runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2012-01-18:
Man har jo mulighed for at lave en BPA-ordning, men det kræver jo, at man enten selv eller et nærtstående medlem kan varetage de funktioner.
Det har ikke noget at gøre med, som jeg sagde i mit indledende svar med reglerne, om værgemål.
BPA-ordningen er et tilbud, som borgere kan vælge at gøre brug af, men som der også er knyttet nogle krav til.
Hvis de krav ikke er opfyldt, kan man ikke få en BPA-ordning, så ydes hjælp efter servicelovens øvrige bestemmelser.
Jeg vil gerne starte med at takke for spørgsmålet.
Det er jo et usædvanlig vigtigt område, for uledsagede flygtningebørn udgør nogle af de allermest sårbare grupper i vores samfund, og der har vi naturligvis en forpligtelse til at tilbyde dem den hjælp, som de har behov for, sådan at de kan blive taget godt imod.
Det er børn, som er flygtet, som er uden forældre, og som står på helt bar bund, og som har behov for, at vi hjælper alt det, vi kan.
Derfor vil jeg gerne starte med at sige tak for spørgsmålet – jeg synes, det er rigtig relevant.
Indledningsvis kan jeg oplyse, at alle uledsagede mindreårige asylansøgere får udpeget en personlig repræsentant under asylsagens behandling, medmindre ganske særlige grunde taler imod.
Når en uledsaget mindreårig udlænding, der er omfattet af repræsentantordningen, får opholdstilladelse, udpeges en midlertidig forældremyndighedsindehaver.
Det er statsforvaltningerne, der udpeger den midlertidige forældremyndighedsindehaver for uledsagede mindreårige udlændinge, der har fået opholdstilladelse i Danmark.
Udpegningen sker efter indstilling fra Røde Kors eller tilsvarende organisation eller fra barnets opholdskommune.
Statsforvaltningernes opgave er at sikre, at den pågældende person kan træffe beslutninger, som er nødvendige for barnets hverdag, og som vil støtte barnet i kontakt med myndighederne m.m.
Det er derfor vigtigt, at der udpeges en egnet og kompetent person.
Erfaringerne viser desværre, at det har været svært at finde egnede personer til opgaven.
Tilbagemeldingen fra Røde Kors er imidlertid nu den glædelige, at pressedækningen af problemet har resulteret i, at mange frivillige har meldt sig til hvervet, og dermed har problemet fundet sin løsning.
Inger Støjberg (V), 2012-01-18:
Jeg tror også, at ministeren og jeg er meget enige om, at det her er en vigtig sag, og jeg fornemmer sådan set heller ikke, at der er den store uenighed i den her sag.
Jeg fornemmer også, at tallet på de 54 er meget svingende, fordi der jo i nogle perioder kan være mange børn eller relativt mange børn, og i andre perioder kan der være lidt færre, og der kan det så være nemmere at finde forældremyndighedsindehavere til de børn.
Så mit spørgsmål er egentlig også lidt fremadrettet, og det er det næste spørgsmål, som jeg har anmeldt til i dag, så også, nemlig hvordan vi sikrer, at der også i fremtiden er nok til at varetage de her børns tarv.
Mads Rørvig (V), 2012-01-18:
Hvorledes vurderer ministeren væsentligheden af, at erhvervsorganisationerne og det officielle Danmark deltager i erhvervsdelegationer til udlandet?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder således: Hvorledes vurderer ministeren væsentligheden af, at erhvervsorganisationerne og det officielle Danmark deltager i erhvervsdelegationer til udlandet?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2012-01-18:
Jeg er ikke i tvivl om, at deltagelse af det officielle Danmark i erhvervsdelegationer til udlandet har betydning for danske virksomheder.
For det første betyder det, når det officielle Danmark deltager i erhvervsdelegationer, at man har mulighed for at mødes med regeringer på højeste niveau, og det betyder, at man har mulighed for at mødes med meget store virksomheder, som ellers ikke så let ville åbne dørene.
For det andet kan vi se af de effektmålinger, der blev lavet tilbage i juni 2010, at de officielle fremstød har en bedre effekt end dem, der ikke har deltagelse af det officielle Danmark.
Vi vurderer det som værende 5 mio. kr. pr. virksomhed, man tjener på et fremstød, hvis det officielle Danmark deltager.
Hvis det officielle Danmark ikke deltager, er det cirka det halve beløb.
For det tredje er der generelt for virksomhederne en stor interesse i at deltage i en officiel erhvervsdelegation, hvilket betyder, at der er langt flere virksomheder, der er af sted.
Senest kunne vi se ved statsbesøget i Rusland, at der deltog 96 erhvervsvirksomheder, og ved erhvervsbesøget i Australien var der tale om 50 erhvervsvirksomheder.
Jeg deltog selv i det sidste – der havde vi overtaget regeringsmagten – og kunne med al tydelighed se, at danske virksomheder klart havde fordel af, at kronprinseparret var med på rejsen.
Mads Rørvig (V), 2012-01-18:
Jamen jeg er utrolig glad for det svar, som ministeren kommer med, for det er vigtigt, at vores monarki også deltager i sådanne erhvervsdelegationer.
Ministeren nævner selv alle de positive resultater.
Jeg spørger, bl.a. fordi der er nogle i regeringen, der har udtrykt sig lidt negativt om bl.a. kongehuset.
Så det er rart at høre, at ministeren betoner vigtigheden af, at kongehuset er med.
Det var miljøministeren, der sagde, at hun mente, at regeringen brugte for meget tid på kongehuset.
Og jeg er da glad for, at man har fornemmelsen af, at handels- og investeringsministeren godt ligesom kan fornemme vigtigheden af kongehuset.
Så vil jeg i forlængelse af det spørge: Synes handels- og investeringsministeren, at man skal bevare kongehuset i Danmark?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2012-01-18:
Kongehuset er en del af den danske grundlov, og som ethvert andet folketingsmedlem har jeg selvfølgelig skrevet under på grundloven.
Jeg respekterer grundloven, og i den har kongehuset jo en vigtig rolle.
Det synes jeg fortsat også at Folketinget skal respektere, og det respekterer regeringen selvfølgelig også.
Mads Rørvig (V), 2012-01-18:
Ja, at man skal overholde grundloven, er et godt udgangspunkt, også når man sidder i regering, men det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
For demokratiet og grundloven er jo en levende organisme, og § 88 i grundloven siger jo også, at man har mulighed for at ændre grundloven.
Så det var mere ministerens principielle holdning, jeg spurgte til: Ønsker ministeren på sigt at ændre grundloven, således at man ikke ønsker kongehuset nævnt i grundloven?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2012-01-18:
Jeg synes ikke, at det spørgsmål har relevans.
Jeg synes, at det, der har relevans – ud fra spørgsmålet – er, om det har betydning, at det officielle Danmark deltager i delegationer.
Og der kan vi se, at det officielle Danmark både er kongehuset og regeringens ministre, og noget af det, jeg selv har indskærpet over for regeringens ministre, er, at de skal sørge for, at det ikke, når de rejser ud, kun bliver med et snævert fokus på deres ressortområde, men også med et fokus på det erhvervsliv, der faktisk bidrager til dansk økonomi.
Uden det private erhvervsliv ville vi jo ikke have noget at sikre vores velfærd med.
Så derfor er det væsentligt, at ministre, men så sandelig også kongehuset rejser ud.
Når vi diskuterer monarkiet, synes jeg ikke kun, at man skal gøre monarkiet til en pengemaskine, og derfor synes jeg, at der er en sammenblanding i diskussionen ud fra det spørgsmål, jeg har fået.
Mads Rørvig (V), 2012-01-18:
Ministeren mener ikke, at spørgsmålet er relevant, men med al respekt vil jeg sige, at det er vi to om at bestemme, når vi er i den her dialog.
Jeg synes nemlig, det er meget relevant, specielt når ministeren den 4. juni 2009 siger i Jyllands-Posten: Jeg vil gerne af med monarkiet.
Altså, det synes jeg er ret stærkt stof, når man er handelsog investeringsminister og selv betoner vigtigheden af at have et monarki med på de her rejser.
Ministeren nævnte jo selv i sin første besvarelse, at der er meget større afkast til virksomhederne, når monarkiet er med, end når de ikke er med.
Så jeg vil høre, om ministeren har ombestemt sig, siden ministeren udtalte i Jyllands-Posten den 4. juni 2009, at ministeren gerne vil af med monarkiet.
Har ministeren ændret opfattelse, siden hun er blevet minister og har set vigtigheden af at have monarkiet med på handelsrejser til udlandet?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2012-01-18:
Grunden til, at jeg nævner det med relevans, er, at jeg tager udgangspunkt i spørgerens oprindelige spørgsmål, og det er jo det, som de her § 20-spørgsmål i salen skal bruges til.
Og der stiller spørgeren mig det spørgsmål, hvordan jeg vurderer væsentligheden af, at erhvervsorganisationerne og det officielle Danmark deltager i erhvervsdelegationer til udlandet.
Det spørgsmål har jeg svaret ganske præcist på.
Jeg har også svaret, at det officielle Danmark er kongehuset, men så sandelig også regeringens ministre, og det vil sige, at når de rejser ud, repræsenterer de Danmark og åbner døre.
Jeg har, når jeg har været af sted på erhvervsdelegationer, noteret mig, at det både er ministre og kongehuset, der åbner dørene.
Hvorvidt vi skal ændre grundloven, mener jeg er en diskussion, som vi gerne kan tage, men jeg synes ikke, det hører til under den her overskrift og det spørgsmål, der er stillet.
René Christensen (DF), 2012-01-18:
Vil ministeren fortsat arbejde for, at dansk fødevareproduktion kan fortsætte den udvikling, vi har set i de sidste år, hvor der er blevet et marked for lokale råvarer med høj kvalitet og den gode historie?
Karen Hækkerup (S), 2012-01-18:
Som jeg oplyste, er der heldigvis fundet en løsning, hvor rigtig mange har meldt sig, og det er vigtigt, at man finder egnede og kompetente folk, og at folk er klar over, at der er behov for dem, så dem, der har lyst til at være frivillige, også kommer i spil.
Der blev også snakket om, hvordan vi fremadrettet kigger på det her, og jeg kan oplyse, at der lige nu er 20 uledsagede mindreårige udlændinge, som venter på at få udpeget en forældremyndighedsindehaver.
Sidste år behandlede statsforvaltningerne ca. 140 sager.
Så der er et godt flow, og der er heldigvis også proces i det, så folk får den forældremyndighedsindehaver, som de har behov for.
Derfor vil jeg sige, at med den pressedækning, der har været nu, så tror jeg sådan set også, at vi sørger for, at det kommer til at ske så hurtigt, som det er intentionen, til gavn for de børn, som har behov for, at der bliver udpeget en forældremyndighedsindehaver, der kan varetage deres interesser.
Inger Støjberg (V), 2012-01-18:
Jeg har ikke mere til det her spørgsmål og synes, at vi skal gå videre til det næste.
Hvad vil ministeren tage af konkrete initiativer for at afhjælpe problemet med, at uledsagede mindreårige flygtningebørn, der får opholdstilladelse i Danmark, ikke får de forældremyndighedsindehavere, som kommunerne ifølge loven er forpligtet til at skaffe til dem?
Karen Hækkerup (S), 2012-01-18:
Det ligger jo i klar forlængelse af det spørgsmål, som lige er blevet besvaret.
Jeg vil gerne endnu en gang starte med at understrege, at uledsagede flygtningebørn tilhører en ganske udsat gruppe, fordi det, som navnet siger, både er flygtninge og børn.
Jeg kan i den forbindelse henvise til, at Ankestyrelsen på vegne af det tidligere Integrationsministerium i december 2010 udgav en rapport om modtagelsen af og indsatsen over for uledsagede mindreårige i kommunerne.
Undersøgelsen peger bl.a. på, at de uledsagede mindreårige kræver en særlig indsats, og at det er en udfordring i forhold til kommunernes indsats for uledsagede mindreårige, at sagsbehandlingsudpegningen af midlertidige forældremyndighedsindehavere er for lang.
Jeg er meget opmærksom på, at det er vigtigt, at der er en tilstrækkelig mængde interesserede, som ønsker at blive frivillige forældremyndighedsindehavere, og at der fortsat findes væsentlige udfordringer, som knytter sig til rekrutteringen af forældremyndighedsindehavere.
Inger Støjberg (V), 2012-01-18:
Jeg vil også gerne i den her forbindelse understrege, at jeg tror, at der meget stor enighed fra den ene side til den anden side af Folketinget om, at det her er et meget, meget væsentligt problem, og at det er noget, vi skal have løst.
Jeg synes jo så faktisk, at det ville klæde Folketinget, hvis vi kunne gøre det i fællesskab, og det er også derfor, at jeg spørger ministeren, om der er lagt op til nogle konkrete initiativer, og om der er lagt op til nogle initiativer, som hele Folketinget kan blive inddraget i.
Jeg vil i hvert fald gerne sige, at vi fra Venstres side meget gerne vil være med til at kigge på, hvilke muligheder der er, for jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at hvis man er flygtet fra et land, er mindreårig og kommer til Danmark, tilhører man simpelt hen efter min bedste overbevisning den allersvageste gruppe i Danmark.
Derfor skal der blot lyde en opfordring til, at vi forsøger at løse problemet i fællesskab.
Der kunne jeg så godt tænke mig at høre, hvilke overvejelser ministeren gør sig.
Karen Hækkerup (S), 2012-01-18:
Jeg vil sige, at jeg er overrasket, men jeg er mest glad.
Det synes jeg er glædeligt.
Og jeg synes, at det er gode meldinger, for selvfølgelig skal vi være fælles om det her.
Der er jo ikke nogen, der har interesse i, at vi i fællesskab i Folketinget ikke gør alt, hvad vi kan, for at hjælpe flygtningebørn, der er uledsagede.
Det burde jo spænde fra den ene ende af salen til den anden, så tak for tilsagnet om at være med.
Det vil jeg naturligvis tage med og skrive mig bag øret, og jeg vil også utrolig gerne holde Venstres integrationsordfører op på det.
Vi har jo i regeringen efterhånden haft flere forskellige forhandlinger på integrationsområdet, og der er også lavet aftaler.
De aftaler er jo desværre lavet uden Venstres medspil, men vi har jo en forståelse med bl.a. Venstre og Liberal Alliance, og jeg vil sige, at hvis Venstre ønsker at være med, når vi i fællesskab skal definere også en integrationspolitik og også en indsats for, hvordan vi tager os af vores flygtninge i Danmark, skal de være hjertelig velkommen.
Inger Støjberg (V), 2012-01-18:
Der er jo langt imellem, at man ser en minister så glad i de her dage, eller hører en minister så glad, så det vil jeg gerne kvittere for.
Det er jo dejligt at se en regering, hvor der også er lidt glæde indblandet; det har vi ikke været forvænt med, kan man sige.
Når det så er sagt, vil jeg dog lige for at få tingene på plads sige, at det jo ikke er sådan, at der har ligget rigtig mange invitationer til forhandling på integrationsområdet – faktisk lige nøjagtig nul.
Så det er jo ikke sådan, at regeringen har gjort det, som regeringen ellers anmeldte før valget at man ville gøre, nemlig arbejde på brede forlig her i Folketinget.
Når det så er sagt, synes jeg ikke, at der skal gå polemik i den her sag.
Jeg vil blot igen sige, at fra Venstres side er vi meget optaget af den her sag, meget optaget af, at vi får løst den her helt konkrete problemstilling.
Og så vil jeg gerne høre ministeren, om ministeren har overvejet at kigge på nogle af de modeller, som er blevet nævnt her i debatten, f.eks. det at man kunne overveje at løse det ved at ansætte folk eller andet.
Jeg vil gerne sige, at jeg jo synes, frivillighedens vej altid er den bedste, også fordi der uden tvivl er et meget stort engagement blandt nogle af de her voksne, der går ind i arbejdet.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren har gjort sig sådan nogle overvejelser.
Karen Hækkerup (S), 2012-01-18:
Vi har gjort os mange overvejelser, og pilotprojektet fra Røde Kors har faktisk vist nogle rigtig gode takter.
Det er noget, som er dokumenteret ved den rapport, som jeg nævnte tidligere, og det er et arbejde, der er udsprunget af det, der blev sat i gang af det tidligere Integrationsministerium i midten af 2011, og som foreløbig altså har vist sig at være rigtig, rigtig godt.
Vi har masser af andre forlig og store aftaler, vi skal til at forhandle her i Folketinget, og jeg vil sige, at det glæder mig meget, hvis det er noget, der kan ske i fællesskab.
Inger Støjberg (V), 2012-01-18:
Der er jo ikke faldet en eneste invitation af til forhandling på noget område, når det handler om integration.
Men jeg skal altså forstå ministeren sådan, at der vil blive indkaldt til forhandlinger omkring det her specifikke emne – er det ikke korrekt forstået?
Karen Hækkerup (S), 2012-01-18:
Jeg er ikke sikker på, at emnet kan bære en indkaldelse til forhandlinger, for det drejer sig om, at vi skal styrke vejledningsindsatsen og følge op på rapporten, så jeg er ikke sikker på, at jeg synes, det er noget, vi burde mødes og forhandle om.
Men det glæder mig, at vi alle sammen er enige i, at de anbefalinger, der ligger i rapporten fra Røde Kors – et arbejde, som altså blev sat i gang under den tidligere regering – er de anbefalinger, man skal arbejde videre med.
Selvstændige forhandlinger synes jeg ikke rigtig det kan bære.
Men jeg vil gerne sige i forhold til polemikken, der har været om forhandlinger, at der har været nogle forhandlinger, som hører under justitsministeren, som jo har området for personsager, når det drejer sig om asylområdet, men jeg kommer også som integrationsminister til ganske snart at lægge nogle sager frem, og det drejer sig om social kontrol og om, hvordan vi bekæmper æresrelateret kriminalitet.
Og i den forbindelse indbyder jeg også meget gerne til brede forhandlinger, så Venstre skal være hjertelig velkommen.
Vælger man at komme ind på banen og være medspiller, er der altid plads til folk, der vil være konstruktive i forhandlingerne.
Vores dør er bestemt ikke lukket.
Vi vil gerne være en regering, der har et bredt samarbejde, og vi byder naturligvis Venstre hjertelig velkommen; der er også plads til Venstre.
Nick Hækkerup (S), 2012-01-18:
Alle de styrker, som Danmark sender ud, bliver jo undervist i, hvad det er for en tilstedeværelse, hvad det er for en operation, de skal være til stede i, herunder også de regler, der gælder for, hvad man må gøre, og hvad man ikke må gøre.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi politisk siger, at det er sådan her, vi gerne vil være til stede ude i verden, det er de rammer, der gælder, sådan at det ikke bliver den enkelte soldat, der skal afgøre, hvad det nu er, han eller hun skal gøre, og som så efterfølgende risikerer, at det er der en masse der er uenige i, og bliver udsat for kritik, og måske oven i købet bliver straffet for det.
Men vi skal tage det politiske ansvar på os og sige, at det er det her, vi er til stede for, det er sådan, vi vil gøre det, og lave nogle regler, som er så klare som muligt.
Jeg kender jo spørgeren godt nok til at vide, at det konstruktive samarbejde, som vi har i forsvarsforligskredsen, helt sikkert vil bidrage til, at der er den opbakning til vores soldater, som er ude på de her missioner, og som skal til, for at de kan være trygge i det vigtige og farlige job, som de udfører på hele Danmarks vegne.
Karsten Nonbo (V), 2012-01-18:
Jamen jeg er da glad for at høre, at det bliver nået, inden man skal af sted.
Nu har jeg overhovedet ikke nogen grund til at mene, at de danske soldater og deres optræden gør, at de behøver at få indskærpet eller få strammet nogle regler.
Jeg synes, de gør det ganske fint.
Så fik jeg et svar på, hvad det er, man endelig vil, og så venter jeg, at vi hører om, hvornår det er sket, og hvornår de eventuelt så skal drage af sted.
Martin Henriksen (DF), 2012-01-18:
Så jeg kan forstå, at det dybest set ikke gør noget indtryk på justitsministeren, at han fra egne rækker bliver anklaget for pladderhumanisme af den socialdemokrat, der har skrevet det her indlæg.
Han fik det indtryk, at vi nu igen var nået derhen i udlændingepolitikken, at når der var nogle udlændinge, der trådte ved siden af – nogle udlændinge, som var i Danmark, eller som blev hentet til Danmark – så var det altid danskernes skyld.
Det var danskernes ansvar, at man ikke agerede korrekt.
Ligesom man i det indlæg lægger op til – og det er jo også det, som justitsministeren her gør gældende – at når der var noget, der var gået galt førhen, og når der var nogle, der havde overtrådt grænsen, så var det den tidligere regerings skyld, det var Dansk Folkepartis skyld.
Det var jo det, som fik den pågældende socialdemokrat til at skrive – det går jeg ud fra – at det indlæg var udtryk for lallende pladderhumanisme, og at det var noget notorisk vås og vrøvl.
Det må da gøre indtryk på justitsministeren, at der kommer sådan en kritik fra egne rækker, eller er det fuldstændig ligegyldigt for justitsministeren, at den kritik kommer?
Når nu justitsministeren siger, at der er skabt splittelse osv., så vil jeg minde om, at der da er flere med indvandrerbaggrund, der er kommet i arbejde, og at der er flere, der er begyndt på en uddannelse.
Der bliver lavet undersøgelser med jævne mellemrum, hvor indvandrere selv har mulighed for at tilkendegive, om de føler sig bedre integreret, og der bliver jo svaret ja til det.
Morten Bødskov (S), 2012-01-18:
Det er en helt klar misforståelse, hvis spørgeren har hørt mig sådan, at jeg har sagt, at Dansk Folkeparti var skyld i alle Danmarks ulykker.
Intet vil ligge mig fjernere.
Men Dansk Folkeparti må også vedstå sig sit ansvar for 10 års VK-styre i det her land.
Man må vedstå sig, at man har ført en politik, som på afgørende stræk har været med til at splitte det danske samfund.
Man har lagt stemmer til ufinansierede skattelettelser, og det er bare et eksempel.
Og spørgsmålet, når man ser på de skattelettelser, er, om det har været godt for det danske samfund, at man har givet ufinansierede skattelettelser.
Har det været noget, der har skabt mere stabilitet i dansk økonomi, at man har givet ufinansierede skattelettelser?
Det kunne man jo starte med at sige.
Så kunne vi i hvert fald blive enige på et stræk om, hvad det er, Dansk Folkeparti har en medskyld i.
Så jeg siger ikke, at Dansk Folkeparti har skylden for alle de problemer, som Danmark står over for.
Intet vil ligge mig fjernere.
Men man må vedstå sig de beslutninger, man har været med til at træffe, og en hel række af dem har altså været med til at skabe splittelse. Vi påtager os det ansvar, det nu er at have regeringsmagten og forsøge at løse problemerne.
Det kræver, at vi står sammen og samler frem for at splitte.
Martin Henriksen (DF), 2012-01-18:
Nu synes jeg, at justitsministeren skulle tage en snak med den pågældende socialdemokrat og forklare ham visdommen i den nye politik, for det er tilsyneladende ikke trængt helt igennem i Socialdemokratiets egne rækker.
Jeg synes, det er tankevækkende, at justitsministeren slet ikke forholder sig til den kritik, som er kommet fra egne rækker, men begynder at tale om skattelettelser og alt mulig andet.
Det er jo slet ikke det, som spørgsmålet drejer sig om.
Jeg står fuldt og helt ved den politik, som Dansk Folkeparti har været ansvarlig for.
Jeg synes også, det ville klæde justitsministeren at stå ved, at man før valget gav det indtryk, at man ikke ønskede at lempe udlændingepolitikken, men at man efter valget faktisk har lagt op til at lempe udlændingepolitikken.
Man kan f.eks. læse i Jyllands-Posten, at en nem danskprøve erstatter pointsystemet.
Vi kan også læse, at man nedsætter den økonomiske sikkerhedsstillelse fra 100.000 kr. til 50.000 kr., og at der er mulighed for at få den længere ned end de 50.000 kr.
Man lemper jo på en lang række områder, selv om man før valget gav indtryk af, at det ville man ikke gøre.
Det har nu afstedkommet, at der kommer en kritik fra et medlem af Socialdemokratiet, som siger, at det er udtryk for lallende pladderhumanisme.
Det ønsker justitsministeren ikke at forholde sig til, men taler i stedet om ufinansierede skattelettelser, hvilket i øvrigt ikke er korrekt.