftelse.
Et tredje element er, at man ophæver pligten til at sikre, at der er opnået samtykke fra donor, før man kan begynde behandlingen med assisteret reproduktion.
Det gør vi, fordi de kønsceller, som man bruger til behandlingen, kommer fra et vævscenter, som i forvejen har en forpligtelse til at informere og indhente samtykke fra donoren.
Socialdemokraterne finder dermed, at vi med lovforslaget får skabt den nødvendige ordentlighed i og klarhed om assisteret reproduktion, og kan derfor støtte forslaget.
Liselott Blixt (DF), 2016-01-22:
I Dansk Folkeparti bakker vi op om lovændringen, så man sikrer klare regler for, hvornår en kvinde kan fortsætte behandlingen mod ufrivillig barnløshed, også efter ægtefælle eller partners død.
Mange par ønsker sig et barn, og det er ganske naturligt.
Det kan der være mange årsager til.
Med tiden har man fundet løsninger på den her udfordring.
Robert Edwards udviklede den såkaldte reagensglasmetode i 1970'erne.
Det første reagensglasbarn blev født den 25. juli 1978.
Siden da er der sket rigtig mange ting på området.
Ofte skal vi som sundhedspolitikere tage stilling til mange etisk svære spørgsmål.
Nogle gange er svaret ikke enkelt, og andre gange fører det mange andre spørgsmål med sig.
Hvis man forestiller sig et ægtepar, der ønsker assisteret reproduktion og derfor får befrugtet et æg, der senere skal lægges op i kvinden, og det hele går fint, dog dør manden, før ægget er lagt op i kvinden, har kvinden så ret til at få det befrugtede æg lagt op, og hvordan stiller vi det barn, der bliver født?
Det kan også være sæd, som manden har fået frosset ned, måske på grund af en kræftsygdom.
Manden dør, og man har stadig væk sæd liggende, som faktisk var planlagt til det fælles barn, som parret havde drømt om.
Jeg tror ikke, at nogen havde forestillet sig, at vi skulle stå med disse spørgsmål her i Folketingssalen.
Dog er det nødvendigt i den moderne verden at sikre, at vi handler etisk og moralsk korrekt, samt at lovene følger med tiden.
Derfor bliver reglerne nu sådan med det her lovforslag, at før en behandling indledes, skal den behandlende sundhedsperson informere om, at manden kan give skriftligt samtykke til, at kvinden kan anvende hans sæd eller æg, som er befrugtet med hans sæd, til behandlingen af assisteret reproduktion efter mandens død, og om konsekvenserne af ikke at give samtykke hertil.
Den behandlende sundhedsperson skal også sikre, at samtykket fortsat er gyldigt.
Skal behandlingen finde sted efter mandens død ved brug af hans sæd eller æg, som er befrugtet med hans sæd, skal den behandlende sundhedsperson forinden påse, at der ligger et skriftligt samtykke fra manden og eventuelle betingelser for, at samtykket er opfyldt.
Så det sætter nogle krav til de fertilitetsklinikker, som vi har, og vi skal sikre, at de lever op til dem.
Af høringssvarene kan vi forstå, at de ikke mente, at det var deres arbejde at finde ud af, om der ligger et samtykke, men loven siger, at sådan vil det være fremover, og derfor skal vi også sikre, at de lever op til det.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.