runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2007-01-25:
F.eks. går regeringen til valg på at bruge det råderum, den selv har defineret, til bestemte opgaveløsninger.
Det vil sige, at kommunerne overhovedet ikke har nogen bevægelsesfrihed, og det er Det Radikale Venstre meget imod.
Det gør, at kommunerne for at skabe et råderum til f.eks. at flytte midler fra et sted, hvor der er faldende børnetal, hen til et andet sted, hvor der er stigende børnetal, kommer ud i nogle besparelsesrunder, fordi de har kniven på struben.
Der er al for lidt bevægelsesfrihed i kommunerne.
Jeg ville heller aldrig nogen sinde som minister have indgået en aftale – og jeg forstår ikke, at KL har gjort det – hvor man lægger engangsudgifter til kommunesammenlægninger ind under den driftsramme, som kommunerne har til de almindelige driftsopgaver.
Så der er nogle lækager i det, regeringen har gjort, som gør, at kommunerne fortjener en bedre behandling end den, de får.
Charlotte Antonsen (V), 2007-01-25:
I fru Jelveds ordførertale talte fru Jelved fortsat om ultimative radikale krav.
Derfor vil jeg godt høre fru Jelved: Vil Det Radikale Venstre kunne være et parlamentarisk grundlag for en regering, der som en hjørnesten i den økonomiske politik har et skattestop?
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-01-25:
Vi har jo i den debat, der har været her i løbet af dagen, fået forklaret, at Enhedslisten ønsker at sætte 8 mia. kr. af.
Socialdemokraterne svinger lidt mellem, om de vil have, at væksten skal være 1,7 eller 2,3 pct.
Men jeg vil da meget gerne vide: Hvad vil Det Radikale Venstre?
Vil Det Radikale Venstre have en vækst i kommunerne på 1,7 pct.?
Vil Det Radikale Venstre have en vækst i kommunerne på de der 2,3 pct., hvilket vil svare til ca. 8 mia. kr.?
Hvad vil Det Radikale Venstre?
Morten Bødskov (S), 2007-01-25:
Jeg tror sådan set, vi blev enige om, at der er en meget, meget stor respekt for De Konservatives og især fru Pia Christmas-Møllers iver med at forsøge på at få sat skattelettelser på dagsordenen.
Og det ligger måske meget godt i tråd med, at den navnkundige tidligere skatteordfører for Det Konservative Folkeparti, fru Charlotte Dyremose, jo virkelig også gjorde en stor indsats for det og på et tidspunkt har udtalt, at det var decideret uansvarligt ikke på nuværende tidspunkt at lette skatten på den sidst tjente krone.
Vi har en finansordfører for De Konservative, som mener, at den her engangsindtægt, man nu har fået, på 26 mia. kr. er beviset på, at råderummet nu er der, som der står i regeringsgrundlaget, til at vi kan få den her skattelettelse.
Men sandheden er jo, at det er op ad bakke for De Konservative, og at Dansk Folkeparti jo nærmest hver uge bekræfter det, vi ved, nemlig at i regeringen har Dansk Folkeparti indflydelsen, mens De Konservative godt nok har ministerbilerne.
Hvad mener De Konservative om skattelettelser?
Vil man kræve skattelettelser inden et folketingsvalg fra Det Konservative Folkepartis side?
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-25:
Og det svarer præcis til, at man mangler 16 mia. kr. i indtægter.
Det kan man se på regeringens økonomiske redegørelse.
Jeg er sikker på, at fru Pia Christmas-Møller forstår det fuldstændig rigtigt, når jeg siger, at forårspakken, som blev fremlagt af den daværende skatteminister, Svend Erik Hovmand, var finansieret ved, at man beskattede det suspenderede pensionsbidrag, SP-bidraget.
Det står fuldstændig klart og præcist, at for at finansiere den skattelettelse skulle man suspendere SPordningen, og det var så det, man betalte med.
Det synes jeg bare man skal erkende i stedet for at sige, at alt var finansieret dengang.
Det var finansieret præcis på den måde her.
Når man fjerner de 16 mia. kr., enten det er på kort eller lang sigt – det er muligt, at man kan få en vækst, der bringer noget ind igen – så betyder det jo netop, at man ikke kan nå det, som vi ønsker, nemlig at der kan gives en ordentlig service ude i kommunerne.
Og den sammenhæng er der altså.
At vi så også har set, at man har belastet borgerne med langt mere brugerbetaling på SFOordninger, på busbilletter osv. osv., samlet med 22 pct. i perioden, det er jo virkeligheden.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Det har jeg sagt flere gange, og det har været linjen hele vejen igennem.
Vi har haft fokus på mellemskatten, vi har haft fokus på bundskatten, på den sammensatte marginalskatteprocent, og vi har haft fokus på topskatten.
Her har vi nogle tanker, der flugter meget med hinanden bortset fra én væsentlig ting, må jeg sige til fru Marianne Jelved, nemlig at fru Jelveds parti vil finansiere det her ved en brandskatning på boligområdet.
Her står vi af.
Det er ikke vores vej.
Det er jo fru Marianne Jelveds helt egen og anden vej, som ikke har nogen som helst støtte andre steder – måske ikke engang i Det Radikale Venstre.
Det skal jeg ikke kloge mig på, men det er jo problemet, og derfor kan vi ikke rigtig, sådan som tingene ser ud nu, få så meget politik ud af det i fællesskab, selv om vi på nogle strækninger har ens tanker om, hvor vigtigt det er for almindelige indkomster, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Frode Sørensen (S), 2007-01-25:
Med det her forslag har ministeren til hensigt at skaffe lempeligere reguleringer af foreninger, som alene henvender sig til professionelle investorer.
Ministeren ønsker også at give de professionelle investorer, herunder navnlig pensionskasserne, større frihedsgrader og bedre regler at operere under.
Det skal ske ved at foretage en skelnen mellem to typer investeringsforeninger, nemlig de foreninger, der retter sig mod de institutionelle investorer, og dem, som omfatter andre almindelige investorer.
De professionelle foreninger vil også komme til at omfatte de eksisterende godkendte fåmandsforeninger, som ministeren venter vil blive erstattet af de professionelle foreninger med en dertil hørende overgangsordning.
Nu er der jo et begreb, der hedder ikkegodkendte fåmandsforeninger, så jeg vil godt lige høre mini sterens kommentar til, hvor de står i forbindelse med lovforslaget her.
De professionelle investorer bliver til institutioner, som allerede er under finansielt tilsyn, og der foreligger, så vidt jeg kan se ud af lovforslaget, ingen ændringer af den praksis.
Det finder S meget betryggende.
Så vil ministeren gerne gøre det muligt for foreningerne at kunne låne 10 pct. af deres formue til kortvarige finansieringer, f.eks. hvis de skal afvikle handler.
Her vil jeg egentlig godt lige høre ministerens begrundelse for, hvorfor det netop er 10 pct.
Hvorfor er det ikke 5 pct. eller 25 pct., der skal være grænsen?
Ministeren vil også åbne adgang for, at de professionelle foreninger kan bruge investeringsforvaltningsselskaber som administration til depotselskab efter gældende regler for depotselskaber generelt.
Og så er det ministerens opfattelse, at erhvervslivet vil få glæde af forslaget, fordi det er mere attraktivt at investere i de professionelle foreninger.
Vi er måske mest tilfredse med, at Finanstilsynet fortsat står for tilsynet, således at vi kan have kontrol med de professionelle investorers evner til at forvalte midlerne bedst muligt.
Jeg erkender, at det er et lidt teknisk forslag, et lidt indviklet forslag, og jeg har noteret mig en hel del nyttige høringssvar, som vi under udvalgsarbejdet får lejlighed til at belyse grundigere.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Jeg ved ikke, hvilken verden fru Marianne Jelved befinder sig i, men det er ikke den verden, jeg iagttager.
Jeg ved, at fru Jelved har været økonomiminister i en årrække, og i den periode snakkede fru Jelveds parti også meget om skat, og det endte også med en skattereform, jo, jo, en skattereform, der brandskattede ganske almindelige indkomster.
Hvad har vi drevet det til i den borgerlige regerings relativt korte levetid?
Vi har fået gennemført skattelettelser for ganske almindelige familier, præcis dem, som fru Jelved lige nu taler så varmt om, nemlig sygeplejerskefamilier og politibetjentfamilier.
De har fået en nettolettelse i størrelsesordenen 1.200 kr. om måneden.
Det er gennemført, uden at der er andre afgifter, der er steget, uden at der har været nedskæringer andre steder og lignende.
Det er simpelt hen, fordi denne regering med held og klogskab har satset på en vækststrategi, og den har givet resultater i form af gedigne skattelettelser, som Det Radikale Venstre ikke kunne præstere, men kun taler om.
John Dyrby (S), 2007-01-25:
Det er jo næsten fantastisk at høre, at Det Konservative Folkeparti både vil give skattelettelser og øge udgifterne i den offentlige sektor.
Og der er jo mange smukke ord fra fru Pia ChristmasMøller.
Det, der er virkeligheden, er jo, at vi har to forslag til vedtagelse her.
Det ene er fra regeringen, og det er med de regler, vi har i Folketinget, det, der kommer til afstemning først, og det, der bliver vedtaget.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Pia Christmas-Møller: Er der noget som helst i det forslag til vedtagelse, der er fremsat af Socialdemokratiet og Enhedslisten og Radikale og SF, som fru Pia Christmas-Møller og Det Konservative Folkeparti ikke kunne støtte, hvis det var det, der kom til afstemning først?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Ja, alene den første pind i det forslag, Socialdemokratiet er medforfatter til, siger jo, at der ikke er tilstrækkelige midler til kommunerne og de offentlige institutioner.
Jamen vi har i dag ikke fået det mindste praj om, hvad det er, Socialdemokratiet mener er tilstrækkelige midler.
Vi har fået bud på fra 2 mia. kr. over 8 mia. kr. til 10-12 mia. kr.
Vi aner jo intet om, hvad det er, hvis vi skulle stemme om Socialdemokraternes forslag, og hvordan det skulle omsættes.
Vi aner ikke, hvad det er.
Selvfølgelig kan vi da ikke stemme for sådan et slag i luften.
Næh, i regeringspartiernes forslag, som bliver støttet af Dansk Folkeparti, er der noget konkret, og det viser en vej, og vi har så også i praksis konkrete politikker, der viser, hvordan det skal omsættes til det virkelige liv.
John Dyrby (S), 2007-01-25:
Det var da helt fantastisk.
Man kan altså ikke stemme for et forslag, der siger, at man skal sikre kommuner og regioner tilstrækkelige midler, der giver dem mulighed for at leve op til regeringens løfter om velfærdsforbedringer.
Det vil man ikke være med til, hvis der ikke kommer et konkret – et konkret – bud på, hvad det er for midler.
Det er da fantastisk.
Man kan ikke stemme for at sikre det, man selv vil pålægge kommunerne og regionerne.
Det, man selv vil pålægge dem, vil man ikke sikre at der er midler til.
Det er sådan, jeg hører fru Pia Christmas-Møller, og det er da fantastisk.
Men kunne vi så ikke være enige om, at de diktater og pålæg, der kommer fra regeringen til kommunerne og regionerne, vil fru Pia Christmas-Møller og Det Konservative Folkeparti naturligvis sikre at der følger midler med til, så kommunerne og regionerne kan leve op til de forpligtelser?
Kan vi ikke være enige så langt i hvert fald?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Nu skal man jo være venlig her sidst på dagen, men det er sådan lidt svært at forholde sig til sådan et spørgsmål, som den socialdemokratiske ordfører kommer med her, for der er indgået en aftale med Kommunernes Landsforening, som består af repræsentanter for kommunerne, der er lovgyldigt og demokratisk valgt, og som mener, at de har fået tilstrækkeligt med midler via aftalerne om bloktilskuddene.
Regeringen har regnet på tingene og mener, at det er tilstrækkelige midler, der er lagt ud.
Begge parter, der altså sidder med ansvaret, mener, at det, der i dag er det økonomiske vilkår, er tilstrækkeligt og dækker de pålæg, der er kommet fra centralt hold, og de udfordringer, man i øvrigt står over for.
Så jeg kan slet ikke dele den antagelse, der ligger til grund for pind nr. 1 i Socialdemokraternes forslag til vedtagelse, nemlig at der ikke er tilstrækkelige midler.
Vi har ikke kunnet få svar på, hvad det så er, man i øvrigt mener, der skulle til for at dæmme op for et problem, som vi ikke ser, og som de ansvarlige parter heller ikke ser.
Vi har ikke fået ét bud på det, så vi aner jo ikke, hvad det er, der kommer til afstemning, hvis ikke regeringspartiernes forslag kom til afstemning først; vi aner det simpelt hen ikke.
Så der er rigtig, rigtig mange grunde til, at vi naturligvis overhovedet ikke kunne drømme om at stemme for det forslag.
Det er et slag i luften og viser bare, at oppositionen intet bud har overhovedet.
Uanset hvordan hr. Vernersen prøver at stille nogle tal op over for hinanden – han kunne tage en hvilken som helst konto, der passer med 16 mia. kr., så det kunne passe til noget med topskatten –
så er det slet ikke det, det handler om.
Jeg har sagt, hvad vores vision er.
Jeg har sagt, at vi vil lette skatten på den sidst tjente krone.
Det vil vi i øvrigt på en række indkomststrækninger.
Det er ikke kun, når det drejer sig om topskatten.
Det er også mellemskatten, og det er også i bunden.
Vi vil have, at det kan betale sig at yde en ekstra indsats, vi vil have, at det kan betale sig at gå fra overførselsindkomst, passiv forsørgelse, til aktiv arbejdsindkomst.
Det vil vi have hele vejen igennem.
Og sådan er det, og så kan hr. Vernersen komme med alle mulige sammenstillinger, som ikke giver mening.
Lad det være.
Med hensyn til suspensionen af SP'en: Jamen det er ikke et udtryk for en nedskæring.
Det er da ikke udtryk for, at man laver nye skatter og afgifter.
Det er udtryk for en ansvarlig økonomisk politik.
Man har ikke lavet ændringer i reglerne.
Ja, man ophævede den midlertidigt og lod den gå ud efter de helt sædvanlige beskatningsregler.
Det var der da ikke noget hokuspokus i.
Det ved hr. Vernersen jo også godt.
Så lad være med at bilde mennesker, som måske ikke lige har styr på den her skatteteknikalitet, ind, at den her regering har skåret sig frem til en finansiering af skattelettelserne eller har øget skatterne.
Det er ikke tilfældet, og det ved hr. Vernersen jo også godt.
Per Clausen (EL), 2007-01-25:
Det er jo interessant at konstatere, at den konservative ordfører ikke har opdaget de økonomiske vanskeligheder, kommunerne står i.
Det siger måske mere om den konservative ordfører, end det gør om oppositionspartierne.
Men der er en anden ting, jeg godt vil tage fat i.
Jeg bemærkede, at fru Pia Christmas-Møller bliver næsten begejstret ved tanken om, at danskerne skal arbejde hurtigere og længere tid i stedet for at bruge tid på familien, som hun kom til at sige.
Har man i Det Konservative Folkeparti overhovedet ikke gjort sig nogen overvejelser om, hvilke konsekvenser det kan få med hensyn til nedslidning og udstødning fra arbejdsmarkedet, hvis vi alle sammen begynder at arbejde i længere tid og hurtigere?
Det er jo rart at få De Konservative til at beskrive det på den måde, at hovedproblemet i Danmark er, at danskerne arbejder for lidt.
Men der kunne jo være en økonomisk grund til, at man også skulle interessere sig for det, for det største problem, vi har i dag, er jo i virkeligheden alle de mange mennesker, der af forskellige grunde ikke er på arbejdsmarkedet, og den strategi, som De Konservative anfører om, at de, der er på arbejdsmarkedet, skal arbejde i længere tid og hurtigere, kunne jo godt øge antallet af mennesker, der bliver udstødt, fordi de ikke har muligheder for at følge med i fru Pia ChristmasMøllers globaliserede tempo.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Jamen altså, forudsætningen for, at vi kan hjælpe dem, der ikke kan klare sig selv i en længere eller kortere periode, er jo, at vi har noget velfærd og dermed har noget overskud at dele ud af.
Derfor skal der være nogle virksomheder, der tjener penge til forretningen Danmark.
Det er simpelt hen forudsætningen, og det ved Enhedslisten jo sådan set godt.
Det er jo også derfor, at vi har mulighed for at pumpe flere hundrede millioner kroner ekstra ind i arbejdsmiljøinvesteringer; det er derfor, vi har mulighed for at forbedre forholdene for børnefamilierne, sådan som det jo hele tiden har været lanceret, fra regeringen trådte til på ny efter valget i 2005, og som vi helt efter planen gennemfører.
Så der bliver jo netop givet muligheder for, at mennesker kan dyrke livskvaliteten og dyrke fritiden og undgå stress og nedslidning.
Men må jeg ikke minde om, at tallene jo taler deres eget tydelige sprog.
Under denne regerings ledelse har vi bekæmpet arbejdsløsheden og udstødningen i sådan en grad, at vi simpelt hen mangler arbejdskraft.
Vi har ikke haft så få arbejdsledige siden 1974.
Det er jo dog noget.
Det er jo dog tal, som viser, at denne regering er en både-og-regering.
Jeg ved ikke, hvordan hr. Prehn definerer et slag i luften.
Det må jeg bare konstatere.
Så taler vi måske nok dansk, men slet ikke med samme værdiindhold.
Og for så vidt angår finansieringen af disse skattelettelser, har der hverken været tale om, at de har været finansieret af andre afgiftsstigninger eller af brugerbetaling eller af nedskæringer.
Det siger vi åbent og ærligt.
Vi er partiet, der har sat skat på dagsordenen, og vi har altså også mestret at få det på resultattavlen i mærkbart omfang.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-25:
Det, jeg opfatter som et slag i luften, er, når man i den grad, som Det Konservative Folkeparti gør, taler om skattelettelser, som så er helt minimale, alt imens brugerbetalingen på offentlige serviceydelser er steget meget voldsomt.
Det synes jeg er et slag i luften.
Og jeg vil gerne høre, om den konservative ordfører kan bekræfte, at der rent faktisk er sket en stigning på 23 pct. i brugerbetalingen på offentlige serviceydelser i perioden 2001-2006, som i den grad udhuler de meget minimale skattelettelser, som Det Konservative Folkeparti har sikret.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Altså, først siger hr. Prehn, at der ikke har været nogen skattelettelser, og så siger hr. Prehn, at der alligevel har været nogle, men at de er så små, at man ikke rigtig kan mærke dem.
Jeg tror, at vi trygt kan overlade det til de mange familier, som har fået 1.200 kr. ekstra i hånden om måneden.
Det tror jeg er meget tydeligt.
Og hvordan var det så lige det gik med Socialdemokraternes skattepolitik?
Der var tale om en belastning af den ganske almindelige SiD-arbejder og hans familie med et lillebitte hus, en lille bil.
De fik en regning af Socialdemokraterne på 500 kr. ekstra om måneden.
Det er virkelig en forskel, som er synlig og mærkbar, og så må vælgerne jo bedømme: Hvad er det, de vil have?
Jeg er tryg ved at overlade det til vælgerne.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-25:
Jeg går da ud fra, at fru Pia Christmas-Møller, når hun foreslår, at der højst må betales 50 pct. i skat af den sidst tjente krone, så er enig i, at man altså så kommer til at mangle 16 mia. kr. – det er jo det, der bliver indbetalt af det, der ligger over 50 pct. – og at det, at man har højst 50 pct., svarer præcis til, at man fjernede topskatten.
Det synspunkt kan vel ikke diskuteres.
Det er altså grundviden inden for skatteområdet, skal jeg minde fru Pia Christmas-Møller om.
Så vil jeg også godt sige med hensyn til finansieringen af skattelettelser, at da den daværende skatteminister fremlagde forårspakken, var finansieringen jo netop sådan, at borgerne selv finansierede, fordi man suspenderede SP-bidraget og dermed fik finansiering til at lave den skattelettelse.
Det går jeg også ud fra er grundviden på det her område; det ligger da dokumenteret fra regeringen selv.
Og spørgsmålet er: Kan man både fjerne 16 mia. kr. i indtægter og så sikre forbedringer?
Og det kan man jo netop ikke, og det er jo derfor, man ikke kan stemme for vores forslag, fordi kommunerne netop ikke får de tilstrækkelige midler.
Den sammenhæng er der jo fuldstændig klart og tydeligt.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Kommunernes demokratisk valgte repræsentanter har indgået en aftale på frivilligt grundlag med regeringen, hvorefter man er enig om, at det bloktilskud, der overføres til kommunerne, svarer til de forpligtelser, som kommunerne har fået pålagt af Folketinget, og at man inden for den ramme kan løfte de udfordringer og opfylde de forventninger, man skal.
Det er det ene.
Det andet er, at vi har den holdning, at det ikke er særlig rimeligt, hvis man skal aflevere mere end halvdelen af, hvad man tjener, når man arbejder sent om aftenen og måske skal have barnepige til at klare pasningen af børnene i en periode og på andre måder lider nogle afsavn.
Der skal være en præmie ved at yde en ekstra indsats.
Det er vores vision.
Nu ved jeg godt, at det måske sådan er et fremmedord i en socialdemokratisk ordbog, men det er en konservativ vision.
Vi har ikke på noget tidspunkt sagt, at maks.-50-procents-visionen skulle omsættes til lov lige i morgen.
Vi arbejder efter det, og det kan netop lade sig gøre på en ansvarlig måde, når man opstiller en langsigtet vision, som man stille og roligt arbejder efter, når man har en vækststrategi.
Så man tager ikke noget fra nogen, man får mere.
Det er det, der er hele ideen.
Derfor: Skattelettelser er et redskab til ikke bare at bevare, men udbygge vores velfærdssamfund.
Jamen jeg er fuldt ud på det rene med, at fik Enhedslisten magt, som man har agt, så ville vi opleve en nedboringscirkel, hvor vi ville få minusvækst, og til sidst ville vi alle sammen sidde i en rundkreds og fordele nullermænd, for der ville ikke være noget som helst tilbage.
Det ville være konsekvensen af Enhedslistens måde at tackle den internationale globale konkurrenceudfordring på.
Det Konservative Folkeparti erkender åbent, at vi er lodret uenige med Enhedslisten.
Vi satser benhårdt, målbevidst og konsekvent på en langsigtet vækststrategi, som skal sørge for, at vi både kan bevare vores velfærdssamfund og vores muligheder for at have verdens bedste orlovsordninger for børnefamilierne, verdens bedste ordninger for daginstitutioner, verdens bedste ordninger for SU-modtagere og lignende.
Alt det vil vi bjærge igennem den internationale udfordring, som består i en stadig stigende konkurrence.
Det vil vi gøre ved en offensiv vækststrategi, hvor man i perioder af sit liv skal have en præmie for at yde en ekstra indsats frem for at placere sig i hængekøjen.
Ja, det er den slags incitamenter, vi gerne vil fremme, og det erkender vi åbent, og vi siger også hvorfor.
Jens Hald Madsen (V), 2007-01-25:
Jeg kunne lytte mig til, at man roste fru Marianne Jelved, og det er da også fint at gøre, og jeg kan dermed ligesom forstå, at man samtykker lidt med hensyn til det med, at man ikke kan legitimere et skattestop.
Og da ordføreren havde et ønske om, at vi skulle reflektere mere over tingene og ikke komme med stereotyper osv., kunne vi jo reflektere over fremtiden.
Vi kunne sige, at hvis der skulle være en alternativ regering og hr. Villy Søvndal selvfølgelig skal være minister, så er det vel oplagt, at SF og Det Radikale Venstre kunne komme med et fælles ultimativt krav og sige: Skattestoppet falder til jorden, ellers bliver der ikke noget alternativ.
Det Radikale Venstre og SF er jo fuldstændig enige, og ordføreren roste selv fru Marianne Jelved nu, fordi man ikke kunne legitimere et skattestop.
Hvad er så problemet med at komme med et fælles ultimativt krav?