runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2015-11-13:
Der kom sandheden jo for en dag: Det, det handlede om, var at afhøre tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen under vidneansvar om en politisk beslutning, som et legitimt flertal i det danske Folketing traf i fuld åbenhed over for den danske befolkning.
Det er så også det, der er hensigten.
Det er jo det, det handler om: Det er simpel politisering og udstilling og forsøg på at undergrave et legitimt demokratisk flertal i det danske Folketing, hvor der blev truffet en åben beslutning, som havde været til drøftelse i Folketingssalen.
Det medvirker vi altså ikke til.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-13:
Nu mener jeg jo, at det også er et demokratisk spørgsmål at sikre, at sandheden kommer frem.
Vi har jo stadig væk nogle uklarheder om, hvorvidt Folketinget f.eks. er blevet vildledt i forbindelse med Irakkrigen, og det vil jeg gerne have undersøgt nærmere.
Er det ikke af interesse for demokratiet?
Og så vil jeg også spørge: Vil justitsministeren virkelig lægge hovedet på blokken for, at der ikke kommer flere problemer frem i forbindelse med krigene i Irak og Afghanistan?
Søren Pind (V), 2015-11-13:
Fru Eva Flyvholm repræsenterer jo et parti, der tit og ofte er bekymret for, at alting ikke altid er kommet frem i fuldt omfang i alle mulige sammenhænge.
Det hænger sådan set meget nøje sammen med det, jeg startede med at sige, nemlig at undersøgelseskommissionen i sig selv var politiseret nedsat, hvilket Dommerforeningens formand i øvrigt også bemærkede, dengang den blev nedsat.
Og vi må jo bare sige, at det blev politiseret.
Man søgte ikke et bredere mandat, man forankrede det ikke i Folketinget, og man spurgte ikke sig selv, om man f.eks. kunne have kigget på al dansk krigsindsats, og om man kunne være gået helt tilbage til konflikten på Balkan og egentlig have fået en redelig, ordentlig undersøgelse af de her forhold.
Men det var jo ikke det, man gjorde, og derfor blev det politiseret.
Så kan man selvfølgelig godt sige, at man ønsker hver eneste detalje i det hele belyst.
Vi mener, sagen er tilstrækkeligt belyst.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-13:
Mange tak.
Justitsministeren peger på, at grundlaget skulle være fuldt belyst.
Jeg har meget svært ved at se, hvordan det hænger sammen med, at der umiddelbart efter nedlæggelsen af Irakkommissionen fremkom helt nye oplysninger om brugen af bl.a. lejesoldaterne i Blackwater, helt nye oplysninger om, hvordan databaser over fanger var forsvundet, og helt nye oplysninger om, hvordan Anders Fogh Rasmussen tidligere har lovet Pentagon, at Danmark nok skulle bakke op i Irak.
Jeg synes, der er meget, der peger på, at tingene bestemt ikke har været fuldt belyst på det tidspunkt, man nedlagde kommissionen, og det er jeg meget, meget bange for de stadig væk heller ikke er i dag.
Så hvordan vil ministeren forklare, at den her lange række af ting er kommet frem, efter at ministeren har sagt, at alt var fuldt belyst?
Søren Pind (V), 2015-11-13:
Som jeg har sagt før: Konkrete spørgsmål om tilbageholdelse af personer under krigsindsats hører rettelig til under forsvarsministerens ressort.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-13:
Jeg skal selvfølgelig beklage, at jeg ikke kaldte justitsministeren for justitsministeren.
Det vil jeg selvfølgelig gøre fremover.
Men der er jo heller ingen tvivl om, at justitsministeren står her, fordi justitsministeren selvfølgelig står på mål for regeringens beslutning i den her sag.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre et svar fra justitsministeren på, hvorfor det er, at regeringen i modsætning til den tidligere VK-regering ikke ønsker en undersøgelse af behandlingen af fanger og bl.a. derunder en undersøgelse af, om danske soldater overværede tortur af irakiske fanger, hvad den tidligere VK-regering jo iværksatte en undersøgelse af, og hvilket vi nu ikke får klarlagt.
Søren Pind (V), 2015-11-13:
Tak for det, og det er måske også derfor, hr. Nikolaj Villumsen adresserer spørgsmålets egentlige materielle indhold til den forkerte, for det, jeg skal stå og svare på i dag, er selvfølgelig spørgsmålet om, hvorfor – vil jeg da tro – regeringen har nedlagt den pågældende kommission.
Det materielle indhold om dansk krigsdeltagelse i Irak og Afghanistan, herunder altså spørgsmålet om tilbageholdelse af personer under denne krigsindsats,
hører rettelig til under Forsvarsministeriet.
Det får mig jo til at sige, at den her diskussion i realiteten handler om noget helt andet.
Det var det, man ønskede.
Det handlede om at bedrive politik.
Det er det, man er nødt til at fastholde i denne sammenhæng, og det medvirker regeringen selvfølgelig ikke til.
Nedsættelse af undersøgelseskommissioner er en alvorlig sag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-13:
Der var jo flere ting, der skulle undersøges i den her kommission, bl.a. behandlingen af fanger.
Det er et emne, som jeg også ved har ligget Venstre på sinde tidligere.
Det var jo faktisk sådan, at Venstre iværksatte en undersøgelse af det i 2010 under forsvarsminister Gitte Lillelund Bech.
Den her undersøgelse blev så en del af Irak- og Afghanistankommissionen og indgik dermed i det arbejde.
Nu står vi jo så i en situation, hvor der ikke bliver lavet nogen undersøgelse af mishandling af fanger, fordi regeringen nedlægger kommissionen.
Er det sådan, at Venstre har ændret standpunkt i den her sag og ikke mener, det er relevant at få undersøgt noget, som man ellers i 2010 igangsatte et undersøgelsesarbejde omkring?
Søren Pind (V), 2015-11-13:
Med beslutningsforslaget søges det pålagt regeringen at genetablere Irak- og Afghanistankommissionen.
Som jeg tidligere har sagt, finder regeringen, at de forhold, kommissionen skulle undersøge, er tilstrækkeligt belyst.
Der har naturligvis hele vejen igennem været forskellige politiske holdninger til Danmarks krigsdeltagelse, men den politiske diskussion bør ikke gøres juridisk.
Det er en politisk beslutning at nedsætte en undersøgelseskommission – den var også omstridt – ligesom det er en politisk beslutning at nedlægge en undersøgelseskommission.
Samtidig finder regeringen, at man så vidt muligt skal udvise fornuft ved forbrug af skatteborgernes penge.
I forhold til historikken og Danmarks deltagelse i internationale krige finder regeringen, at danskernes penge bruges bedre på at tage hånd om nogle af de mennesker, der er kommet hjem med ar på krop og sjæl, end på et mangeårigt kommissionsarbejde.
Det er derfor, regeringen har besluttet at nedlægge Irak- og Afghanistankommissionen og i stedet ønsker at bruge de afsatte midler til en styrkelse af indsatsen for danske veteraner.
Derudover skal man erindre, at en række af de spørgsmål, som blev rejst forud for kommissionens nedsættelse, allerede bliver adresseret fremadrettet fra forsvarets side.
Når forsvaret i dag udarbejder direktiver i forbindelse med deltagelse i internationale missioner, bliver der trukket indgående på erfaringerne fra de sidste 10-15 år.
Forsvarsministeren har endvidere oplyst, at Forsvarsministeriet i 2012 igangsatte et omfattende arbejde med at udarbejde en dansk militærmanual.
Militærmanualen skal bidrage til yderligere at styrke forsvarets uddannelse i og anvendelse af den humanitære folkeret og krigens love.
Den pågældende manual forventes færdig i løbet af 2016.
Som jeg har sagt i dag og tidligere, finder regeringen altså, at de forhold, kommissionen skulle undersøge, er tilstrækkeligt belyst.
Regeringen har i stedet valgt at bruge skatteborgernes penge til en styrkelse af indsatsen for danske veteraner.
Vi skal tage bedre hånd om dem, som kommer hjem med ar på krop og sjæl.
Desuden bliver der i dag trukket på tidligere erfaringer i forbindelse med internationale missioner.
Der blev i øvrigt igangsat et omfattende og vigtigt arbejde i 2012.
Resultatet heraf foreligger i løbet af næste år med en militærmanual.
Der bliver således løbende gjort meget for at gøre en bedre indsats.
På den baggrund er der ikke behov for et mangeårigt kommissionsarbejde, og regeringen kan dermed ikke støtte beslutningsforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-13:
Jeg spørger af helt oprigtig interesse.
Jeg synes, det er interessant at høre svaret, fordi det var meget svært at tro andet, end at Saddam Hussein havde masseødelæggelsesvåben, og at han i hvert fald bevisligt havde haft dem og tidligere havde brugt dem mod sin egen befolkning, havde slået tusindvis af kurdere ihjel, så vidt jeg husker, med giftgas og dermed jo helt åbenlyst havde været i besiddelse af den slags våben.
Og når han fuldstændig nægtede at samarbejde med FN's våbeninspektører – det var jo ikke bare sådan, at han fik en enkelt forespørgsel eller to, men det var i måneder, han nægtede at samarbejde med dem – så er det bare, at jeg spørger, om hr. Holger K. Nielsen virkelig dengang betvivlede, at det var tilfældet, at der var masseødelæggelsesvåben i Irak.
Trine Bramsen (S), 2015-11-13:
Det er bare, fordi det undrer mig lidt, for ministeren står jo og siger, at alt er belyst.
Det sagde han i sin tale, og hvis alt er belyst, må man jo også vide, hvornår Folketinget fik den her information om en så vigtig beslutning.
Men lad det stå som et stort spørgsmål.
Jeg vil gerne høre ministeren, om han ikke synes, det giver stof til eftertanke, at ledende embedsfolk i Bushregeringen, Bushrådgivere, kritiserer, at vi har nedlagt kommissionen, og mener, at Danmark bør genoplive krigskommissionen, jævnfør Information den 28. august.
Søren Pind (V), 2015-11-13:
Det er nyt for mig, at Socialdemokraterne støtter sig til embedsmænd fra Bushadministrationen, og det er helt nyt for mig, at man følger deres anvisninger.
Jeg kan bare sige, at det synes jeg er et spørgsmål for det danske Folketing, og at det er her, den drøftelse hører hjemme.
Nu er det jo ikke sådan, at det ligger inden for justitsministerens kompetence at lukke den offentlige debat ned.
Den foregår jo heldigvis i bedste velgående.
Det lykkedes åbenbart dygtige medier og andre at tilvejebringe ting, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen og andre finder interessante.
Samtidig har vi jo altså regler, både i arkivloven og offentlighedsloven, som man kan anvende forskningsmæssigt, eller hvad man nu har lyst til i den sammenhæng.
ikke rigtigt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Tak for det.
Det er interessant at høre, at ministeren ligesom støtter sig på, at i det daværende beslutningsgrundlag for hele Danmarks krigsdeltagelse havde Danmark ikke støttet sig op af de samme efterretninger, al den stund at vi ikke henviste direkte til masseødelæggelsesvåbnene, men mere til hensynet til at skabe demokrati i Irak.
På trods af det stod den daværende udenrigsminister jo adskillige gange under debatter i Folketingssalen og henviste til lige præcis de efterretninger fra både USA og Storbritannien, som viste sig at være så forkerte.
Man henviste adskillige gange i de debatter, der var, både her i Folketingssalen, ude i offentligheden til netop tilstedeværelsen af masseødelæggelsesvåben i Irak.
Samtidig siger ministeren nu her i debatten, nærmest sådan med en form for afsky, at han ikke er interesseret i en debat om vores krigsdeltagelse dengang, som er politiserende.
Men sagen er jo den, at det er dybt politisk, og det er det stadig væk den dag i dag.
Der er jo rigtig mange iagttagere, der mener, at den Pandoras æske, som vi selv var med til at åbne tilbage i 2003, også er det, der har ført til borgerkrig i Syrien bl.a.
Det er stadig væk en stor diskussion i USA.
Så sent som den anden dag kaldte den 41. præsident, gamle Bush, henholdsvis Cheney og Rumsfeld for, og jeg citerer ordret og beklager på forhånd: »jernrøve«.
Gør det ikke indtryk på ministeren, at det stadig væk er i en debat, der foregår, og at vi også har brug for at lære lige præcis, hvad erfaringerne er, inden man træffer så alvorlig en beslutning?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-13:
Jo, men jeg vil stadig væk godt have en kommentar til, hvorfor regeringen ikke kan se, at det er en meget, meget alvorlig sag at få det her undersøgt, både i forhold til de soldater, der har sat deres liv på spil, men også i forhold til diskussionen her i Folketinget
Et eksempel, der har været oppe, er, at Anders Fogh Rasmussen ifølge et dokument skulle have givet det løfte til Wolfowitz ca. et år før krigen om, at vi ville støtte amerikanerne.
Det er da en særdeles relevant oplysning med hensyn til hele optakten til Irakkrigen.
Skal det ikke undersøges?
Det er da rigtigt, at det kan vi ikke stå og diskutere her på talerstolen, men det er jo derfor, man har nedsat en kommission, hvor man netop kan komme til bunds i den slags problemstillinger.
Søren Pind (V), 2015-11-13:
Det er jo simpelt hen lodret forkert.
Jeg nedsatte selv som integrationsminister en kommission, der skulle kigge på, om man kunne forandre dansk udlændingepolitik, og det sekund, den nye regering kom til, blev den pågældende kommission nedlagt.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-13:
Det er det for de soldater, der sætter deres liv på spil, og det er det for et samfund, der bliver dybt påvirket af det.
Det er jo også derfor, at man i andre lande – USA og Storbritannien ikke mindst – er meget optaget af at få undersøgt Irakkrigen til bunds.
Og i den sammenhæng er det ikke noget argument, at krigsgrundlaget ifølge regeringen var anderledes her i Danmark.
Det var trods alt den samme krig, vi deltog i, de samme problemer, de danske soldater var udsat for, som de britiske og de amerikanske.
Og derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at man er så, hvad jeg vil kalde arrogant i forhold til den her diskussion.
Er der eksempler, minister, på, at andre regeringer har handlet på samme måde, at de har lukket en kommission, der var i gang?
For det karakteristiske her er, at der faktisk i det her land er en tradition for, at når en regering nedsætter en kommission, og den er i gang med arbejde, så får kommissionen lov til at arbejde videre efter et folketingsvalg, og så bliver den ikke udsat for den politisering, som den her regering jo har udøvet over for den.
Søren Pind (V), 2015-11-13:
Det ligger helt ærligt uden for mit ressort at tilkendegive det.
Altså, det, jeg kan svare på, er de formelle forhold omkring nedlæggelse af den pågældende kommission.
De drøftelser, som hr. René Gade beder mig om at forholde mig til, ligger simpelt hen uden for justitsministerens ressort at tilkendegive min mening om.
Der er en ting, jeg ikke forstår.
Man taler om veteranerne, som om der udelukkende er tale om veteranerne fra Irakkrigen.
I stedet for endte det så, hvor det endte.
Det var varslet før valget; både Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance sagde til Venstre i marts, at den der kommission skal nedlægges.
Og Venstre havde to overvejelser, som var enten at udvide kommissoriet, sådan at man kunne få det hele med, eller at nedlægge Irakkommissionen.
Og det blev det sidste, fordi Irakkommissionen er født med en arvesynd, den var politisk betændt og ramt af, at det pågældende flertal i virkeligheden begik en form for politisk magtmisbrug, dengang man nedsatte den.
René Gade (ALT), 2015-11-13:
Det ligger mig meget på sinde at komme ud over partifarver her og hæmmende overbevisninger om politisering, og der tænker jeg at hr. Martin Lidegaard var inde på noget, som er væsentligt.
Den her debat skal jo ikke handle om, om der er nogen, der skal udstilles.
Den skal handle om, at vi får nogle svar på banen, der kan gøre os klogere og ikke mindst sætte vores veteraner i en anden situation end den, de føler sig sat i i dag, hvor de faktisk føler, at de har ansvaret for nogle af de uklarheder, der ligger efter den indsats, der har været.
Så det er egentlig mere det, der er mit spørgsmål.
Når jeg stiller spørgsmålet om, hvad der skal til for at genåbne Irakkommissionen, får jeg så at vide, at der er belyst det, der skal belyses, så det vil sige, at den ikke kan blive genåbnet.
Jeg har prøvet at spørge igen og netop set bort fra partifarver, herunder Alternativet, der slet ikke var i Folketinget dengang, og når jeg spørger om, hvilke alternative undersøgelser regeringen vil tilbyde de mange danske veteraner og soldater, der føler, at lukningen af Irakkommissionen skubber ansvaret for krigens uklarheder over på netop dem, får jeg igen at vide: Jamen sagen er belyst.
Og jeg tænker: Lad os da endelig finde en anden vej.
Jeg ville ønske, at vi kunne genåbne Irakkommissionen, men hvad er alternativet fra regeringens side, hvis vi egentlig bare ønsker at få ny viden i spil og blive klogere?
Jeg synes, det er ærgerligt bare at henvise til, at det er politisk drilleri, og at man derfor ikke vil gøre noget.
Søren Pind (V), 2015-11-13:
Vores opfattelse er klar: Her var der tale om en politisk nedsættelse, og sagen er den, at når man nu så varmt taler for veteranernes sag, kunne man passende have bredt det her ud til at omfatte større dele af Folketinget.
Og når det kommer til spørgsmålet om krigsdeltagelsen, hvilket ligger et stykke uden for mit ressort, vil jeg bare sige, at den danske krigsdeltagelse til forskel fra alle andres krigsdeltagelse ikke handlede om dårlige efterretninger, men havde et fuldstændig klarlagt andet grundsyn.
Og det er jo derfor, at nogle andre lande har haft travlt med at iværksætte undersøgelser, for hvordan kunne man egentlig følge de pågældende efterretninger i den situation?
Det var ikke det danske krigsgrundlag.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-13:
Jeg ved ikke, om hr. Søren Pind selv kan høre, at de slutninger, han laver her, bider sig selv lidt i halen.
Altså, det var vores skyld, at Venstre i sin tid ikke ønskede en kommission, selv om alle de partier, som Venstre var enige med om at gå ind i Irakkrigen, i Storbritannien, i USA og i flere andre lande, har ønsket kommissioner i deres lande.
Vi kunne ikke få Venstre med, og derfor lukker man nu, og man retfærdiggør sin lukning med, at Venstre ikke ønskede at støtte det.
Dernæst siger man så, at vi ikke kan offentliggøre de dokumenter, der i det mindste er kommet ud af det, fordi man ikke vil gøre hele processen færdig; fordi man ikke kan gennemføre de vidneafhøringer, som Venstre er imod.
Men jeg synes, at vi i det mindste skylder veteranerne og offentligheden, at de 10 mio. kr., vi har brugt på at undersøge det, får nogle resultater frem.
Det skader da ingen mennesker overhovedet, uanset hvilket juristeri justitsministeren prøve at pakke det ind i.
Søren Pind (V), 2015-11-13:
Det er jo altid rart at blive kaldt arrogant af en radikal, for så ved man, at det kommer fra en sand kender.
Men jeg vil sige, at det, at man stemte en undersøgelseskommission igennem så snært, som det skete, jo ikke ligefrem tyder på, at det her handlede om at få etableret en egentlig undersøgelse på bred basis af, hvad der foregik.
Og jeg forstår den dag i dag ikke, at man ikke søgte et forlig, og at man ikke søgte at brede det her ud, sådan at et bredt flertal i Folketinget kunne samles om det.
Når det kommer til spørgsmålet om dokumenterne, er det regeringens opfattelse, at spørgsmålet om adgang til materiale må vurderes efter de generelle regler i offentlighedsloven og arkivloven.
De er udtryk for en generel balance mellem på den ene side hensynet til offentlighed og på den anden side hensynet til statens sikkerhed, andre lande og den ressourcemæssige belastning af myndighederne.
Og så kommer der også et hensyn til de involveredes retssikkerhed.
Det taler kraftigt imod, at man skulle etablere en særlov eller anden særlig offentlighedsordning omkring dokumenterne udarbejdet af den nedlagte kommission.
De pågældende har ikke mulighed for at forsvare sig mod de konklusioner, som vil blive draget ud af de fragmenterede dele af materialet, som der vil blive fokuseret på.
Martin Lidegaard (RV), 2015-11-13:
Justitsministeren vil jo gerne have det her til at fremstå, som om hele ideen med at nedsætte Irakkommissionen i bund og grund var politisk drilleri.
Jeg må bare sige, at det synes jeg er en anelse arrogant.
Alle de stater, der har deltaget i Irakkrigen, har faktisk, så vidt det er mig bekendt, meget grundigt gennemgået deres egen krigsdeltagelse af mange grunde.
Dels for at aflive myter, dels for at blive klogere.
Det gælder Storbritannien, det gælder USA, og derfor er det jo mærkeligt, at Danmark som et af de få lande, der deltog i Irakkrigen, ikke ønsker at få alt frem – også af hensyn til veteranerne, som eksplicit har bedt om, at vi gjorde arbejdet færdigt.
Så jeg må bare sige til det med, at det er politisk drilleri, at det synes jeg er arrogant over for de soldater, som vi sendte derned, og over for deres pårørende.
Men jeg kender jo godt regeringens holdning, og derfor er mit spørgsmål sådan set et andet.
Hvis det var et spørgsmål om, at vi gerne ville udstille nogle bestemte politikere, så er der jo intet til hinder for i det mindste at offentliggøre de dele af kommissionens arbejde, som er lavet, og som ikke handler om at indkalde nogle og få nogle til at gå op ad nogle trapper, som justitsministeren siger.
Er regeringen i det mindste ikke klar til at lægge det frem, som kommissionen har nået at lave, for der er åbenbart ikke noget som helst at skjule?
René Gade (ALT), 2015-11-13:
For at udnytte tiden bedst tænker jeg at jeg kan undlade at gå dybere ind i det her, for det kan vente til min ordførertale, og i stedet for spørge justitsministeren om, hvad vi så kunne gøre.
Er det helt i regeringens og justitsministerens interesse måske at lave en undersøgelse, der netop går tilbage til Kosova, for at få en bred afklaring af, hvad vi har lært af de danske indsatser, som kan være til hjælp for, hvordan vi agerer i fremtiden?
Marie Krarup (DF), 2015-11-13:
Skal jeg forstå ordføreren sådan, at det ikke er en ordentlig måde, når man har en offentlig debat, når der bliver skrevet bøger og journalister og historikere debatterer og behandler et område, men at det kun er ordentligt, hvis det er en juridisk undersøgelseskommission, der sidder med det?
For i så tilfælde er vi meget, meget uenige om, hvad en ordentlig debat er.
Det er nødvendigt for, at vi kan danne en fornuftig holdning, når der kommer lignende spørgsmål i fremtiden.
Det er det, som demokratiet hviler på, altså en oplyst debat, og det er det, vi har.
Hvis vi juridicerer det og dermed dømmer noget ude og siger, at noget af det her er en klippefast sandhed, som vi slet ikke kan vige fra, så gør vi vold mod den demokratiske og den offentlige debat.
Det kan man ikke med historiske spørgsmål.
Søren Pind (V), 2015-11-13:
Jeg er ikke enig i hr. Holger K. Nielsens vurdering.
Hvis man havde haft de interesser, som hr. Holger K. Nielsen tilkendegiver, havde man søgt et bredere mandat i Folketinget.
Nu blev det et tæt partipolitisk slagsmål, nedsættelsen var omgærdet af politisering.
Og når man ikke har villet lave et forlig, når man ikke har villet lave en aftale om forholdene, må man selvfølgelig, når flertallet skifter, kunne tåle, at det nye flertal agerer i overensstemmelse med den politisering, den urfejl, som den pågældende kommission blev udstyret med.
Og det var i øvrigt varslet for alle vælgerne og tilkendegivet i god tid før valget.
Trine Bramsen (S), 2015-11-13:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om hun overhovedet ikke mener, at der er noget som helst, vi kan lære af Danmarks deltagelse i Irak- og Afghanistankrigene.
Er der intet som helst, vi kunne have nytte af at få viden om i forhold til vores demokrati og vores krigsdeltagelse, så vi kunne gøre det bedre en anden gang?
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-13:
Jeg vil bare sige, at det jo er meget godt at vide, at der eventuelt er et flertal, hvis ikke regeringen medvirker positivt ud fra de forventninger, Liberal Alliance har i den her sag.
Så har fru Eva Flyvholm nu sagt, at der er andre værktøjer.
Dem har vi ikke noget behov for at anvende for nærværende.
Vi har ikke noget at kritisere regeringen for.
Så vi må se, hvad svarene bliver.