runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2009-01-22:
Jeg har selvfølgelig læst forslaget endda indtil flere gange, netop fordi vi synes, at det er vigtigt.
Men jeg hører også ordføreren for forslagsstillerne netop her sige igen, at de pårørende har en ret.
Jamen så kan de pårørende jo også påberåbe sig den, og det er det, jeg tager lidt afstand fra.
For så kan man jo selv udråbe sig som pårørende ud fra det, som ordføreren siger her i salen, og det er det, jeg går lidt i rette med. Jeg mener, at det altid skal være patienten, der bestemmer, hvem der er pårørende, for det kan ikke være alle pårørende i al almindelighed eller hele ens netværk.
Det kan ikke være hospitalsvæsenets opgave i al almindelighed.
Så ser jeg hellere modeller som Psykinfo, som man har haft i det gamle Vejle Amt, og som stadig væk eksisterer.
Jeg synes, at der er meget stor forskel på, om der er behov for en almen information, eller om der er behov for en dialog og en information i den konkrete behandling.
Det er to meget forskellige forhold.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-22:
Det er sådan i psykiatrien ligesom andre steder, at det at være pårørende er det, som man selv definerer det ud fra.
Det kan være en nabo, det kan være en ven, det kan være en kæreste, det kan være en kammerat, eller det kan være mor, far eller søskende.
Og det fremgår faktisk meget klart i beslutningsforslaget, at dem, der betragter sig selv som pårørende, skal have lov til at få generel information.
Derfor synes jeg også, at det er meget interessant at høre Socialdemokraterne sige, at patienten så selv skal bestemme, hvem der skal inddrages.
Men beslutningsforslaget handler jo om - og det vil jeg gerne sikre mig at ordføreren har læst ordentligt - at dem, der ikke giver samtykke, respekterer vi.
Det står der klart og tydeligt i beslutningsforslaget.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Karen J. Klint (S), 2009-01-22:
Så bliver det så lidt til et spørgsmål.
For er hr. Clausen enig med mig i, at regionerne ikke har frit valg, med hensyn til hvordan de kan bruge pengene?
Jeg formoder, at han er enig med mig i det.
De har jo en pose penge til hospitalsvæsenet, sundhedsvæsenet, og så har de nogle mindre poser penge til andre ting.
Det er også derfor, jeg siger, at den pengepose nok ikke er stor nok, for der er andre ting, der trækker penge op af den.
Det er jo derfor, det kunne være interessant at målrette nogle penge til det her område, sådan at vi via økonomistyring fik udfyldt den rammelov, som eksisterer i forvejen.
Per Clausen (EL), 2009-01-22:
Som den socialdemokratiske ordfører udmærket godt ved, bestræber Enhedslisten sig altid på at undgå at finansiere ting ved hjælp af satspuljemidler, dels fordi vi synes, at det er en skidt ting at tage midlerne fra de dårligst stillede i samfundet, dels også fordi vi jo så selvfølgelig af samme grund er udenfor.
Og det er derfor, jeg sådan set bedre kan lide den model, hvor vi vedtager nogle rettigheder til borgerne.
For så ved jeg godt, at regionerne og kommunerne nok skal komme og kræve pengene af staten, og så har vi ligesom vendt den situation om.
Men jeg helt enig med ordføreren i, at hvis det her ikke går helt så godt, som det skal, alle steder, så er det givetvis, fordi man i regionerne og kommunerne har prioriteret at bruge pengene til noget andet.
Og det er meget vanskeligt at stå herinde i Folketinget og sige, at den prioritering i hvert fald er forkert, for hvis de flyttede pengene fra bibliotekerne eller nogle andre sociale formål over på det her, så kunne det godt være, at vi ville skælde ud over det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-22:
Jeg vil sige, at det godt kan være, at talen indeholdt andet, men en meget stor del af den handlede om det.
Der blev også givet et citat fra den tidligere sundhedsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen.
Jeg vil så citere hr. Lars Løkke Rasmussen for tidligere i den her debat at have lovet den danske befolkning - de danske patienter, de danske pårørende, som det her går ud over, 100.000 om året - at inden udgangen af 2006 ville regeringen have fremlagt en væsentlig kvalitetsforbedring på det hygiejniske område på sygehusene.
Nu har vi en ny sundhedsminister, som end ikke siger, at der bliver taget initiativer ud over det, der kommer til at ligge i den danske kvalitetsmodel.
Jeg må bare sige, at det, der er helt klart, hvad angår den danske kvalitetsmodel, er, at den sætter en organisatorisk ramme, men den kommer til at hvile på principper om hygiejniske principper.
Det er der, vi siger, at det allerbedste, der ligger i Danmark - det er helt unikt er 12 standarder, som 100 danske eksperter har været med til at lave, noget, som giver den højeste standard.
Det skal patienterne i Danmark da naturligvis nyde godt af.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-01-22:
Hr. Flemming Møller Mortensen siger altså, at det eneste, jeg har udtalt mig om i min vel 15 minutter lange tale, var håndhygiejne.
Jeg skal ikke gentage hele min tale her, men opfordre hr. Flemming Møller Mortensen til at læse referatet.
Min tale bliver jo ekstraheret, så jeg tror, at han ved selvsyn vil kunne konstatere, at det er forkert, når det bliver sagt, at det var det eneste, jeg udtalte mig om.
Jeg udtalte mig om en række forhold, hvorved man forbedrer hygiejnen.
Jeg kan kun opfordre til, at man læser min tale igen, den bliver ekstraheret.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-22:
Jeg synes dog, det er utroligt, at vi nu har fået en belæring om, at håndhygiejne er det eneste problem.
Hvis det er det eneste problem, sundheds- og forebyggelsesministeren vil fremhæve i sin tale - det er i hvert fald det, der bruges langt mest tid på - må jeg sige, at det synes jeg er grotesk.
Jeg vil gerne citere lederen af Det Centrale Afsnit for Sundhedshygiejne ved Statens Serum Institut, der netop fremhæver, hvad der skal til for at reducere antallet på de 100.000 patienter, som hvert eneste år bliver smittet på de danske sygehuse.
Vedrørende implementeringen af den danske kvalitetsmodel – det har ministeren også været inde på, og nu kommer det – skal der revision og formel implementering af de infektionshygiejniske standarder samt hjælp og undervisning af velnormerede hygiejneorganisationer til.
Det er det, der skal til.
Her fremhæver sundhedsministeren ét emne og siger, at så er han på linje med Statens Serum Institut.
Det må jeg bare sige.
Det her er udtalt i efteråret 2008 af vores højeste myndighed på hygiejneområdet.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-22:
Nu har jeg rigtig svært ved at forstå relevansen i forhold til det her beslutningsforslag.
Men til det, ordføreren spørger om, vil jeg sige, at når man er til fare for sig selv eller andre - det vil sige, at man bliver indlagt på gule eller røde papirer ifølge lovgivningen om tvang ja, så skal man da også indlægges.
Selvfølgelig.
Vivi Kier (KF), 2009-01-22:
Jeg vil egentlig gerne stille et helt andet spørgsmål til ordføreren, og det er, om det ikke er rigtigt, at det, hvis man er alvorlig psykisk syg, så syg, at man ikke selv kan erkende, hvor syg man er - man er til fare for sig selv og måske for andre, og man tager ikke sin medicin, man er alvorligt syg - er en rigtig god tryghed for patienten, at patienten tvangsindlægges, således at patienten ikke kan gøre skade på sig selv eller sine omgivelser.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-22:
Jeg synes altså ikke, at det at give pårørende rettigheder er at styre helt ned i detaljen.
Det synes jeg faktisk ikke er en lille detalje.
Når man ved, at over en million danskere er pårørende til sindslidende, synes jeg faktisk, at det er enhver pårørendes ret at få en generel information om sygdommen, og at det er enhver pårørendes ret at få pårørendesamtaler.
Altså, alle de, der på en eller anden måde har prøvet at være pårørende, ved da udmærket godt, at det er benhårdt, at det simpelt hen er så svært og smertefuldt at være pårørende, at man har brug for at snakke med andre om det.
Man har brug for pårørendesamtaler for at få at vide, hvordan man skal støtte sine kære bedst muligt.
Det er da ikke en lillebitte detalje.
Vivi Kier (KF), 2009-01-22:
Jeg må sige, at jeg synes, forslagsstilleren hører utrolig dårligt efter det, vi siger fra talerstolen.
Nu har jeg hørt fremsættelsen igen, og jeg oplever, at vi er enige om målet.
Vi kan altid blive endnu bedre til at inddrage pårørende på alle niveauer, og det er det også muligt at gøre i dag.
Måske skulle ordføreren i virkeligheden have været regionalpolitiker, men jeg kan forstå på ordføreren, at hun ønsker, at vi fra lovgivernes side skal være centralistiske, skal styre helt ned i detaljen, hvordan det skal foregå derude, hvor der sidder nogle andre med ansvaret.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-22:
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Der er vi bare uenige.
Ordføreren spørger, om der skal mere lovgivning til.
Jeg vil ikke sige, at der skal mere lovgivning til.
Der skal noget lovgivning til.
Det er det, der er forskellen, for som det er i dag, er det jo ikke sådan, at man lovgivningsmæssigt sikrer nogle rettigheder til pårørende, og det er vi bare nødt til at tage med.
Jeg har også konstateret, at mange herinde synes, intentionerne er rigtige gode, men de vil stemme imod forslaget.
Og når man så stemmer imod, er det, fordi man siger, at man ikke lovgivningsmæssigt synes, at de skal sikres rettigheder, og det har jeg bare konstateret.
Karen J. Klint (S), 2009-01-22:
Jamen af hensyn til, at alting herinde bliver skrevet ned, er jeg altså nødt til at gå i rette med ordføreren om, at der ikke er nogen af os andre - og jeg har i hvert fald slet ikke selv gjort det - der har talt imod det forebyggende med hensyn til det sociale, med hensyn til helhed.
Så var der jo ingen grund til, at jeg gentog vores forslag om en national handlingsplan, som har været med i mange drøftelser, og så var der jo ingen grund til, at jeg gentog, at vi også har tilbudt at gå serviceloven efter.
Det gjorde vi, dengang vi stemte imod ambulant tvang, netop fordi vi er enige i, at medicin ikke kan stå alene, og at det er alle mulige andre behandlingsvifter, der tæller.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-22:
Vi er enige i målet, bliver der sagt, men vi er bare uenige i den tilgang, vi skal have til tingene.
Jeg synes, det er helt o.k. at sige, at vi er uenige, altså, vi er uenige i forhold til de 600.000 sindslidende, der er i Danmark, med hensyn til, hvordan vi tror de kommer sig bedst.
Jeg tror personligt ikke på, at de bedst kommer over deres sygdom, ved at de bliver indlagt og får en pille, og så er de raske.
Jeg tror mere på en helhedsorienteret behandling.
Jeg tror mere på, at hvis man rykker psykiatrien ud lokalt, hvis man koordinerer mellem socialforvaltningen, f.eks. Kriminalforsorgen, eller hospitalspsykiatrien, får vi en langt bedre indsats.
Jeg tror også på, at hvis flere og flere pårørende bliver inddraget og bliver set som en del af løsningen, vil det også være med til, at man kan komme sig som sindslidende. Jeg synes, at det er helt o.k., at befolkningen ved, at vi er uenige.
SF mener noget andet om det her.
Vi har nogle klare ambitioner i forhold til, hvordan vi skal behandle vores sindslidende - 600.000 mennesker, som er sindslidende - og vi har også en klar vision i forhold til, hvordan vi skal behandle vores pårørende til sindslidende, som er over en million mennesker.
Karen J. Klint (S), 2009-01-22:
Jeg har også noteret mig, at forslaget jo handler om både hospitalspsykiatrien og om socialpsykiatrien.
Jeg har som ordfører adskillige gange her i salen foreslået, at vi skulle gennemgå serviceloven med en tættekam for at se, om reglerne der var gode nok set i forhold til, at mennesker med sindslidelser får den rigtige behandling som borgere og ikke kun, når de bliver patienter og bliver indlagt, netop som forebyggelse for at de bliver indlagt.
Så jeg tror, at vi er meget mere enige.
Vi er bare ikke enige i, at det lige er den lovgivningsmæssige ramme, der bliver fastsat her, som er løsningen på nuværende tidspunkt.
Vi har også talt om, om der ikke skulle være en national handlingsplan, netop for at sortere tingene ligesom man gør på nogle af de somatiske områder.
Jeg ved, at Danske Regioner her i slutningen af april holder en konference derom.
Så jeg vil bare lige sige, at vi nok er mere enige i målet, end det lød til på opsamlingen.
Line Barfod (EL), 2009-01-22:
Der er det jo så nok, at der er en enorm forskel på Dansk Folkeparti og Enhedslisten.
Dansk Folkeparti foretrækker at sige: Når det går rigtig godt for bankerne, skal bankerne have lov at beholde alle de mange milliarder, de tjener på spekulation, og når det går rigtig dårligt for bankerne, skal alle skatteborgere være med til at poste milliarder i bankerne, for de skal ikke gå konkurs, hvis det går dårligt.
Men de almindelige mennesker, der bliver ramt af følgerne, de almindelige mennesker, der mister deres arbejde, og som derfor ikke kan betale af på deres hus, så huset bliver sat på tvangsauktion, skal derimod bare gå fra hus og hjem, for de skal være ansvarlige.
Jeg foretrækker altså at holde fast i, at bankdirektøren har at være ansvarlig, og det, vi politikere skal sørge for at bruge skatteborgernes penge til, er at sikre, at der er gang i beskæftigelsen, og at sikre, at folk ikke må gå fra hus og hjem.
Det er det, vi er kommet med forslag til, det beslutningsforslag, som vi også behandler under den her debat.
Og jeg forsøger at få et bud fra Dansk Folkeparti på, om ikke man vil være med til at gøre noget for at få gang i beskæftigelsen og for at sikre, at folk ikke må gå fra hus og hjem.
Colette L. Brix (DF), 2009-01-22:
Om det første vil jeg gerne sige til fru Line Barfod, at det jo er sådan, at vi nu har lavet de her bankpakker, kreditpakker, og nu skal det ud og virke.
Nu er vi nødt til at se, hvordan det her virker.
Vi skal jo ikke tale om offentlige investeringer i forbindelse med det her, det er slet ikke med i det, jeg har forberedt mig til i dag.
Lad nu det ligge, vent, det kommer måske, hvad ved jeg?
Og så må det aftales, hvad man skal gøre, om man skal fremrykke noget af det, eller hvad man gerne vil gøre.
De ting, vi har her,
er bankpakke I og kreditpakken, og det er det, vi skal ud og få til at virke her i februar måned.
Lad os nu tage det slag først.
Man har altid så travlt med at komme videre og presse alt muligt andet ind, dagpenge og jeg ved ikke hvad.
Hold nu fokus på det, det handler om i dag.
Så spørger fru Line Barfod, om vi vil gøre noget for alle de mennesker, der går konkurs med deres huse.
Det er jo risikoen ved at købe noget, det ved vi jo alle sammen.
Det er det samme, hvis man åbner en forretning, så tror man jo også, at det her skal man nok klare.
Vi kan jo ikke redde alt og alle, det kan jo ikke lade sig gøre.
Vi prøver på at give nogle redskaber nu, så det her løftes, og det tror jeg på at det gør.
Line Barfod (EL), 2009-01-22:
Det er svært lige at komme i tanke om særlig mange af de danske banker, der ikke har været involveret i de her store spekulationseventyr både i udlandet og i Danmark, været involveret i diverse Stein Bagger-projekter, boligspekulantprojekter og andet, men fru Colette L. Brix siger, at det bare er markedsføring, det drejer sig om.
Problemet er jo ikke, at vores håndværksmestre og andre virksomheder ikke er gode nok til at markedsføre sig, det er jo ikke, at der står en masse forbrugere og gerne vil bygge et hus eller skifte køkken ud eller andet og bare har svært ved at vælge, hvilken håndværksmester de skal bruge.
Problemet er jo, at de alle sammen lige nu lader være med overhovedet at ville sætte nogen byggeprojekter gang.
Derfor har vi brug for, at der kommer gang i byggeriet igen, vi har brug for, at der kommer gang i investeringerne.
Og her vil jeg bare høre: Har Dansk Folkeparti nogen som helst forslag til, hvordan vi igen får gang i byggeriet, hvordan vi får gang i økonomien, så folk kommer i arbejde, og hvad vi gør for de mange, der i disse dage risikerer, at deres hus går på tvangsauktion, så de må gå fra hus og hjem?
Colette L. Brix (DF), 2009-01-22:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det jo foregår sådan, at når man har en virksomhed - det ved hr. Frank Aaen jo godt - er man nødt til at markedsføre sig selv.
Og i de her tider, hvor det er endnu værre, hvor der kommer endnu færre kunder, skal der markedsføres, for vi skal jo trække kunderne til - og det koster penge, rigtig mange penge.
Det gør det både for håndværksmestrene, detailhandelen og hele det danske forretningsnet.
De mangler penge.
Man er nødt til at markedsføre og fortælle, hvad det er, man laver, og hvad det er, man gerne vil sælge.
Det nytter jo ikke noget, at alle de der ting ikke kommer ud til forbrugerne.
Forbrugerne skal se, hvad det er.
Selvfølgelig skal de det.
Så vil jeg også godt lige sige, at med hensyn til de almindelige mennesker, som hr. Frank Aaen hele tiden bekymrer sig om - og det kan jeg godt forstå - er det jo sådan mange steder i dag, at hvis det går galt for f.eks. to mennesker, der går på arbejde og har et job hver, og som har et hus, så har de som regel også en kassekredit.
Jeg er da fuldstændig sikker på, at de ikke alle sammen bliver smidt ud af bankerne.
Nu skal vi ikke gøre det værre, end det er.
Mange, mange banker - de allerfleste - har ført gode og sunde forretninger og gode udlånsvirksomheder.
Vi har tendensen til at fokusere på alt det dårlige.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Ja, indtil videre har de prøvet at leve rigtig godt af at spekulere pengene i amerikanske svindlere, i Stein Bagger-projekter og i boligprojekter, hvor det var vidtløftige mennesker, der satte noget i gang, der bare buldrede ned med store underskud.
Og der er ikke noget som helst i den her pakke, der gør, at bankerne ikke bare kan fortsætte i det spor - overhovedet ingenting.
Når vi så tager håndværksmesteren, så er håndværksmesterens problem ikke, at der ikke er penge at få.
Håndværksmesterens problem er, at der ikke er ordrer.
Og det er også sådan, at hvis en bank - så kloge er de dog trods alt - skal låne ud til en håndværksmester, vil de gerne høre, om der er nogle ordrer at låne ud til.
Det er derfor, man har fejlet totalt med det her ved bare at give pengene til bankerne i stedet for at sikre, at håndværksmesteren fik nogle ordrer, for så ville de renovere skoler.
Morten Bødskov (S), 2009-01-22:
Som jeg har sagt i min ordførertale, og som det også er fremgået meget, meget klart, lige siden Socialdemokraterne fremlagde sit finanslovudspil i august måned, er der behov for en vækststrategi for Danmark.
Jo før, jo bedre, for hver eneste dag, der går, havner 100-200 mennesker i arbejdsløshedskøen.
Det skal vi undgå, og derfor skal vi have skabt job i Danmark.
De penge, vi har, skal vi bruge på at skabe job, således at folk kommer i arbejde.
Det kan gøres, ved at man fremrykker investeringer i trafikken, den kollektive trafik og i vejene, således at vi får mere fremkommelighed og bedre trafikale forhold i øvrigt.
Det kan også gøres, som jeg sagde i min ordførertale, ved en række andre offentlige investeringer i klima, uddannelser, sygehuse, skoler og daginstitutioner, som jeg forstår at Enhedslisten selvfølgelig er enig med Socialdemokraterne i.
Danmark har behov for en vækststrategi.
Det vil være den suverænt mest målrettede anvendelse af de midler, vi har, hvis vi kunne bruge dem til at styrke væksten i det danske samfund og undgå, som det sker i de her dage, at mange hundrede mennesker havner i arbejdsløshedskøen, altså undgå, at der kommer flere, og at de hænger fast for længe.
Line Barfod (EL), 2009-01-22:
Jeg helt enig i, at det bedste vil være, hvis folk kommer i arbejde.
Så kan man jo undre sig lidt over, at Socialdemokraterne synes, at de skal i arbejde ved at bygge motorveje i stedet for at komme i gang med at investere i skinner og kollektiv trafik, i velfærd og i klima, men dermed burde Socialdemokraterne jo også kunne støtte Enhedslistens forslag om, at der skal gang i investeringerne.
Men nu er der jo altså en del mennesker, der bliver arbejdsløse i de her dage.
Og derfor vil jeg gerne have svar på mit spørgsmål: Mener Socialdemokraterne, at vi skal hæve dagpengene, så folk kan få en ordentlig dækning, når de bliver arbejdsløse, og ikke må gå fra hus og hjem?
Morten Bødskov (S), 2009-01-22:
Vi støtter en strategi, der sikrer, at de, der er på dagpenge, får et arbejde.
Det er derfor, Socialdemokraterne i dag - jo bl.a. - har fremsat et forslag til en vækstplan, som bl.a. indeholder, som det er omtalt i medierne i dag, store fremrykninger af offentlige investeringer i veje og renoveringer af den kollektive trafik for dermed at sætte gang i beskæftigelsen.
Vi tror, at det bedste, der kan ske for almindelige lønmodtagere, uden sidestykke er, at vi undgår, at de havner i arbejdsløshed, og at de får et arbejde.
Det er derfor, Socialdemokraterne har foreslået det i dag; det er derfor, vi har fremsat forslag om og her som sagt ønsker en vækstplan.
Derudover burde det også fremgå meget tydeligt, at Socialdemokraterne var meget store modstandere af regeringens forslag her i efteråret om at halvere perioden for, hvornår man kan modtage dagpenge, hvilket jo vil give betydelige forringelser for dagpengemodtagernes hverdag.
Line Barfod (EL), 2009-01-22:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Morten Bødskov i, at vi skal begrænse grådigheden, og jeg er også helt enig i, at man altså sagtens kan klare sig for en løn på 2,5 mio. kr.
Til gengæld er der jo en række andre mennesker, der i de her dage står med et problem med hensyn til at kunne klare deres økonomi, når de bliver fyret, fordi dagpengene halter så langt bagefter.
Dagpengedækningen er jo faldet voldsomt over de senere år, så det for mange er under halvdelen af deres løn, de kan regne med at få i dagpenge.
Så derfor vil jeg høre, om Socialdemokraterne støtter, at vi skal hæve dagpengene, så vi kan sikre, at de mange, der nu bliver arbejdsløse, også får en dagpengedækning, der gør, at de ikke må gå fra hus og hjem, og som gør, at de forhåbentlig kan opretholde en nogenlunde levestandard, indtil de igen får arbejde, og så vi dermed kan holde fast i den berømte flexicuritymodel.
Morten Bødskov (S), 2009-01-22:
Den franske præsidents indgang var fuldstændig den samme som Socialdemokraternes.
Tyskland har med det samme eksempel et lidt andet loft, men diskussionen har også været dér.
Man er fuldstændig på linje.
Når vi stiller så mange penge til rådighed til en sektor, hvor man har haft en akse af grådighed, som sektoren nu selv indrømmer har været med til at skabe ustabilitet, usikkerhed og uholdbarhed i bankernes egen økonomi, så er det fuldstændig rimeligt, at vi stiller de krav, som Socialdemokraterne startede med at stille, inden vi gik ind i de her forhandlinger, nemlig at vi skal have brudt denne grådigheds akse, også i den finansielle sektor.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Nu kommer vi tilbage til vores beslutningsforslag, og jeg vil bare sige, at der ikke står et ord om at nationalisere banker i vores forslag.
Så hvis det er det, fru Colette L. Brix har fået ud af at læse vores forslag, vil jeg anbefale et forsøg mere på at se, hvad indholdet i det faktisk er.
Det er nemlig beskæftigelse for håndværksmestre, som Dansk Folkeparti talte om, og hjælp til dem, der står til at miste deres hus.
Men jeg forstår, at Dansk Folkeparti synes, at det er så fint at stille penge til rådighed for bankerne uden nogen som helst krav til, hvad de skal bruge pengene til.
Og så siger man samtidig, at det er vigtigt, at pengene kommer ud til virksomhederne og håndværksmestrene.
Hvad er der i den pakke fra regeringens side og fra Dansk Folkepartis side, som sikrer bare en eneste krone til håndværksmestre?
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Der var meget af det, hr. Jesper Petersen sagde, som vi i Enhedslisten er fuldstændig enige i.
Man kan så få en forrentning af pengene, men man løber samtidig en enorm risiko; risikoen er stor, det er jo derfor, bankerne ikke kan låne de penge på det private marked.
Alt det gode, hr. Jesper Petersen sagde, om, at der er brug for - og som vi er enige i at der er brug for - er ikke med, overhovedet ikke.
Oven i købet har vi hørt Dansk Folkeparti sige, at SF og Socialdemokratiet slet ikke skal være med i den næste pakke, hvis der kommer en vækstpakke.
Altså, hvis man gerne vil være i opposition og vinde næste valg - og det vil vi jo gerne, også i Enhedslisten - er det så klogt at gå med til sammen med VKO at forære bankerne 100 mia. kr. og så renoncere på, at man ikke får de vigtige ting igennem?