runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-10-21:
Som jeg også sagde, sidste gang vi førstebehandlede det her lovforslag, nemlig den 7. maj, så kan Enhedslisten ikke støtte lovforslaget.
Vi mener i den grad, det er fornuftigt, at man på europæisk plan forholder sig til flygtningeopgaven i fællesskab, og vi så også gerne, at regeringen i højere grad arbejdede for fælleseuropæiske løsninger.
Vi mener også, det er fornuftigt, at man har en form for fælles registrering, men vi er principielt kritiske over for Eurodac-systemet på grund af muligheden for, at politi og efterretningstjenester får adgang til de her fingeraftryk, for der er jo ikke tale om mennesker, som har gjort noget kriminelt eller er mistænkt for det, de har sådan set bare søgt asyl.
Vi andre er jo heller ikke registreret med fingeraftryk, medmindre vi er mistænkt for noget kriminelt.
Med det her lovforslag giver man en øget beføjelse til politiet, og derfor kan vi ikke støtte det.
Så bare en mere generel bemærkning til flygtningesituationen og det europæiske.
Enhedslisten ville jo i den grad ønske, at regeringen ville arbejde for en permanent fordelingsnøgle for de flygtninge, der kommer til EU.
Det er der i allerhøjeste grad brug for.
Vi synes, det er et helt uholdbart princip, at det, hvis reglerne bliver overholdt, sådan set er de lande, som tilfældigvis har EU's ydre grænser, der skal påtage sig hele flygtningeopgaven.
Jeg er enig med flertallet her på Christiansborg i, at flygtningepolitikken skal fastlægges i Folketinget, men i det danske Folketing kunne vi jo sagtens beslutte, at vi ville være en del af en permanent fordelingsnøgle for de flygtninge, der kommer til Europa.
Marcus Knuth (V), 2015-10-21:
Tak for ordet.
Nu er det ikke, fordi jeg vil indskrive mig i disciplinen Folketingets korteste ordførertale, men vi har jo været det her emne igennem også i sidste folketingsår.
Venstre støtter selvfølgelig implementeringen af den reviderede Eurodac-forordning.
Vi ser de små ændringer, som forslaget medfører, som en generel forbedring inden for rammerne af effektiv registrering af asylansøgere.
Jeg skal også meddele på vegne af Det Konservative Folkeparti – nu kigger jeg hen på deres pladser, og der er ikke nogen; jeg ved ikke, hvorfor jeg gør det – at ordføreren ikke havde mulighed for at være til stede ved dagens møde, men at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2015-10-21:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti har vi den opfattelse, at det med det nuværende asylsystem på en række områder er fornuftigt med en fælles europæisk registrering.
Man kan jo godt sige, at det sådan set er brudt sammen.
Hvis vi tager Dublinforordningen, er tanken jo, at man skal kunne sende folk tilbage til det land, hvor de oprindelig er blevet registreret, men det system fungerer jo ikke efter hensigten, til trods for at der på en række aftalte områder er fælles aftaler.
Så det undergraver jo et i forvejen skrøbeligt system og understreger, hvorfor EU efter vores opfattelse ikke bør overtage styringen af asyl- og udlændingepolitikken, når nu det er så åbenlyst, at den fælles registrering ikke fungerer, som det oprindelig var planen.
Og der er desværre ikke nogen tiltag fra EU's eller regeringens side, som for alvor vil rette op på de problemer, som vi ser i dag.
Så dette lovforslag løser efter vores opfattelse ikke de grundlæggende udfordringer, som vi står over for.
Og det er også vigtigt, at man set i det lys fastholder, at Danmark har retsforbeholdet, så vi selv er herre i eget hus, hvad angår vores asylog udlændingepolitik.
Der har vi det sådan i Dansk Folkeparti, at hvis det nu er sådan, at f.eks. Australien eller USA har en interesse i at få del i nogle af de oplysninger, Danmark eller andre lande har i det fælles register, og hvis Danmark tilsvarende har interesse i at modtage oplysninger fra de pågældende lande, hvorfor skal man så egentlig afskære sig muligheden for at udveksle informationer om konkrete personer?
Det kan jo være relevant i forhold til eksempelvis bekæmpelse af international terrorisme.
Vi har noteret os, at den nye Eurodac-forordning har til formål at sikre en mere effektiv anvendelse af Dublinforordningen, og det er der, som tidligere nævnt, jo mildest talt brug for.
Så fremgår det af lovforslaget, at det i forhold til den gældende forordning indeholder en ny ordning, hvorefter oplysninger om, at en udlænding har opnået international beskyttelse, skal mærkes, med henblik på at oplysningerne om udlændingen fortsat kan stilles til rådighed for sammenligning, også efter at udlændingen har fået international beskyttelse.
Efter den gældende forordning blokeres sådanne oplysninger, hvilket indebærer, at en medlemsstat, som anmoder om en sammenligning, ikke informeres, når der er et såkaldt hit.
Formålet med ændringen er at undgå situationer, hvor en udlænding får opholdstilladelse i flere medlemsstater.
Det har vi tidligere efterlyst fra Dansk Folkepartis side at man skal finde en løsning på, og derfor synes vi selvfølgelig, at den her del af lovforslaget er ganske fornuftig.
Så med de bemærkninger og også med en række kritiske bemærkninger ender vi nok ud med at støtte lovforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2015-10-21:
Begivenhederne de seneste måneder med de store flygtningestrømme og den manglende evne fra EU til at levere dækkende løsninger og til at efterleve gældende aftaler og lovgivning
må have gjort indtryk på alle.
Det er vel de færreste, der i dag vil hævde, at vi med Dublinforordningen har et fuldstændig velfungerende og problemfrit sæt af regler for håndteringen af flygtningestrømme i Europa.
Men det er vel trods alt også de færreste, der i dag vil hævde, at det ikke er en god idé med klare regler for, hvilket europæisk land der er ansvarligt for behandlingen af en asylansøger.
Lovforslaget her implementerer den reviderede Eurodac-forordning i dansk lovgivning.
Der er tale om et lovforslag, som vi selv fremsatte, da vi var i regering.
Grundlæggende er essensen, at det nuværende fingeraftryksregister skal gøres bedre, og samtidig øger vi sikkerheden for dem, som afgiver fingeraftryk.
Det er selvfølgelig vigtigt for Danmark, at vi er med her, så vi bedre kan sikre et mere velfungerende system for registrering af de asylansøgere, der kommer til Europa.
Derfor støtter Socialdemokratiet naturligvis fortsat forslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-10-21:
Jo, altså, jeg vil jo gerne dele hr. Rasmus Prehns synspunkter om det med motorvejen.
Måske skulle man have tænkt lidt over det, dengang man lavede alle de forskellige aftaler, både om togfonde og om bedre og billigere trafik.
Der kunne jo godt have været lidt bedre plads til motorvejsudvidelser.
Men altså, vi er jo alle sammen i samme situation, tror jeg.
Når vi rammer anlægsloftet, så gør vi jo det, og så er det sådan set, uanset hvilken regering der sidder der.
Så jeg betragter det som en god, sund debat, vi har haft her i Folketingssalen.
Den vil jeg gerne kvittere for, og så tror jeg, vi vender tilbage til de sager senere.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Nu tror jeg så også, at der er større problemer ved et anlægsstop end det, at der ikke er noget at lave for de her mennesker.
Men er det ikke et grundlæggende problem, at regeringen – og ordføreren sagde altså: trykker på pauseknappen – at der ikke kommer til at ske noget i forhold til at afhjælpe de problemer, der er med folk, der sidder i kø på motorvejen og alt mulig andet?
Sætter vi ikke Danmark i stå, når vi trykker på pauseknappen?
Karsten Hønge (SF), 2015-10-21:
Det er i den her situation som i så mange andre, nemlig at det ikke er størrelsen, men gørelsen, det kommer an på, og hvis man kan finde nogle mennesker, der har de samme kvalifikationer, og på den måde også udvider rekrutteringsgrundlaget, så kan SF støtte lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-21:
Jeg vil gerne spørge, om der i virkeligheden er et problem.
Det er selvfølgelig mere, fordi jeg ikke har en oplevelse af, at det her er et voldsomt stort problem, og så kommer lovforslaget pludselig og påstår, at det er et problem at få besat de her stillinger, at det kan give ventetider i systemet osv.
Hvad baserer det sig på?
Det fremgår ikke.
Jamen jeg vil bare kvittere og sige, at det da var en dejlig tilkendegivelse, som jeg ikke kan forestille mig andet end at vi, samtlige ordførere og udvalget, vil tage imod.
For det, der vil være meget afgørende for os i hvert fald, er at se den liste og se, hvordan den kommer til at se ud, hvis vi kan få indflydelse på og være med til at udarbejde den.
Så tak for det.
Rasmus Prehn (S), 2015-10-21:
Fra socialdemokratisk side vil vi også gerne takke for den udstrakte hånd, som ministeren er kommet med i forhold til at kigge på en mere konkret liste over, hvilke nogle grupper der kunne være på tale i forbindelse med det her.
Så vil jeg høre, om ikke også vi kunne blive lyttet lidt til i forhold til anlægsniveauet.
For Venstres ordfører har sagt: Vi har trykket på pauseknappen.
Og det er jo åbenlyst for enhver, at regeringen har sagt, at den ikke vil sætte noget i gang på anlægsområdet.
Risikerer vi i virkeligheden at stå i en situation, hvor man oplever det modsatte problem, nemlig at der sådan set ikke er nogen sager at behandle, fordi regeringen har trykket stop for det hele?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-10-21:
Jeg har nu ikke hørt Venstres ordfører sige det.
Jeg hørte Venstres ordfører sige lidt om, at han syntes, at der var en tidligere regering, der var gået til kanten og ud over den i forhold til anlægsinvesteringer.
Så man måtte justere lidt.
Men lad det nu være en debat mellem ordførerne.
Men jeg tror, at hvis vi skulle komme i den situation, at vi har for mange, så kan vi også håndtere det.
Ja, altså, hvis man skulle tage et eksempel, kunne man tage Sjælland, hvor vi har været uden formand siden september 2014, altså nu i et helt år ikke har haft nogen.
Det blev så ordnet her 1. august.
Men jeg får indstillinger fra de eksperter, der sidder der, som siger: Det ville altså være klogt, at vi kunne udvide feltet en smule.
Man kunne også forestille sig, at selv om en med sådan en cand.merc.jur. f.eks. har taget relevante ph.d.-grader, endda doktorgrader, ja, så er det ikke nok til, at vedkommende kan bestride de her stillinger.
Og det lyder jo lidt mærkeligt.
Så der er ikke tale om, at man skal begynde at ansætte alle mulige andre, men om f.eks. en cand.merc.jur., der så har taget de her grader oveni. Jeg har også siddet og lyttet til debatten, og jeg synes, at det, vi måske kunne gøre, var, at udvalget nu debatterede det her.
Så kommer jeg gerne over, og så kunne vi jo prøve at lave en liste over det og tage en snak om det.
For jeg er sådan set meget interesseret i, at vi prøver at finde en model, som vi alle sammen kan se os selv i.
Jeg ville være ked af, hvis der var nogen, der ikke kunne stemme for det her i Folketingssalen.
Det har i hvert fald ikke været min mening.
Det har været, at vi skulle prøve at finde hinanden.
Så jeg vil sige til Enhedslisten, at jeg tilbyder gerne lige at komme over og få en snak om det.
Så kan vi prøve at se, om ikke vi kan finde hinanden med en eller anden model, vi kan få skrevet ind.
Christian Poll (ALT), 2015-10-21:
Alternativet agter at støtte forslaget.
Vi mener, at det giver mulighed for mindre bureaukratisk bøvl, hvis ikke kun én juridisk kandidatgrad giver adgang til de nævnte hverv.
Men som vi har hørt flere andre nævne i dag, mener vi, at der skal lægges vægt på, at vi får sikret de fornødne kvalifikationer hos de personer, der udpeges til hvervene.
Måske kan det styrkes med nogle lister i lovforslaget over, hvilke meritter der kan gøres gældende.
Marcus Knuth (V), 2015-10-21:
Nu er det ikke, fordi vi støtter en fordeling af flygtninge rundtom i Europa – det kommer nok ikke som en overraskelse – men hvordan forestiller ordføreren sig at man skal kunne dele informationer om de her mennesker, hvis det er sådan, at man ikke registrerer deres identitet, herunder fingeraftryk?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-10-21:
Som jeg også sagde i ordførertalen, synes vi, det er problematisk, at politiet får yderligere adgang til de her informationer.
Jeg betragter ikke asylansøgere som kriminelle, og jeg er helt med på den juridiske, hvad skal man sige, diskussion eller situation, som hedder, at flygtninge faktisk ikke har nogen juridisk legale veje til Europa.
Derfor er selve indrejsen sådan set illegal på grund af den måde, lovgivningen er skruet sammen på.
Og situationen er så en anden i det øjeblik, de siger asyl.
Så har de en lovlig mulighed for at være her.
Inger Støjberg (V), 2015-10-21:
Først og fremmest mange tak for den meget brede tilslutning.
Nu er det jo ikke mit værk, det er faktisk tilbage fra satspuljen, og det er dermed også bredt politisk forankret.
Den tragiske terrorsag i februar og bl.a. Islamisk Stats aggressive rekruttering til konflikten i Syrien har gjort, at der er kommet et langt større fokus i kommunerne på forebyggelse af radikalisering og ekstremisme, end der var for bare få år siden.
Den forebyggende indsats over for børn og unge er i dag integreret i den generelle sociale og kriminalpræventive indsats i de enkelte kommuner, dvs. i regi af et SSP-samarbejde mellem skolen, de sociale myndigheder og politiet.
På voksenområdet er man begyndt at se på, om der er personer i risikogruppen, som har psykiske vanskeligheder.
Derfor er indsatsen i PSP-samarbejdet imellem politi, sociale myndigheder og psykiatrien kommet i fokus gennem opkvalificering af relevante medarbejdere.
Men vi har set flere eksempler på, at både pårørende og kommunen har stået magtesløse i sager med voksne i et radikaliseringsforløb, som endnu ikke er af en karakter, hvor politiet eller PET er direkte involveret.
Kommunerne oplever, at de generelt mangler konkrete handlemuligheder over for personer, der er over 18 år.
Evalueringen af indsatsen for at forebygge ekstremisme og radikalisering fra 2014 peger bl.a. på, at der er behov for at sikre, at man lokalt i kommunerne er i stand til at sætte ind over for personer over 18 år.
Når vi taler om den tidlige forebyggelse, er det centralt, at kommunerne, som jo har den direkte borgerkontakt, har de nødvendige redskaber i værktøjskassen.
Formålet med lovforslaget er derfor at styrke kommunernes indsats for at forebygge, at voksne bliver radikaliseret.
Lovforslaget præciserer kommunernes ansvar på området og giver kommunerne mulighed for at lave opsøgende arbejde, og det giver også kommunerne mulighed for at iværksætte konkrete forebyggende tiltag som bl.a. udpegning af en kontaktperson eller en mentor til en borger.
Det var bl.a. det, som SF's ordfører var kort inde på.
Kommunerne kan derfor igangsætte en række mere målrettede forebyggelsesindsatser på voksenområdet, og kommunerne får bedre mulighed for at sikre en hensigtsmæssig overgang af indsatsen for personer, der er under 18 år, og personer, der er over 18 år.
Jeg ser meget frem til det videre forløb omkring behandlingen her i Folketinget og så selvfølgelig også til, at loven kan komme ud at virke.
Jacob Mark (SF), 2015-10-21:
Det er sådan en fingerregel, og man kan skrive sig bag øret, at hver gang der bliver fremsat lovforslag, der handler om at styrke forebyggelsen i Danmark, kan man regne med SF's opbakning.
Så det håber vi der kommer mere af de næste par år.
Det her forslag vil styrke den sociale forebyggelsesindsats over for voksne over 18 år – et område, der mange gange bliver glemt ude i kommunerne, fordi man har en tendens til at fokusere på de helt unge.
Man laver en række forebyggende tiltag, og den dag, de bliver 18 år, går mange af tiltagene ligesom væk, der bliver ikke fokuseret på det længere, og man bliver glemt fra den ene forvaltning til den anden.
Jeg var til et foredrag med et af de mennesker, der har arbejdet med det her i Aarhus Kommune, hvor de har gode erfaringer, som fortalte, at det sådan set ikke kun er de svageste, som kan finde på at blive radikaliseret; det er sådan set også nogle gange nogle af de klogeste og mest ressourcestærke, som lige pludselig bliver radikaliseret.
Ingen kan rigtig forklare hvorfor, men lige pludselig er de bare væk.
Der har man altså haft rigtig gode erfaringer med det her med en rådgivende indsats, også når
de over 18 år.
Jeg har det sådan set sådan, at uanset om man er svag eller stærk, skal man have hjælp, og uanset om man er under 18 år eller man er over 18 år, skal man også have hjælp.
Så det er et rigtig, rigtig godt forslag, hvor man sætter fokus på det her.
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig, at man arbejdede med det på en række andre områder som børneområdet og skoleområdet, men det får vi nok lejlighed til at diskutere.
Så er det sådan, at der også er en af de helt store kæpheste for os med i det her forslag.
Vi har en rådmand i Aarhus Kommune, som har arbejdet meget med de her mentorordninger for radikaliserede unge, men sådan set også bare for unge, der har det svært, og det virker bare.
Det viser bare, at hvis man får en snak med nogle mennesker, som enten har oplevet det selv, været der selv, været ude i problemer selv, eller man får noget hjælp fra nogle fagpersoner, så er der altså større chance for, at man kommer ud af det her. Så det er rigtig godt, at der nu lægges op til de her kontaktpersons- og mentorordninger i det her forslag.
Vi havde også gerne set, at man havde inddraget moderate imamer eller andre folk, der tidligere har været i nogle af de miljøer, der ikke er så gode, og som vi skal lokke folk ud af.
Men det kan jo være, at man kan tage den på et andet tidspunkt.
Det vil vi i hvert fald arbejde for i SF.
Så det er rigtig godt, at vi nu får et forslag igennem så tidligt i regeringsperioden, hvor der faktisk er forebyggelse på bordet.
Det vil vi gerne give ros for, så vi støtter det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-21:
Tak for det.
Jeg kan også erklære mig enig med flere af de foregående ordførere.
Vi ved, at det virker, når vi forebygger, så vi netop undgår, at de her unge mennesker bliver rekrutteret til ekstremistiske miljøer, hvorved de risikerer at blive marginaliseret og vende samfundet ryggen og jo selvfølgelig i sidste ende – det værste af alt – måske udgøre en sikkerhedstrussel.
Jeg synes også, det er værd at gøre opmærksom på, at det jo synes at være et stigende problem, fordi det gælder alle former for politisk og religiøs ekstremisme, uanset om det er højreekstremisme, venstreekstremisme eller ekstremistiske islamistiske miljøer.
Så derfor blev vi også i satspuljekredsen sidste gang enige om en række initiativer, som netop skal styrke forebyggelsen for at undgå, at nogle bliver ekstremister, og det drejer sig også om en række initiativer som det her, der giver værktøjer til at få folk ud af ekstremisme.
Det er også, fordi rekrutteringen i højere grad sker på internettet via de sociale medier og et stigende antal personer jo som bekendt rejser fra Danmark til væbnede konflikter.
Og det kræver selvfølgelig også, at vi går til truslen på en ny måde.
Der gik jo noget christiansborgfnidder i den, som jeg husker det dengang i satspuljeforhandlingerne, så det er godt, at vi kan stå her nu igen i dag og være fælles om det her.
Og at det nu er Venstre, der fremsætter det og bakker op om det, er jeg rigtig glad for.
Vi havde jo også gerne set – det var med i lovforslagets oprindelige udkast – at man også samarbejdede med konstruktive imamer, fordi målet er at få flere mennesker ud af ekstremistiske miljøer og undgå radikalisering.
Sådan blev det ikke, men jeg er under alle omstændigheder glad for, at vi har fået taget det her skridt, og at det endelig kan komme i gang som en del af den langt større antiradikaliseringsindsats, som blev sat i gang af den tidligere regering.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-10-21:
Det virker jo, som om det bliver et stort og bredt flertal, som vil bakke op om dette lovforslag, som de fleste af partierne jo i virkeligheden også har lavet en aftale om.
Det spændende er jo faktisk nu kun tilbage, om også Alternativet bakker det op, for så må vi gå ud fra, at alle gør det; resten af partierne på nær Enhedslisten er med i aftalen.
Ja, mere har jeg sådan set ikke at føje til det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-10-21:
Det her lovforslag handler om at give støtte og rådgivning til voksne mennesker, som er i risiko for at blive radikaliseret, dvs. blive rekrutteret ind i ekstremistiske miljøer.
Men det positive er, at kommunerne pålægges at udarbejde en procedure for, hvad de gør med såkaldte bekymringshenvendelser, det vil sige, at pårørende eller skolelærere eller andre kontakter kommunen, fordi de er bange for, at en person er ved at blive lokket ind i et ekstremistisk miljø.
Det sker jo faktisk, så det er godt at være klar.
Over hundrede danskere er rejst til Syrien for at deltage i en uhyggelig krig, de fleste, fordi de vil kæmpe sammen med en morderisk bevægelse som ISIL, og det skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at stoppe.
Derfor er det også så vigtigt, at der er en klar plan for, hvordan man opsamler de unge mennesker, som er i risiko for at tage af sted, og at man arbejder med reel forebyggelse.
Det skal samtidig påpeges, at det er et stort problem, at vi også har set tilfælde, hvor familiemedlemmer har henvendt sig, fordi de ønsker hjælp for at undgå, at f.eks. deres søn rejser af sted som syrienskriger, men hvor den henvendelse til myndighederne har ført til, at sønnen fik frataget sit pas eller sin opholdstilladelse.
Hvis det er resultatet af en bekymringshenvendelse, risikerer vi, at tilliden til myndighederne forsvinder, og at alle de her fine planer for opsamling og indsatser i kommunen, som vi taler om i dag, mister deres betydning.
Et yderligere problem med forslaget er, at man specifikt undtager samarbejde med imamer som ressourcepersoner, og det har åbenbart stor ideologisk betydning for nogle af partierne bag aftalen.
Men vi synes faktisk, det er dumt.
I Danmark har vi den såkaldte Aarhusmodel, som er noget af det mest effektive forebyggelsesarbejde, man kan finde på verdensplan lige nu.
Hele verden kigger på den model og forsøger at efterabe den.
Den bygger bl.a. på samarbejde med moderate imamer, og jeg synes da sådan set, at det er fjollet at afskrive den model.
Det er som bekendt finansieret af satspuljen, som består af penge, som man tager fra mennesker, der er ramt af arbejdsløshed eller sygdom.
Det synes vi i Enhedslisten er asocialt, og samtidig er satspuljen en meget usikker finansiering for de mange indsatser mod hjemløshed, misbrug og lignende.
Vi ser også, at satspuljens område hele tiden udvider sig, og når man begynder at bruge penge fra satspuljen på noget, der burde være en generel socialpolitisk indsats, f.eks. at lave antiradikaliseringsindsats, så synes vi sådan set, at man undergraver satspuljens formål.
Men på trods af de her problemer kan Enhedslisten støtte forslaget.