runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Jeg er skuffet – skuffet over dele af Venstre og dele af De Konservative.
Venstrefløjen kender vi.
Den vil kirke, den vil kongehus og den vil fædreland til livs.
Det ved vi, så hvad i alverden laver dele af de borgerlige hos venstrefløjen?
Hvorfor er de i seng med de røde i denne sag?
Det er så nedslående, at hr. Lars Løkke Rasmussen vil stemme for.
Er I borgerlige eller venstreorienterede i denne sag?
Er I hashrygende borgerlige?
Ægteskabet mellem mand og kvinde har været søjlen i de vestlige samfund.
Dette lovforslag ødelægger dette.
Kristendommen har lært os, at ægteskabet er mellem mand og kvinde, og det kan ingen ændre på, heller ikke dette Folketing – heller ikke, selv om det består af hashrygende borgerlige.
Liberal Alliance taler om at ophæve et forbud i forbindelse med dette forslag og er pludselig i seng med Enhedslisten.
Men det handler jo om, at et kristent ægteskab pludselig ikke længere er mellem mand og kvinde.
Hvad man laver uden for kirken, har man frihed til, men man kan jo ikke lave om på, hvad Jesus og kirken definerer som ægteskab, og det er mellem mand og kvinde.
Venstrefløjen taler ofte om sammenhængskraft, men med dette angreb på kirken splitter man jo danskerne og kirken.
Folkekirken har været en samlende kraft for Danmark.
Det vil man ødelægge, og det værste er, at man ikke er klar over rækkevidden af forslaget.
Det lukker jo porten op for alt muligt andet.
Man åbner for det islamiske ægteskab, hvor en mand kan ægte op til fire kvinder.
Hvad forhindrer imamerne i at kræve, at en mand i Danmark fremover kan have fire koner?
Intet, fordi vi har ophævet ægteskabet som defineret som mellem mand og kvinde.
Lad mig sige til sidst: Dansk Folkeparti er tilhænger af registreret partnerskab.
Vi har altid arbejdet for bøsser og lesbiskes rettigheder.
Vi har arbejdet sammen med De Radikale om at komme hadforbrydelser til livs,
men det bør ikke afholde os fra at sondre.
Dette lovforslag hører ikke hjemme i Folketingssalen.
Det er ringe teologi.
Det er et angreb på kirke og ægteskab, og det kan vi selvfølgelig ikke støtte.
Lad mig til allersidst sige: Det kirkelige ægteskab i Danmark er både teologi og jura, og derfor er hr. Per Clausen jo også på glatis, når han forsøger udelukkende at gøre det til et juridisk spørgsmål.
Folketinget bruger juridiske og verdslige redskaber til at lovgive om et ægteskab, som er teologisk, dvs. bibelsk, begrundet.
Hvis man ikke har forstået dette, kan jeg bedre forstå, hvorfor venstrefløjen inklusive de røde borgerlige uden blusel tromler det igennem.
Det er det egentligt forstemmende.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-06-07:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti går meget op i tonen her i Folketingssalen, og jeg vil høre, om ordføreren mener, det er udtryk for en god tone i Folketingssalen at beskylde de folketingsmedlemmer fra højrefløjen, som har en anden holdning end ordføreren, for at være hashrygende.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Jeg havde engang en debat med Liberal Alliance.
Det var om folkeskolen, og da lagde de sig på linje med Enhedslisten.
Jeg kom af vanvare til at sige, at Liberal Alliance for mig var som Christianialiberalister.
Ordføreren, og det var fru Merete Riisager, smilede, og bagefter gik hun op på talerstolen og takkede for det blomstrende sprog.
Det synes jeg egentlig var en god måde at udtrykke det på.
Jeg har et blomstrende sprog.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
Tak, hr. formand.
Man lægger altså op til, at man vil tilbageholde en del af lønfremskrivningen for alle landets pensionister – det er jo en del af den plan, man har lagt frem.
Vi kan se, at sukkerafgifterne gør danske fødevarer dyrere, vi kan se, at energiudgifterne også stiger, og alene i år er brændstofpriserne steget med omkring 9 pct. i Danmark.
Det gør det alt sammen dyrere at være borger i Danmark, og vi får lidt mere økonomisk smalhals.
Samtidig vælger regeringen give ekstra penge til udviklingsstøtte – altså, vi giver omkring 16 mia. kr. i forvejen, og nu har man så i år valgt at give 234 mio. kr. ekstra, og til næste år vil man give 600 mio. kr. ekstra.
Hvorfor vælger man at bruge flere penge på udviklingsstøtte, når vi skal spare alle andre steder i vores egen kernevelfærd?
Jesper Petersen (SF), 2012-06-08:
Det, jeg siger, er jo, hvordan regeringen selv har lagt det frem, og der er det ikke det, der umiddelbart er lagt op til.
Vi vil godt diskutere med Venstre, når der skal laves en skattereform, som vi mener er rigtig god, fordi den gavner forholdene for lav- og mellemindkomstgrupperne og de fattigste pensionister og skaber i tusindvis af job.
Men vi diskuterer gerne med Venstre og synes egentlig, det ville klæde Venstre, hvis man lagde frem, hvad man så selv ville, hvordan tingene hang sammen.
Man er tidligere gået meget op i sådan noget med, at der skulle være to streger under facit.
Det er meget svært at få øje på, at det stadig væk er en dogmeregel, der gælder i Venstre.
Hvis der overhovedet skal være nogen reformmilliarder at bruge på skattelettelser, skulle Venstre jo også tage at være med til at lave nogle af de reformer, og indtil nu har man jo ikke bestilt andet end at forsøge at lægge sig op i hængekøjen og lade være med at gennemføre noget som helst.
Hvis det, man i virkeligheden er ude på fra Venstres side, er at gennemføre nye omgange ufinansierede skattelettelser – for 20 mia. kr. var det, man nåede i sin regeringstid før – så bliver det ikke med os.
Peter Christensen (V), 2012-06-08:
Svaret undrer mig lidt, for indtil flere af regeringens ministre har sagt, at de reformmilliarder er i spil.
Og nu kan jeg så høre på SF, at det er et synspunkt, SF sådan set ikke er enig i, nemlig at man f.eks. kan tage penge fra en kontanthjælpsreform, når regeringen vil spare 2 mia. kr. på kontanthjælpsmodtagerne, og at man f.eks. kan give dem tilbage til danskerne i form af skattelettelser.
Flere af regeringens ministre har sagt, at reformmilliarderne er i spil.
Jesper Petersen (SF), 2012-06-08:
Først og fremmest vil jeg sige med hensyn til ulandsbistanden, at der jo skete det under den gamle regering, at bidragene blev udhulet, selv om vi har nogle forpligtelser og nogle målsætninger om at skulle øge vores ulandsbistand.
Og vi kommer ikke op på 1 pct. af bruttonationalindkomsten meget hurtigt – det gør vi ikke – men vi har tænkt os at øge ulandsbistanden, fordi vi mener, at Danmark har et internationalt ansvar for at skabe udvikling i verden og løse mange af de problemer, der er med fattigdom og manglende udvikling rundtomkring.
Det påtager vi os som et velstående land en del af ansvaret for.
Det vil vi godt gøre.
Og vi når ikke helt i mål med det samme med den procent, men vi gør fremskridt.
Bliver det dyrere at være dansker for en pensionist?
Det er det, hr. Hans Kristian Skibby påstår vil ske, hvis man gennemfører den skattereform, vi har lagt frem.
Der må jeg bare sige, at efter så mange dage, hvor den har været tilgængelig, har hr. Hans Kristian Skibby brugt tiden dårligt, hvis han stadig væk kan nå frem til den konklusion, fordi det jo faktisk er sådan, at nogle af de store vindere med den her skattereform er pensionisterne og ikke mindst de pensionister, der har mindst at gøre godt med i dag; de vil få en bedre økonomi, hvis den her skattereform bliver gennemført – over 5.000 kr. vil man få i indkomstfremgang som følge af en forhøjelse af ældrechecken og pensionstillægget.
Og at Dansk Folkeparti ikke omfavner det og prøver på at støtte det i stedet for at underminere det, forstår jeg simpelt hen ikke.
Det der med, at den her regering bare bruger løs af pengene, og at det flyder med mælk og honning, er en ny kritik, vil jeg sige, i forhold til hvordan den offentlige debat kører.
Jo, der er steder, hvor vi meget gerne vil lave om på det.
Vi har gjort det allerede på en række punkter.
Inden for sundhedsvæsenet kan man jo pege på hvordan vi har ændret det fra en behandlingsgaranti til en diagnosegaranti for dernæst så at kunne bruge midlerne bedst muligt på dem, der har mest behov for hurtigt at blive behandlet.
Det er en måde at omprioritere på, hvordan vi bruger pengene i den offentlige sektor.
Aktivering er et udmærket eksempel på, hvordan man også kan bruge pengene bedre.
Det er det, jeg synes skal være målet med den arbejdsmarkedspolitik, hvor det, der kom ud af den gamle regerings politik, var en rigsrevisionsrapport, der endte med at sige, at 9 mia. kr. i bedste fald ikke havde gjort nogen skade på de aktiveringskurser, som fru Merete Riisager omtaler.
Det er ikke nogen politik af være stolt af, og det vil vi meget gerne se på.
Så vil jeg til sidst bare anfægte det synspunkt, at konkurrenceevne alene har med skatter at gøre.
Jeg tror, der er meget empiri, der siger, at sådan er det faktisk ikke.
Peter Christensen (V), 2012-06-08:
Der er mange holdninger om, hvorfor SF synes, det er en god skattereform, regeringen har lagt frem.
Vi har den tilgang, at man skal bruge nogle af reformpengene til at føre tilbage.
Konkret, for at tage et eksempel, vil regeringen gerne spare 2 mia. kr. på kontanthjælpen.
Vi siger: Lad os give dem tilbage til danskerne.
Man kunne f.eks. bruge dem på at fjerne rentefradrag, som jeg kan høre at SF er stolt over.
Kan SF se sig selv i en aftale om en skattereform, hvor man f.eks. bruger pengene fra kontanthjælpen til at fjerne rentefradraget fra skattereformen?
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Vi står gerne ved, at vi mener, at den offentlige sektor skal være meget mindre, men det er jo faktisk sådan, at vi ikke ønsker at fyre, for med rettidig omhu kan man faktisk gøre det sådan, at vi kan klare det ved almindelig afgang, det vil sige, at når folk skal på pension, ansætter man en person mindre.
Det, som regeringen jo gør, er bare at bruge løs, og så er det, man kan komme i den situation, hvor man rent faktisk bliver nødt til at fyre folk, der står i forreste række.
Det ønsker vi ikke i Liberal Alliance.
Men jeg vil lige hjælpe ordføreren lidt i forhold til det her med, om der overhovedet kan undværes noget – altså er der noget fra de fede tider, som vi overhovedet kan undvære?
Og der er det, jeg siger, om ikke vi eksempelvis kunne fjerne alle de her fjollede aktiveringsting, som man generer de arbejdsløse med, og putte pengene ind i skattelettelser, sådan at det blev mere rentabelt at drive virksomhed og der kunne komme job til alle de mennesker, som i dag sidder i ligegyldige aktiveringstilbud?
Ordføreren siger, at det gerne må være dyrere at være dansker, hvis bare det bliver bedre.
Men så vil jeg for det første spørge, om ikke ordføreren vil medgive, at der er en meget klar sammenhæng mellem Danmarks konkurrenceevne og det meget høje skattetryk, vi har, og at vores meget høje skattetryk derved også eroderer grundlaget for fremtidige indtægter, når virksomhederne drysser ned over grænsen.
Og for det andet vil jeg spørge, om der slet ikke er noget, der kan undværes i den offentlige sektor.
Er der slet ikke noget af det, som vi har bygget op i de gode tider – som VKO har opbygget – som regeringen kan undvære?
Jesper Petersen (SF), 2012-06-08:
Vi er jo sådan set i gang på en lang række punkter med at lave ændringer af den tidligere førte politik og med at se på, hvordan der skal bruges penge.
Nogle steder kommer der flere til, men meget handler også om at reformere og lave om på, hvordan pengene bliver brugt.
Det er vi faktisk i gang med.
Jeg ved ikke, hvad det er, der er så forfærdeligt at skulle lægge øre til i dag for fru Merete Riisager, for det er vel korrekt, at Liberal Alliance vil beskære den offentlige sektor med 70-80 mia. kr. og vil fyre titusindvis af offentligt ansatte – de skal ikke være der længere?
Det er jo sådan set bare et referat af Liberal Alliances politik, og jeg synes da, man skulle være glad for, at der er andre, der vil gentage det.
Det er vel ærlig snak, så jeg synes, man bare skulle stå ved, at man vil bruge alle de penge på skattelettelser, vil øge uligheden så massivt i vores samfund, vil undergrave det solidariske velfærdssamfund, som vi har bygget op.
Så siger jeg ikke, at det for alle skal være dyrere at være dansker, hvis bare det bliver bedre.
Jeg peger på nogle, der faktisk kommer til at få en indkomstfremgang, hvis vi lykkes med vores politik, efter at den tidligere regering forhøjede deres skatter massivt med genopretningspakken.
Og jeg siger, at det er o.k. for os, at der er nogle, det bliver dyrere for, hvis det så kan gavne nogle andre, som vi synes har mere brug for det, f.eks. den enlige forsørger og lav- og mellemindkomstgrupperne.
Hr. Peter Christensen kan jo selv læse regeringens 2020-plan, hvor vi fortæller, hvordan vi gerne vil bruge de midler, der findes, ved at lave en række reformer, herunder af kontanthjælpen.
Og det, vi er optaget af, er jo at bruge dem på at skabe vækst, beskæftigelse og uddannelse til folk, til alle de mange ufaglærte, som om få år simpelt hen vil være tilovers, hvis ikke vi sørger for, at de bliver opkvalificeret, alle de mennesker, som hr. Peter Christensens tidligere regering svigtede og ikke gjorde noget for i tide.
Det er det, vi gerne vil med de penge.
Altså, hvis vi kan bruge det ekstra minut, hr. Peter Christensen får om lidt, til at få det der regnestykke med reformmilliarder til at hænge sammen, hvor mange penge er det så egentlig, hr. Peter Christensen mener der findes der?
Er det 13 mia. kr., er det 8 mia. kr., er det 6 mia. kr., fordi man også skal bruge penge på uddannelse?
Hvad med alle de afgifter, som regeringen har indført?
Vil man rulle dem tilbage?
Og der er ikke fremlagt andet end 2 minutter i en YouTube-plan, som ikke hænger sammen.
Jeg synes, det er sådan lidt pinligt for nogen, der gerne vil fremstå som sådan et statsministerielt parti.
Men vi forhandler selvfølgelig med Venstre, når de dukker op til skatteforhandlinger.
De forhandlinger er mig bekendt stadig væk i gang, og jeg synes ikke, det er nogle, vi skal tage her, men i forhandlingslokalet i stedet for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
I forhold til det her med, at regeringen åbenbart er så hellig, vil jeg lige sige til ordføreren, at det jo er et faktum, at man lægger op til, at man vil lave en beskæring af den grundlæggende folkepension, således at nogle af dem, der får folkepension i dag, vil få en mindre folkepension efterfølgende.
Det er jo også derfor, flere har været ude at sige – bl.a. Ældre Sagen – at det jo reelt er det samme som at indføre en form for fattigdomspension, for nogle af vores pensionister kan se frem til en mindre pension.
Men jeg vil gerne anholde det med udviklingsstøtten, for jeg håber, at ordføreren er klar over, at der faktisk kun er fire EU-lande, som giver over 0,7 pct. af bruttonationalindkomsten i udviklingsstøtte.
Vi er det land, der giver mest; vi giver 0,83 pct.
Jeg tror kun, det er svenskerne, der giver mere – men det er også lige meget.
Vi giver i forvejen så mange penge i udviklingsstøtte, og nu står vi så og har smalhals hjemme, og så vælger regeringen at sige: Nu vil vi gerne give flere penge ud af landet, samtidig med at vi har et underskud på statens finanser på mellem 75 mia. kr. og 100 mia. kr. om året.
Det giver jo ikke nogen mening.
Og derfor burde regeringen også anerkende, at når vi i forvejen er det land, der giver mest i udviklingsstøtte pr. indbygger, kunne vi i det mindste lade den ligge der, frem for at bruge endnu flere penge.
Jesper Petersen (SF), 2012-06-08:
Det smukke ved den her regerings økonomiske plan er jo, at vi har vist, hvordan vi både kan forøge ulandsbistanden med det lidt, vi gør – vi har ikke råd til at give mere af vores beholdning, selv om man godt kunne ønske det, men det har vi ikke, og derfor bliver det på det niveau, vi har foreslået – og samtidig skabe orden i økonomien og lukke det hul, som hr. Hans Kristian Skibby var med til at efterlade fra det tidligere flertals side.
Der ville mangle 7 mia. kr., hvis det tidligere flertal havde fået lov til at fortsætte; man efterlod en økonomi, som der ikke var styr på.
Samtidig kan vi skabe job, uddannelsesmuligheder og investeringer i infrastruktur og forskning.
Det, hr. Hans Kristian Skibby i virkeligheden står og siger, er, at en gruppe meget velstående pensionister i Danmark skal friholdes, dem skal vi ikke berøre med skattereformen, selv om de penge kunne bruges til at gavne de svageste pensionister.
Det er ærlig snak, det er klassekamp blandt de ældre, og det er o.k., hvis det er det, der er hr. Hans Kristian Skibbys synspunkt.
Det forekommer bare nyt for mig, at Dansk Folkeparti ikke vil hjælpe regeringen med at gavne de svageste ældre, og det er det, der er tale om med den skattereform, der er lagt frem.
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Nu er ordføreren jo kommet lidt senere op på talerstolen end hans kollega fra Socialdemokratiet, så jeg går ud fra, at han har nået at orientere sig om, at trepartsforhandlingerne er blevet aflyst.
Jeg vil derfor spørge ordføreren, om han vil løfte sløret for, hvad der er Det Radikale Venstres bud på, hvor de 4 mia. kr., som lå i regeringens plan, skal komme fra, og om det, at trepartsforhandlingerne nu er aflyst, vil betyde, at det vil blive dyrere at være dansker.
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-08:
Jamen den fælde vil jeg ikke gå i.
Det er lidt pusseløjerligt, hvis jeg må bruge det udtryk, at Liberal Alliance er så optaget af de her kommissionsrapporter og DREAM-modeller, og det forstår jeg godt.
Men når DREAM regner på, at offentlige udgifter også har dynamiske effekter, er det, som om man ligesom tyer til en eller anden forudfattet holdning om, at det ikke duer.
Men jeg vil da gerne sige, at jeg ikke har noget imod at sænke skattetrykket.
Altså, det kunne jeg godt forestille mig at vi gjorde.
Det ville da kun være godt.
Men det skal ses i sammenhæng med, om vi så også kan finansiere det, vi har politisk ønske om, nemlig at fastholde vores velfærdssamfund.
Der må man bare sige, at teoretisk kan man godt have et eller andet ønske om at sænke skattetrykket, men i praksis er det bare svært, hvis vi også gerne vil udvikle vores velfærdssamfund.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
Jamen jeg har bare aldrig hørt Det Radikale Venstre udtrykke ønske om, at skattetrykket skulle være lavere.
Jeg har kun hørt Det Radikale Venstre udtrykke ønske om, at skattetrykket skulle være anderledes fordelt.
Jeg har hørt Det Radikale Venstre sige, at hvis man nu lod være med at opkræve så meget skat på arbejde, og i stedet lagde pengene, skatten, over på boligen f.eks. eller på fødevarer eller andre forbrugsgoder, ville man kunne få borgerne til at yde mere, så man kunne få mere i statskassen.
Jeg har aldrig hørt Det Radikale Venstre personificeret af en ordfører her på talerstolen eller andre steder sige, at det er et selvstændigt mål at få skattetrykket på danskerne ned, så de kan slippe billigere.
Men så har hr. Nadeem Farooq jo nu chancen for at sige, at det er en selvstændig målsætning for Det Radikale Venstre at få skattetrykket ned.
Chancen er der nu.
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-08:
Det er lige før, jeg står heroppe og klukker, og noget tyder på, at ordføreren også har forfattet sit spørgsmål, før ordføreren hørte min tale.
Det er der noget, der kunne tyde på, for det, jeg jo faktisk siger, er, at der er en række balancer.
Der er en række forhold, vi skal tænke med.
Jeg nævnte f.eks. også det sidste kriterium, som vi skal anlægge i forhold til skattepolitikken, nemlig hvordan skattepolitikken påvirker danskernes og virksomhedernes indtjening og rådighedsbeløb.
Så derfor mener jeg også, der er en grænse for, hvor meget man kan beskatte virksomheder og borgere.
Det er jo meget vigtigt.
Jeg mener også, at vi sådan generelt, bredt i Folketinget er enige om, at man er ved at nå grænsen for, hvor højt skattetrykket kan være.
Men jeg mener også, man skal nuancere det ved at sige, at det jo ikke er sådan, at offentlige udgifter er en møllesten om halsen på os danskere.
Det er jo ikke sådan, at offentlige udgifter blot er dødvægt.
Når offentlige udgifter bliver brugt rigtigt, gavner det også danskerne, så gavner det dansk økonomi, og det gavner beskæftigelsen.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
Tak for den tale.
Den bekræfter mig i min opfattelse af Radikale Venstre.
Jeg tror, det er rigtigt, når hr. Nadeem Farooq siger, at målet med Det Radikale Venstres politik er at frigøre og frisætte mennesker.
Jeg tror så også, det er rigtigt – hvilket jeg også synes kom til udtryk i talen – at Det Radikale Venstre mener, at man gør det ved at få flest muligt penge i statskassen.
Altså, jo mere man kan maksimere statens udbytte hos borgerne, jo mere godt kan man gøre for at frisætte mennesker.
Således har Det Radikale Venstre jo et jomfrunalsk forhold til det her synspunkt, at det ikke skal være dyrere at være dansker, for man er ligeglad med, om det bliver dyrere at være dansker.
Man vil bare have flest muligt penge i statskassen, så man kan gøre så meget godt.
Det Radikale Venstres forhold til skattepolitikken er som landmandens forhold til sine køer: De skal have den rette mængde foder og den rette mængde frihed og den rette mængde bevægelse af legemet, sådan at de ikke dør for tidligt, og sådan at man kan få mest muligt mælk ud af dem.
Det er jo lidt i konflikt med vores opfattelse af tingene, men kan hr. Nadeem Farooq bekræfte, at det er sådan, det forholder sig?
Jesper Petersen (SF), 2012-06-08:
Men alt det, hr. Joachim B. Olsen siger her, er jo noget, regeringen har taget højde for.
Det er derfor, vi siger, at der kommer til at være en meget behersket vækst i den offentlige sektor.
Der kunne sådan set godt være punkter, hvor der kunne være behov for at bruge flere penge, men vi siger, at der kommer til at være en meget behersket vækst i den offentlige sektor i årene, der kommer.
Det, jeg beskylder Liberal Alliance for, er at opstille sådan et liberalistisk fatamorgana og fuldstændig lukke øjnene for, hvordan tingene faktisk er i virkeligheden, og opføre sig som en eller anden liberalistisk sekt, der ud fra nogle gamle liberalistiske skolebøger tror på, at man kan skabe et eller andet mønstersamfund, som ikke findes nogen steder, og som vil ødelægge meget af det gode, som vi har i Danmark.
Kan man så effektivisere?
Kan man afbureaukratisere?
Kan man bruge pengene bedre?
Ja, det tror vi på at man kan, og vi har jo fremlagt et bud på et omfang, som vi synes er udtryk for en fornuftig ambition.
5 mia. kr. vil vi bruge bedre i den offentlige sektor, og det er i øvrigt 5 mia. kr., som Venstre har tænkt sig at bruge til noget helt andet, og dermed hænger deres regnestykke ikke sammen.
Men kan vi arbejde sammen om at afbureaukratisere i den offentlige sektor og skabe øget tillid til medarbejderne, i stedet for at vi skal have masser af skemaer, der skal udfyldes hele tiden, og få bedre ledelse og mere ansvar ude på den enkelte institution, så for mig meget gerne.
Det er noget af det, vi har efterspurgt under den tidligere regering.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
Det er jo noget vås.
Det er noget vås, ordføreren står og siger.
Har vi sagt, at der ikke skal være uddannelse til alle?
Har vi sagt det?
Nej, det har vi ikke.
Med hensyn til brugerbetaling i sundhedsvæsenet har vi sagt, at man skal betale 70 kr. for at gå til lægen, ligesom man gør i Norge.
Altså, slap nu af!
Den der dæmonisering af andre partier er da fuldstændig håbløs.
Når vi siger, at vi skal have en mindre offentlig sektor, er det, fordi vi er af den overbevisning, at når man har 800.000 offentligt ansatte til at passe på 5 millioner danskere, er det realistisk, at den måske kan blive 5 pct. mindre.
Det synes jeg er rimeligt, for hvis man kan effektivisere, skal borgerne selvfølgelig have nogle af de penge tilbage.
Men det er også af den grund, at når man har en arbejdsstyrke, som bliver mindre i de kommende år, så vil den private sektor, hvis den offentlige sektor bevarer den størrelse, den har nu, have et mindre rekrutteringsgrundlag.
Den offentlige sektor vil altså kræve flere og flere ansatte, og de ansatte vil ikke kunne blive ansat i den private sektor, og det vil betyde, at der vil komme et lønpres i den private sektor, fordi den har et mindre udbud at rekruttere fra.
Det vil betyde højere lønninger og dårligere konkurrenceevne.
Det er en virkelighed, som man må forholde sig til, og det er også derfor, den offentlige sektor skal være mindre.