runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
For det første vil jeg gerne slå fast, at vi står fuldstændig bag det forlig, som efterlønnen er en del af, nemlig velfærdsforliget.
Men vi vil tillade os at diskutere, om det skal fremrykkes, som den konservative leder, fru Lene Espersen, gjorde i januar måned på De Radikales nytårsstævne, hvor hun foreslog, at man fremrykkede ikrafttrædelsen af efterlønsforliget.
Det er noget, man kunne gøre.
Det blev skudt ned, det var der ikke flertal for, men nu har vi bragt det op.
Men helt oprindelig stemte vi jo imod efterlønsordningen.
Vi stemte ikke for i Det Konservative Folkeparti.
Vi ønskede en særlig ordning for de nedslidte.
Det mener jeg stadig væk der skal være.
Der er nogle, der har været på arbejdsmarkedet i mange, mange år, og der skal være en ordning for dem.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-02:
Jeg er sådan lidt forvirret over, hvad Det Konservative Folkeparti egentlig mener.
Enten vil de fremrykke efterlønsordningen, eller også vil de begrænse den og stille nye kriterier for dem, der kan gå på den.
Hvis vi overhovedet kunne få oplyst, hvad der var konservativ politik, ville det jo være meget rart. Men mit spørgsmål til ordføreren for Det Konservative Folkeparti er: Hvor er besparelsen egentlig henne ved at fremrykke efterlønnen?
Det er jo de samme udgifter, der skal afholdes – bare på et andet tidspunkt.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Jamen der vil da naturligvis komme en besparelse.
I og med at man hæver efterlønsalderen tidligere, er der nogle mennesker, der vil blive på arbejdsmarkedet længere, som ikke skal have del i ordningen, og som betaler skat i længere tid.
Så hvis man fremrykkede ordningen, som nu er fastsat til at skulle løbe fra 2019 til 2022, til tidligere i forløbet, så ville man naturligvis spare nogle penge.
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Fru Henriette Kjær var inde på den alvorlige økonomiske situation, vi står over for, og det er jo helt rigtigt, at det er kæmpemæssige udfordringer i forhold til, at Danmark har mistet konkurrenceevne, at vi ikke har fået investeret nok, og at innovationen enten er gået i stå eller i virkeligheden er i tilbagegang.
Derfor er mit spørgsmål til fru Henriette Kjær: Har De Konservative ikke, ligesom en række erhvervsfolk, ligesom The Economist og også EU's kommissær Olli Rehn, tænkt på, at det kan være, man bremser for hårdt op og i virkeligheden får den modsatte effekt, at man i virkeligheden skaber en ny krise oven i krisen?
Har man ikke tænkt på det problem?
For det lyder, som om fru Henriette Kjær er fuldstændig stålsat: Det der med at spare sig ud af krisen er bedre end at investere sig ud af krisen.
Har man ikke haft nogle overvejelser om en anden vej?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Det har vi jo netop lige præcis haft her de seneste år, hvor der netop er blevet ført en ekspansiv finanspolitik.
SF er selv med i et forlig, der kraftigt øger bevillingerne til vores infrastruktur, og hvor der virkelig bliver sat gang i byggeriet af nye veje og broer.
Det er penge, der ikke er udbetalt endnu, men vil komme til udbetaling og dermed bl.a. sætte gang i byggeriet og i hjulene.
Der er skattelettelserne, som jo også betyder – på trods af at en lille del af dem er blevet udsat – at folk faktisk kan øge deres privatforbrug og dermed holde gang i detailhandelen og andre ting, som man naturligvis bruger sine penge på.
Steen Gade (SF), 2010-06-02:
Det, fru Henriette Kjær sagde om infrastrukturinvesteringer, lever op til noget af det, jeg efterlyste, men ellers er det vel sådan set en erkendelse af, at regeringen i de gode år har misset at foretage de nødvendige investeringer til at forberede sig på den her konkurrencesituation.
Hvis vi kigger fremad, hvad har fru Henriette Kjær så tænkt sig at gøre mere?
For de her nedskæringer fører jo til det modsatte.
Man har jo i virkeligheden haft en oppumpning af økonomien, hvor vi har forstærket boblen, og nu skærer man uden i virkeligheden at få skabt fremtidens arbejdspladser.
Hvis jeg må følge det lidt op, så var en af måderne f.eks. at melde ud, at vi skal gå til 30 pct.s reduktion af CO2, ligesom fru Connie Hedegaard har meldt som kommissær.
Er det noget, som regeringen vil gøre?
For det kunne jo være en hjælp til at skabe nogle nye arbejdspladser.
Alt andet er jo med til at forringe mulighederne for at skabe nye arbejdspladser, alt det, vi ser fra regeringens side.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Den her økonomiske genopretningsplan er helt, helt nødvendig, og jeg mener ikke, at den, som man har påstået flere gange fra S og SF's side, vil bremse, jeg mener faktisk, at den vil generere aktivitet i Danmark, og det vil den, fordi udlandet får tillid til Danmark.
Den her genopretningsplan sikrer, at vi bibeholder en lav rente, som er attraktiv, når man skal investere, den er attraktiv for vores erhvervsliv i forhold til deres konkurrenceevne, og det betyder altså, at Danmark er et interessant land at nedsætte sig i og skabe arbejdspladser i.
Det ville det ikke være, hvis vi ikke førte den politik, som regeringen fører nu.
Line Barfod (EL), 2010-06-02:
Fru Henriette Kjær siger, at det er nødvendigt med planen, som om der slet ikke var nogen alternativer til at smide regningen i børneværelset.
Men man kunne jo tage fra nogle andre i stedet for at tage fra børnene.
Man kunne jo sige, at det var nogle af de rigeste, der ikke længere skulle have den skattelettelse, som de har fået i år.
Man kunne sige, at det skulle gøre ondt på nogle andre, for nu at bruge fru Henriette Kjærs eget sprogbrug.
Men jeg kan forstå, at hvis det f.eks. er folketingsmedlemmer, så synes De Konservative, at det er nogle, det gør for ondt på.
Hvad er begrundelsen for det politiske valg om, at det er børnene, der skal holde for med nedskæringerne på både børnechecken og velfærden ude i kommunerne?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Det ville jo ikke give noget i kassen, hvis man endelig tog skattelettelsen fra de allerrigeste i Danmark.
Tværtimod sikrer skattereformen, at der er flere, der vil gøre en ekstra indsats.
Det er der brug for, og det tror jeg også fru Line Barfod anerkender.
I de kommende år, hvor vi kommer til at mangle arbejdskraft, har vi sådan set brug for, at der er nogle, der bliver på arbejdsmarkedet længere; selv S og SF har anerkendt det i deres plan, »En Fair Løsning«, som netop animerer til, at man skal arbejde 12 minutter ekstra om dagen.
Vi har så lavet en skattereform, der gør, at det er mere attraktivt at arbejde, og at man får noget mere ud af det, og derfor er det helt forfejlet at sige, at de skattelettelser skal rulles tilbage.
Og jeg synes også, det er forfejlet at sige, at den her genopretningsplan rammer børnene.
Nej, den rammer danske familier bredt, desværre, men sådan er det.
Jeg synes, det er en utrolig flot og afbalanceret plan, regeringen har lavet sammen med Dansk Folkeparti, og jeg er egentlig ked af, at Liberal Alliance ikke kunne være med i den plan.
Vi kan jo det, Liberal Alliance gerne vil.
Dansk Folkeparti har jo leveret det, som Liberal Alliance går og efterspørger, nemlig at få sat reformer på dagsordenen.
Jeg er fortrøstningsfuld i forhold til arbejdsudbud osv., netop fordi vi har bevæget os ud ad reformsporet.
Derfor tror jeg nok også, at vi skal klare de udfordringer, vi står over for i fremtiden.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-02:
Tak for det, formand.
Eller hvorfor har man ikke været inde at kigge på, at man årligt bruger 955 mio. kr. til aktiveringskurser, hvor folk kan sidde og finde ud af, om de er en ørn eller en ugle?
Var det ikke en idé, at man havde foretaget sådan nogle besparelser, som er sådan mere ligetil, end at man havde sørget for, at den her besparelse ramte lige nøjagtig og rigtig dybt ind i folks børneværelse?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Nu bider jeg mærke i, at skatteministeren har øget presset på de multinationale selskaber og gør, hvad han overhovedet kan, og hvad der er juridisk muligt, for at inddrage skat fra netop de virksomheder.
Der er ikke nogen lette løsninger, når man skal lave sådan en genopretningsplan.
Der kommer man til at ramme grupper, man helst ikke vil ramme.
Jeg vil sådan set meget gerne være med til se på den her bevidstløse aktiveringskultur, der åbenbart hersker visse steder.
Det synes jeg da er næste skridt, man kan tage, for det er selvfølgelig spild af offentlige kurser, at folk sidder og får nogle kompetencer, som de måske har fået 7-8 gange før på et lignende kursus, eller som de overhovedet ikke har brug for.
Så det kan vi godt blive enige om ville være en god idé, men vi kommer ikke uden om de elementer, der er med i regeringens genopretningsplan her.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-06-02:
Det er jo bare underligt, at man så har undladt at tage nogle af de umiddelbare gode ideer med, som man i dag godt kan se – det her med aktiveringskurser og det her med beskatning af de multinationale selskaber.
Så vil jeg også godt spørge De Konservatives ordfører, om man faktisk har regnet på den her besparelse, der kommer til at ske over for handicappede familier i fremtiden.
Har man lavet nogen beregninger af, hvad det kommer til at koste samfundet på længere sigt?
Jeg tror, at det, der vil ske, er, at flere børn i fremtiden så vil blive døgnanbragt.
Har man lavet det regnestykke?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Nej, man har ikke lavet det regnestykke, for det er naturligvis svært at lave.
Nu er det jo også sådan, at folk, der allerede er på ordningen, bevarer den fulde lønkompensation, mens nye – det er rigtigt nok – går ned på en månedlig ydelse på 19.200 kr.
Jeg synes, det er en flot ydelse.
Den ydelse ligger over det, f.eks. en kassedame eller en butiksansat får.
Jeg synes ikke, vi skal skamme os over en sådan ordning.
I Sverige får man typisk 42.000 om året.
Det kan blive doblet op, hvis det er et meget vanskeligt handicap, barnet har.
Astrid Krag (SF), 2010-06-02:
Mange spørgere har kredset om det her med børnefamilieydelsen og den konservative familiepolitik.
Nogle har været inde at kigge på den konservative hjemmeside.
Jeg mindes en nu tidligere konservativ minister, som sagde, at danskerne i gennemsnit skal have tre børn, et mere, end de får nu, og at det også er en del af løsningen på de økonomiske udfordringer, vi står over for på lang sigt, hvor vi jo kommer til at mangle hænder.
Det er vi sådan set alle sammen enige om.
Mange har nævnt nedskæringerne i forbindelse med børnefamilieydelsen som et problem, hvis man vil have folk til at få flere børn.
Med de 6.000 flere fattige børn, vi får med den her ændring, tror ordføreren så, at deres forældre vil sætte flere eller færre børn i verden fremover?
Det andet, som jeg synes mangler i den her diskussion, er spørgsmålet om nulvæksten.
Lige præcis det er to af de ting, som Dansk Arbejdsgiverforening har peget på som noget af det, der er det allerstørste problem for vores produktivitet og konkurrenceevne.
Er det rigtig god konservativ familiepolitik, der skal gavne den danske økonomi, at lave de her nedskæringer på børneområdet?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Nu forstår jeg slet ikke den her sammenligning med, at udgifterne i kommunerne ikke stiger.
De falder jo heller ikke.
Vi har de samme penge at bruge ude i kommunerne i år, til næste år og næste år igen.
Hvorfor skulle det betyde flere lukkedage?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Det skulle da betyde, at vi har det samme antal lukkedage, for vi har det samme budget.
Det er helt forkert set, at det skulle føre til nedskæringer.
Så er det da i hvert fald kommunen, der vil omprioritere nogle penge, og det må de jo tage ansvaret for og redegøre for over for deres borgere.
Til det med børnechecken vil jeg sige, at der altså ikke er proportionalitet mellem, hvor mange børn man får, og hvor stor børnechecken er.
Det er langt mere afgørende, om der er gode pasningsmuligheder, om man kan få hjælp til at få passet sit barn, når det bliver sygt og man selv skal på arbejde, og om man har en livsledsager, man er glad for og tryg ved.
Jeg tror ikke, der er ret mange, der sidder og studerer satserne på børnefamilieydelsen, inden de går i gang.
Astrid Krag (SF), 2010-06-02:
Jeg er i hvert fald meget enig med den konservative ordfører så langt, at det er vigtigt, at man har en, man godt kan lide, hvis man vil lave børn.
Men jeg synes faktisk, at den konservative ordfører har fat i noget meget afgørende, når hun siger, at noget af det andet, der betyder noget, er, at der er nogle ordentlige rammer, at der er nogle gode daginstitutioner.
Der må man bare sige, at når den kommunale økonomi bliver presset, som den bliver, vil vi se flere lukkedage, så vil vi se kortere åbningstider.
Der kan vi bare tage og kigge rundt i landet nu, hvor man flere steder har genåbnet budgetterne, og hvor man andre steder er i gang med at lave sparekataloger, så man kan leve op til nulvæksten.
Ifølge regeringens egen 2015-plan ville man give kommunerne 2 mia. kr. mere hvert år, for at de kunne følge med demografien.
Det vil så sige, at kommunerne de facto har 2 mia. kr. mindre, hvis man skal tro regeringens egne tal.
Og de penge skal selvfølgelig findes et sted.
Jeg ved ikke, om det bliver mest på ældreplejen, eller om det bliver mest på børnepasningen, men et eller andet sted skal pengene findes.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Det betyder, at kommunerne har det samme antal midler at bruge på børn, ældre, skole osv.
Hvis vi så endelig nu siger, at der skal spares nogle penge, er det sådan, at den offentlige sektor er større end nogen sinde før; det er verdens største offentlige sektor, og så tror jeg, man skal være rigtig, rigtig dårlig til at kigge i budgetter og rigtig dårlig til at lede en kommune, hvis ikke man kan finde ud af at skære nogle steder og bruge pengene på kernevelfærden.
For jeg er nemlig ganske enig i, at ældreplejen skal være i orden, det skal børnepasningen også, og det skal det, der foregår i folkeskolerne.
Men så er der naturligvis andre steder i kommunen, som kan klare en besparelse lige i det her år, hvor det går lidt skidt.
Budgetterne er vokset år efter år efter år, så jeg tror godt, det kan lade sig gøre at barbere dem ned.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-02:
Den konservative ordfører har tidligere i debatten lagt stor vægt på fakta og virkelighed, og det har jeg stor sympati for.
Jeg har også sympati for, at sund fornuft kommer til at spille en rolle.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om jeg kan få at vide af Det Konservative Folkeparti, hvad jeg ikke kunne få at vide af Dansk Folkeparti, nemlig hvor meget man regner med at spare på de familier, der har handicappede børn, og som selv vælger at passe dem.
Det er det ene helt kontante faktaspørgsmål, jeg har.
Det andet er: Hvor meget er det nu lige, en døgninstitutionsplads koster i nutidskroner?
Det vil jeg gerne vide som fakta i debatten om de her handicappedes forældre og deres beskæringer.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Det svarede fru Pia Kjærsgaard da sådan set også på, og det er 201 mio. kr. over 2 år, man kan spare på den her ordning.
Med hensyn til hvad en døgnplads koster, er det jo forskelligt, alt efter hvad man vælger, men det koster selvfølgelig mange penge at skulle anbringe et handicappet barn på en døgninstitution.
Men det er heller ikke sikkert, at det er det, det vil føre til.
Jeg tror, der er mange, der vil tilpasse deres økonomi efter den nye ordning og stadig væk gå hjemme og passe deres barn, men kan de ikke det, skal der naturligvis være døgninstitutionspladser til de handicappede børn, der ikke kan blive passet hjemme.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-02:
Jeg tror, fru Pia Kjærsgaard svarede mig, hvor meget man ville få om året efter den nye ordning, og ikke på, hvor meget man rent faktisk har tænkt sig at spare.
Men nu kan jeg forstå, at fru Henriette Kjær mener, at der er 200 mio. kr. at spare.
Det Konservative Folkeparti plejer jo at bryste sig meget af, at man netop er partiet, der lægger vægt på sund fornuft, men sandelig også på det sociale ansvar.
Hvor er det lige, det er i den her sag, og hvor var Det Konservative Folkeparti, da den sag blev forhandlet på plads under forhandlingerne?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Ja, vi lægger lige præcis vægt på at tage ansvar.
Det gør vi ved at gå ind og lave den her genopretningsplan, hvor vi sørger for, at regningen for krisen bliver betalt, alt andet havde været uansvarligt.
Og det gør ondt, ja, det gør det, også på nogle af de grupper, vi traditionelt holder hånden under og ønsker at hjælpe og støtte, men sådan er det nu engang, når der skal spares.
Det er svært, og det gør altid ondt, og det havde været næsten ligegyldigt, hvor man havde taget pengene.
Havde det ikke været den her gruppe, havde det været en anden gruppe, som det var lige så beklagelig for.
Derfor synes jeg så, at man er endt på – nu der skal spares – faktisk stadig væk at have en ganske flot ordning.
Line Barfod (EL), 2010-06-02:
Det er en underlig verden, fru Henriette Kjær lever i, hvis hun mener, at det ikke rammer børnene, når der ikke længere er penge til, at man kan deltage i fritidsaktiviteter, ikke er penge til, at man kan holde en fødselsdag, når man henne i børnehaven oplever, at der er færre voksne til at snakke med børnene.
Hvis fru Henriette Kjær mener, at børnene ikke kan mærke det, synes jeg, det er meget underligt.
Jeg synes da, det er langt mere oplagt, at de, der har fået kæmpeskattelettelser, ikke vil mærke det, hvis man tager noget af de skattelettelser, og det vil give de milliarder, der mangler i statskassen, sammen med, at man f.eks. lader de multinationale betale, og de andre mange forslag, som Enhedslisten har fremlagt, men som fru Henriette Kjær nægter at forholde sig til.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Jeg køber ikke den præmis med, at daginstitutionerne bliver ringere og lukker, og at der kommer mindre personale.
Det er i hvert fald en kommunal beslutning, man så har truffet lokalt om, at sådan er ens prioritering, for midlerne herindefra ud til kommunerne er steget og steget igennem de år, den her regering har siddet, og i de kommende år vil det være på samme niveau, som det er i år, og det er ikke en nedskæring.
Så derfor er det en forkert prioritering fra kommunernes side.
Det bliver jeg altså nødt til at sige.
Det er selvfølgelig beklageligt de steder, hvor det sker, men der er jo penge til at opretholde det niveau, som vi også har nu og har haft de seneste år, og det niveau er kun blevet bedre.
Jesper Petersen (SF), 2010-06-02:
Mine argumenter blev jo ikke modsagt.
Jeg fik en bekræftelse af, at det faktisk vil føre til et fald i BNP og det vil føre til, at op mod 30.000 danskere, som kunne være kommet i beskæftigelse, ikke kommer i beskæftigelse på grund af regeringens spareplan.
Det bekræftede fru Henriette Kjær, og det er jeg sådan set glad for.
Det, ordføreren så også får sagt, er, at det egentlig er gået ganske godt, og at hun har et håb om, at det spirende opsving, der måske er, nok skal løse tingene.
Altså, hvad kan alle de mange tusinde mennesker, der er blevet arbejdsløse, bruge det til: at fru Henriette Kjær egentlig synes, at det er gået ganske godt, og nu håber på, at der kommer et opsving?
Skulle vi ikke politisk hjælpe det på vej i stedet for at bremse det, som er det, regeringen gør?
Den bremser det på kort sigt og bremser det på længere sigt ved at skære ned på forsknings- og uddannelsesområdet, i stedet for at gøre det, som vi foreslår, nemlig at fremrykke offentlige investeringer, så vi kan få nogle af alle de tusinder af mennesker, som desværre er blevet arbejdsløse over de senere år, i arbejde.
De kan desværre ikke bruge fru Henriette Kjærs håb til ret meget.
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Jeg bekræftede overhovedet ikke noget af det, hr. Jespersen Petersen sagde, og jeg er dybt uenig i analysen.
Vi Konservative ønsker en større privat sektor, vi ønsker flere job i den private sektor, vi ønsker ikke en større offentlig sektor.
Vi har verdens største offentlige sektor, og den er stor nok.
Det, opgaven går ud på nu, er at skabe grobund for, at nogle private virksomheder vil slå sig ned i Danmark, at iværksættere vil starte en ny virksomhed.
Det gør de kun, hvis der er en lav rente og gode økonomiske forhold i et land, for så er det interessant at slå sig ned.
Hvis det hele sejler, som er det, S og SF vil lægge op til at det kommer til at gøre, for man vil ikke foretage sig noget, så er det et uinteressant land at slå sig ned i, og derfor er den her plan det rigtige.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-02:
Jeg må sige, at De Konservative forvirrer mig, og jeg tror også, de forvirrer alle andre.
Vi hører, at De Konservative har pralet af, at de har været med til at sikre og forhøje børnechecken, senere ser vi, at de skærer ned, og nu hører vi så, at ordføreren står og synes, at det, der er tilbage, er rigtig flot.
Vi har også set, at fru Lene Espersen, formanden for De Konservative, på et tidspunkt ønskede at afskaffe efterlønnen, senere blev hun så banket på plads af statsministeren og Dansk Folkeparti, og så ønskede hun det ikke, men nu ønsker hun det igen.
Samtidig hører vi ordføreren stå her og sige, at efterlønnen ikke bliver afskaffet i morgen.
Jeg ved ikke, hvad andre synes, men jeg er forvirret.
Kan ordføreren ikke godt forstå det?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Jamen så er vi jo to forvirrede mennesker, for jeg er lige så forvirret over Socialdemokraternes politik: Først vil man rulle regeringens skattelettelser tilbage, det har man i øvrigt villet hver gang, vi har lavet nogle, og nej, så vil man alligevel ikke.
Så vil man rulle dagpengereformen tilbage; nej, det vil man måske ikke, man vil have nogle forhandlinger og sådan noget.
Jeg er sådan set også forvirret på et højere plan over alt det, Socialdemokraterne vil.
Men jeg synes ikke, der er nogen grund til, at hr. Leif Lahn Jensen er forvirret over regeringens politik og Det Konservative Folkepartis politik, for vi lægger den jo frem, vi siger åbent, hvad det er, vi vil; vi putter ikke med noget.
Det står i den genopretningsplan, vi har lagt frem, man kan se, hvad det er, vi vil, og jeg har sagt, hvad det er, vi vil.
Så ordføreren skal spørge lidt mere konkret ind til, hvad det er, man er i tvivl om, og så skal jeg prøve at svare mere konkret.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-02:
For mig lyder det altså mere, som om ordføreren er mere forvirret over sin egen plan og regeringens plan.
Der er også flere citater.
Den 19. maj sagde hr. Mike Legarth fra De Konservative: Derfor kan der ikke være tale om at udskyde næste års skattelettelser.
Så gik der ca. en uge, og så udskød man skattelettelserne.
Senere pralede man, som jeg sagde før, også af, at børnechecken var så høj, og at det var ens fortjeneste, og hvis vi går ind og kigger på hjemmesiden, kan vi se, at der står: »Konservative er partiet for dig, der ikke smider regningen i børneværelset«.
Jeg hører også fru Henriette Kjær sige, at man er hudløst ærlig.
Ja, man er måske ærlig i dag, og så mener man noget andet i morgen, og der er man måske også ærlig.
Jeg er dybt forvirret, og jeg er egentlig usikker på, om man kan stole på De Konservative.
Skal man stole på det, de siger i dag, eller skal man stole på det, de siger i morgen?
Henriette Kjær (KF), 2010-06-02:
Man skal se på konjunkturerne.
Man skal se på, hvornår der er højkonjunktur, for så har det offentlige mulighed for at bruge nogle flere penge på forskellige ordninger, og man skal se på, hvornår der er lavkonjunktur, hvornår man skal holde igen.
Det er sådan, man fører økonomisk ansvarlig politik.
Jeg ved godt, at det kender man ikke til i Socialdemokratiet, men det er sådan, vi praktiserer vores politik.
I gode tider er der råd til lidt mere, for der er kagen større, der er flere virksomheder, der har mange ansatte, som betaler skat, og firmaerne betaler virksomhedsskat, og så er der flere penge at bruge af.
Nu er der lidt færre, der kommer færre skattepenge ind i kassen, og så er der også færre penge at bruge.
Det er bl.a. derfor, vi skal spare – og så gør vi det.