runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Reissmann (S), 2014-02-18:
Den tidligere justitsminister hr. Morten Bødskov skrev jo netop til Europa-Kommissionen, efter at vi var blevet gjort opmærksom på, at der var en risiko for, at der kunne opstå den her uklarhed.
Der blev udtrykt bekymring, i forhold til om vi overhovedet levede op til de internationale forpligtelser, og det var faktisk den bagvedliggende årsag til, at den tidligere justitsminister skrev, som vedkommende gjorde.
Der er også blevet svaret på lige præcis det spørgsmål i det endelige svar på spørgsmål nr. 5 til Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik i 2011-12, hvor der redegøres for lige netop den årsag.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-18:
Altså, jeg vil fastholde, at dem, der skaber uklarhed omkring politikken og udvisningsreglerne, sådan set er Socialdemokraterne og regeringen.
Og det forstår jeg simpelt hen ikke at man bliver ved med, det må jeg sige.
Altså, hvad var meningen med, at den tidligere justitsminister skrev til Europa-Kommissionen, at ændringen af udvisningsreglerne skulle give en bedre beskyttelse mod udvisning?
Hvad var meningen med det?
Hvorfor skrev han det?
Tom Behnke (KF), 2014-02-18:
Men Socialdemokratiet var selv med til at lave lovændringen i 2011 – altså, hvor man indførte de to ord, at det med sikkerhed ville være i strid med internationale konventioner, men hvor bemærkningerne ikke fulgte med – og når man så opdager, at det ikke er i sync med hinanden, som er det ord, ministeren bruger, er der to muligheder: Enten kan man fastholde princippet om, at vi vil sikre os – altså »med sikkerhed«: det længst mulige, man overhovedet kan gå – og så ændre bemærkningerne, eller man kan vælge at ændre lovteksten tilbage til mildere udgave.
Der er jo to veje at gå.
Hvorfor var det så, at regeringen valgte at gå den vej, at man lempede i lovteksten?
Inger Støjberg (V), 2014-02-18:
Venstres politik er jo klar, for den er fuldstændig den samme, som Socialdemokratiets politik var, da Socialdemokratiet var i opposition, altså inden man slog pjalterne sammen med Det Radikale Venstre.
Dengang mente Socialdemokratiet åbenbart ikke, at det her var i strid med internationale konventioner.
Så er der også lige den ting at sige, at det jo ikke er Reding, jeg citerer her; det er hr. Morten Bødskov.
Det er den tidligere justitsminister, hr. Morten Bødskov, der siger, at man ønsker en øget beskyttelse mod udvisning af kriminelle.
Så Venstres politik er klar, men det er så også sådan, at Venstres politik er den samme før og efter et valg – jo helt åbenlyst i modsætning til Socialdemokraternes i dag.
Mette Reissmann (S), 2014-02-18:
Jamen så skal jeg lige spørge lidt mere ind til, hvordan det så kan være, at man fra ordførerens side mener, at de regler, som var gældende før den nuværende lovgivning, faktisk var fuldstændig i overensstemmelse med EU-retten.
Fru Inger Støjberg citerer ovenikøbet kommissær Viviane Reding lige præcis på det punkt, hvor det jo er tydeligt, at man åbenbart ikke har været i sync med EU-retten og dermed de internationale konventioner, så jeg er lidt forvirret her.
Hvad er Venstres politik på det her område?
Kan vi få et klart svar på det?
Tak for det.
Nu sagde ordføreren jo i sin tale, at Venstre gik ind for, at regelsættet skulle bringes tilbage til den form, det havde, da Venstre sad på regeringsmagten.
Så vil jeg kort spørge fru Inger Støjberg, om det virkelig er sådan, at Venstre ønsker at overholde internationale konventioner.
Inger Støjberg (V), 2014-02-18:
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Det retter trods alt lidt op på regeringens slappe udlændingepolitik.
F.eks. synes regeringen, at der skal stilles færre krav til personer, der vil familiesammenføres.
Derfor har regeringen afskaffet VK-regeringens pointsystem, lempet tilknytningskravet og nedsat beløbet for den økonomiske sikkerhedsstillelse, der skal til.
Derudover kan man jo også nævne regeringens politik med at gøre Danmark ekstra attraktiv for asylansøgere ved eksempelvis at tillade asylansøgere at bo og arbejde uden for asylcentrene.
Resultatet har vi allerede set, nemlig at antallet af asylansøgere er tårnhøjt og det højeste i 10 år.
Derfor er vi glade for i Venstre, at Dansk Folkeparti har fremsat det her beslutningsforslag, for det trækker i den rigtige retning.
Formålet med det er, som ministeren også nævnte før, at stramme op på mulighederne for udvisning af kriminelle udlændinge, således at udvisning kun kan undgås, hvis den med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Derudover foreslås det, at reglerne om betinget udvisning også skal gælde for udlændinge, der er omfattet af EU-reglerne.
Dansk Folkeparti foreslår, at reglerne for udvisning af kriminelle udlændinge skal være de samme, som de var under VK-regeringen.
Og der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at det er noget, som Venstre støtter, og der skal heller ikke herske tvivl om, at vores holdning er, at kriminelle udlændinge skal udvises af Danmark. Den nuværende regering fjernede ordene med sikkerhed fra lovgivningen i 2012, sådan som det også tidligere er blevet nævnt her i debatten i dag, og lempede dermed udvisningsreglerne.
Den daværende justitsminister, hr. Morten Bødskov,
skrev i sin brevveksling med EU-kommissær Reding i 2012 – og jeg citerer: De eksisterende ord »med sikkerhed« bliver fjernet med henblik på at give en øget beskyttelse mod udvisning.
Altså give en øget beskyttelse mod udvisning.
En øget beskyttelse til kriminelle udlændinge fører naturligvis også til færre udvisninger, og i Venstres synes vi ikke, at vi skal have færre udvisninger af kriminelle udlændinge.
Vi synes faktisk tværtimod, at vi skal have flere udvisninger af de kriminelle udlændinge.
Derfor er det også vigtigt, at Folketinget er klar og specifik i de retningslinjer, der udstikkes til domstolene.
Udlændinge, der ønsker at bidrage til vores samfund, er mere end velkomne i Danmark.
Det gælder heldigvis langt de fleste af dem, der kommer hertil, men desværre findes der også et mindretal af udlændinge, som vender både Danmark og integrationen ryggen.
Det er udlændinge, der kommer til landet for at begå skruppelløs kriminalitet.
De har simpelt hen ingenting at gøre her.
Derfor er vi stærkt tilfredse med, at beslutningsforslaget vil forstærke mulighederne for at udvise de her kriminelle udlændinge og udenlandske bandemedlemmer.
Der skal skabes tryghed for den almindelige borger, og der skal sendes et klart signal til de kriminelle om, at vi sætter hårdt ind over for deres handlinger.
Derfor kan vi i Venstre støtte op om beslutningsforslaget her i dag.
Karen Hækkerup (S), 2014-02-18:
Det gjorde vi, fordi vi gerne vil leve op til vores internationale forpligtelser.
Det sagde vi også, dengang vi stemte for.
Det var også det, der var underlægningsmusikken både fra Det Konservative Folkeparti og fra Venstre.
Jeg er sikker på, at Dansk Folkeparti ikke har haft samme hensyntagen til de internationale forpligtelser, for der vil man nok vægte tingene anderledes.
Men det er min overbevisning, at de øvrige partier, som stemte for ændringen, havde den holdning, at vi skulle udvise folk, hvis vi overhovedet kunne, men at der selvfølgelig skulle være sikkerhed for, at vi levede op til vores internationale forpligtelser.
Så om man har oversolgt noget til Dansk Folkeparti i sin tid, forsøgt at have en skrap retorik og så alligevel ville glatte ud i bemærkningerne, skal jeg ikke kunne svare på.
Jeg kan sige, at vi selv stemte for, fordi vi mener, at kriminelle skal udvises, men vi har også hele tiden haft den holdning, at vi skal leve op til vores forpligtelser.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-02-18:
Det er ikke så tit, man hører om nogen, som beder om at få skærpet deres kvalitetskrav, og som ønsker at blive kvalitetsvurderet endnu mere grundigt.
Men det er ikke desto mindre, hvad de danske egnsteatre har gjort, og det er en af grundene til, at vi i dag behandler det her lovforslag.
Egnsteatrene ønsker tydelige krav, ikke mindst kvalitative, men også krav om egenproduktioner og lokal forankring.
Det var alt sammen noget, som de fleste af Folketingets partier bakkede dem op i, og det har været en rigtig fin proces at indgå i forhandlinger med de øvrige partier, som alle har været konstruktive.
Vi har stort set været enige det meste af vejen, og de små sten, der har været undervejs, har vi fået ryddet af vejen på en mindelig måde.
Det betyder, at vi i dag står med et lovforslag, som stort set alle parter er enige om.
KL har et par bemærkninger, men de er dog glade for den samtidighed i aftaleperioden, som vi indfører med lovforslaget, og som gør, at kommunerne bedre kan fremtidsstyre deres udgifter til egnsteatrene.
De får teatre af endnu højere kvalitet.
De får teatre, som er endnu mere lokalt forankret, og som kan formidle lokale historier og sætte spørgsmålstegn ved den måde, som vi hver især måtte opfatte verden på.
Det er det, teatret kan, og det er det, egnsteatret er så eminent til.
Og med det her nye lovforslag bliver det endnu bedre.
Så det er med stor glæde og forventning om at komme til at opleve endnu mere fantastisk teater i årene fremover, at jeg på Radikale Venstres vegne naturligvis bakker op om lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-02-18:
Jeg kan med det samme sige, at Dansk Folkeparti stemmer ja til lovforslaget, når vi engang når frem til tredjebehandlingen.
Det er jo en tillægsaftale, som vi er med i, på baggrund af den generelle aftale.
Der er 32 egnsteatre i Danmark, og det er teatre, der har succes.
Der er masser af publikum, folk valfarter til dem, og det er et stærkt kulturtilbud, der er lokalt forankret, og derfor er det også fint, at man har lyttet til de henvendelser, der har været, fra Teatrenes Interesseorganisation og Statens Kunstråds Scenekunstudvalg om lige at få justeret nogle ting vedrørende egnsteatrene.
Jeg skal ikke gentage, hvad de to ordførere før mig på glimrende vis har fortalt om, hvad det kommer til at indeholde, men egentlig bare ganske kort sige, at vi selvfølgelig er glade for, at de 15 pct. af teatrets offentlige tilskud nu udgør rammen for, hvor meget et egnsteater kan blive opkrævet i husleje.
Der har været forsøg fra kommunernes side på at spekulere i tilskud.
F.eks. har Gentofte været noget utilfreds i deres høringssvar, så derfor er det fint, at der også er blevet lagt en mulighed for dispensation ind.
Vi også glade for, at kravet om et fast spillested bliver præciseret, for det er jo afgørende, at et egnsteater har et fast spillested.
Og så er vi selvfølgelig også glade for, at ordningen om egnsteatre, som er lidt kompliceret, nu bliver skrevet ind i en bekendtgørelse, der gør det lidt mere overskueligt.
Ellers skal jeg ikke gentage, hvad de øvrige ordførere har sagt, men sige, at vi vil stemme for ved tredjebehandlingen.
Troels Ravn (S), 2014-02-18:
Jeg vil gerne have lov til at knytte nogle bemærkninger til hovedpunkterne i lovforslaget.
Med lovforslaget indføres samtidighed, hvilket bevirker, at alle egnsteatre indgår 4-årige driftsaftaler med kommunerne samtidig.
Derigennem vil antallet af egnsteatre i refusionsordningen og størrelsen af det kommunale driftstilskud ligge fast for 4 år ad gangen.
Det skaber sikkerhed for størrelsen af den statslige refusionsprocent af kommunernes udgifter til teatre i hele den 4-årige aftaleperiode.
Lovforslaget indebærer også, at det tydeligt og præcist skal defineres, hvad der skal til, for at et teater kan karakteriseres som et professionelt producerende teater.
Statens Kunstråd har i den gældende ordning haft mulighed for i forbindelse med en evaluering af teatrene at fratage et egnsteater statsrefusion.
Men egnsteaterordningen har i sin nuværende form et krav om et vist kvalitativt niveau for nye teatre, der optages i ordningen.
Så Statens Kunstfonds projektstøtteudvalg for scenekunst skal derfor fremover vurdere, om teatrets faglige og kunstneriske niveau lever op til det generelle niveau hos landets øvrige egnsteatre, når de optages i refusionsordningen.
På den måde sikrer vi, at der er en høj faglig kvalitet på de egnsteatre, der modtager statsrefusion.
Kommunerne har med den nuværende ordning haft mulighed for at give et uforholdsmæssigt højt driftstilskud til et egnsteater og herved opnå et stort refusionsbeløb fra staten ved samtidig at indhente dele af tilskuddet igen gennem en høj husleje.
Det har været muligt i de tilfælde, hvor kommunerne ejer de bygninger, egnsteatrene lejer sig ind i.
Derfor indføres det nu med lovforslaget, at egnsteatrets udgifter til husleje fremover maksimalt må udgøre 15 pct. af teatrets samlede tilskud, hvilket er rigtig fornuftigt.
I lovforslaget ønsker man at imødegå en udvikling, hvor refusion af kommunernes udgifter til egnsteatre inddrages i finansieringen af aktiviteter, som ikke kan betegnes som professionel scenekunstproduktion i gængs forstand.
Derfor justeres scenekunstloven således, at der fremover kun ydes refusion af udgifter forbundet med egnsteatrenes primære aktiviteter eller aktiviteter i umiddelbar tilknytning hertil.
Der gennemføres ligeledes justeringer med krav om, at et egnsteater skal have et fast spillested og en lokal forankring, således at placeringen af et egnsteater i f.eks. et kulturhus skal være aftalt på forhånd.
Særlig er samtidigheden og dermed sikkerheden i teatrenes budgetter noget, der fremhæves positivt i høringssvarene.
Socialdemokraterne støtter selvsagt forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2014-02-18:
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvilke lande der kan siges at tilhøre midtergruppen.
Lene Espersen (KF), 2014-02-18:
Det var lige præcis derfor, jeg stillede udenrigsministeren spørgsmålet, for jeg kender også det svar.
Og der er jo ikke andre lande end Danmark og Finland, der påtænker ensidigt at rykke i retning af en mere propalæstinensisk status.
Så det var faktisk derfor, jeg stillede spørgsmålet, men nu har udenrigsministeren selv svaret på det, og svaret er entydigt: Der er ikke tale om, at hele mellemgruppen af EU-lande nu sammen rykker i en retning
Der er tale om, at Danmark og Finland nu ensidigt bevæger sig i en mere propalæstinensisk retning end den, man har fulgt tidligere, og jeg vil bare sige, at det beklager jeg, for jeg synes, at den tobenede tilgang til mellemøststrategien er den rigtige.
Martin Lidegaard (RV), 2014-02-18:
Det vil jeg meget gerne.
Der er stillet et spørgsmål af Hr. Søren Pind, spørgsmål 99 til Udenrigsudvalget, som jeg kan henvise til.
Det er landene i kategori 1, nemlig Polen, Tjekkiet, Østrig, Rumænien, Grækenland og Cypern.
Så er der landene i kategori 2, som er lande, der gør det, vi gør nu, altså lande, der indrømme rettigheder og immuniteter i et omfang, der svarer til de rettigheder, som tilkommer diplomatiske repræsentationer, og i den gruppe er Bulgarien, Frankrig, Ungarn, Sverige, Slovakiet, Italien, Portugal, Slovenien og Malta.
Og så er der kategori 3, som er lande, som giver nogle rettigheder og/eller immuniteter og påtænker en opgradering af den status, og det er Luxembourg, Finland og Danmark.
Endelig er der en mindre kategori – kategori 4 – der giver nogle rettigheder og ikke påtænker en opgradering.
Det er Irland, Storbritannien, Spanien, Holland, Tyskland og Belgien.
Så jeg synes godt, man kan tillade sig at sige, at vi ligger nogenlunde i midterfeltet.
Lene Espersen (KF), 2014-02-18:
Jeg reagerer lidt på udenrigsministerens bemærkning om, at Danmark med det her skridt har placeret sig i midterfeltet af EU-lande.
Altså, mig bekendt er der tale om, at det alene er Danmark og Finland, der opgraderer palæstinensernes mission i de to pågældende lande.
Men vil udenrigsministeren uddybe, om der er andre EU-lande, der påtænker at gå den samme vej som Danmark og dermed komme til at være i det såkaldte midterfelt, som udenrigsministeren nævner Danmark er i med det her lovinitiativ?
Martin Lidegaard (RV), 2014-02-18:
Som sagt har vi orienteret Israel om de her skridt, og jeg er sikker på, at hvis man ønsker en kommentar fra Israel til det her spørgsmål, kan man få det, hvis man spørger.
Søren Espersen (DF), 2014-02-18:
Jamen jeg vil så gerne bede udenrigsministeren om at spørge Israel, altså spørge den israelske ambassadør om, hvordan man ser på det her, og så måske lade det tilgå Udenrigsudvalget i et svar.
Martin Lidegaard (RV), 2014-02-18:
Jeg har ikke personligt har haft kontakt med Israel, men vi har selvfølgelig orienteret Israel om det her i flere omgange, og jeg er ikke bekendt med, at det har afstedkommet større reaktioner fra Israels side.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-02-18:
Egnsteatrene er vigtige, da de sikrer en lokal forankring af kulturen.
Det er derfor vigtigt, at de bliver støttet, og at deres overlevelse bliver sikret via refusionsordningen.
Og vi støtter forslaget, fordi det sikrer en forankring i lokalmiljøet ved at stille krav om et fast spillested, sikrer et fast budget og dermed sikrer en overholdelse af finansloven ved at indføre 4-årige aftaleperioder.
Samtidig sikrer det også et generelt niveau for egnsteatrene, ved at Statens Kunstfonds projektstøtteudvalg vurderer, om egnsteatrene lever op til den generelle standard og dermed er berettiget til støtte.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-02-18:
Jeg vil jo starte med at sige, at vi skal have en bredere kulturforståelse, og det er egnsteatrene med til at sikre.
Derfor skal vi sørge for, at egnsteatrene får mulighed for at leve og udvikle sig.
Når jeg ser på tillægsaftalen til teaterloven, som udmøntes af dette lovforslag, så mener jeg, at den er med til at sikre egnsteatrene en fremtid.
Det handler bl.a. om at sikre den statslige refusion i hele den 4-årige aftaleperiode, og i den periode kan Statens Kunstfonds projektstøtteudvalg få mulighed for at igangsætte opstartprojekter for nye teatre.
I forlængelse af det har jeg et spørgsmål.
Jeg er jo ikke medlem af partierne bag tillægsaftalen, så derfor vil jeg spørge, hvorfor partierne bag tillægsaftalen stiller krav om, at teatrene maksimalt må have husleje på 15 pct. af teatrenes samlede offentlige tilskud.
Der står jo også, at man kan dispensere fra dette på baggrund af forhold, som taler for en højere husleje.
Det lyder i mine ører som en goddag mand økseskaft-bestemmelse, når man alligevel kan dispensere fra den.
Jeg håber og tror, at vi i virkeligheden på baggrund af denne aftale kan udvikle egnsteatrene som et af flere kulturtilbud over hele landet.
Og jeg håber også, at vi sammen med kulturministeren kan bruge den til at få flere penge til kultur fra Finansministeriet, som ellers virker, som de ikke har nogen forstand på, hvor meget kultur betyder for os alle.
Mette Bock (LA), 2014-02-18:
Tak for det.
Det her er jo forligsstof, og Liberal Alliance bakker naturligvis op, men gør det også substantielt, fordi det er et godt forslag.
Det her handler ikke så meget om økonomi, det handler om rammevilkår, og det er meget glædeligt, at der nu bliver større tryghed og sikkerhed i forhold til egnsteatrenes økonomiske rammevilkår, altså at man har en sikkerhed i en længere periode ad gangen.
Så det synes vi er en rigtig god idé.
Vi synes også, at de lokale teatre, altså egnsteatrene, er et vigtigt element i dansk kultur.
Vi kunne så godt ønske os, at kulturministeren gik videre end det her og måske også prøvede at eksperimentere lidt.
Nu er der skabt nogle rigtig gode rammer, men det kunne være spændende, hvis man sagde: Værsgo, her har I en pose penge, I har dem for 4 år; se, hvad I kan gøre for at komme så langt som overhovedet muligt, og så gør vi jer til en form for friteater.
Jeg er desværre bange for og hører også fra nogle af teatrene, at man dukker nakken, i forhold til hvad der er af regelsæt om, hvordan man skal navigere.
Det synes jeg faktisk kunne være et spændende næste skridt.
Men i forhold til det her konkrete forslag synes vi, det er godt.
Det skaber bedre og sikrere rammevilkår i en længere aftaleperiode, og det er en rigtig god idé.
Så vi støtter selvfølgelig forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2014-02-18:
Det her lovforslag baserer sig jo, som flere har været inde på, på en tillægsaftale til den aftale og lovgivning, der fandt sted omkring egnsteatrene tilbage i 2011.
Det er et forslag, der på nogle områder skaber en bedre lovgivning og retter op på nogle mangler, der var i den oprindelige lovgivning.
Det betyder mere stabile økonomiske rammer om egnsteatrene.
Det betyder en større sikkerhed for kvaliteten – i sidste ende jo til gavn for publikum.
Jeg synes, at vi i fællesskab skal glæde os over, at vi har så god en lovgivning omkring teaterlivet i Danmark, som vi har, så vi sikrer gode egnsteatre og dermed gode teateroplevelser for befolkningen overalt i landet.
Det her lovforslag vil medvirke til at gøre det endnu bedre og endnu mere stabilt, med større sikkerhed for, at man også i en årrække frem ikke skal være usikker på de økonomiske rammer og dermed i en årrække frem kan planlægge teaterproduktionen rundtomkring på egnsteatrene.
Så Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Vi har også været med i den tillægsaftale, der blev indgået.
Jeg har noteret, at der har været nogle høringssvar, der også har givet anledning til visse justeringer og præciseringer fra ministeriets side.
Det synes jeg er tilfredsstillende.
Vi må naturligvis under udvalgsarbejdet høre, om der skulle være nogen af de parter, der har kommenteret lovforslaget i dets udkastform, som stadig væk har bemærkninger, vi skal være fleksible over for.
Men jeg synes, det er nogle fornuftige præciseringer og justeringer, som ministeren har gennemført i det lovforslag, der ligger nu, og vi kan som sagt støtte forslaget fra konservativ side.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-02-18:
Men det er jo et dårligere system.
Aftalelicenssystemet fungerer på den måde, at man overdrager ansvaret til de enkelte organisationer.
Det er da et dårligere system.
Så skal man yderligere registrere det igennem Kulturministeriet, der så sender det til EU.
Det er da bureaukratisk, det er kompliceret, og det er absolut ikke en forbedring af det, vi har.
Så endnu en gang: Hvorfor er det, at regeringen synes, det er så god en idé at få to systemer, når det nye endda er dårligere end det gamle?
Marianne Jelved (RV), 2014-02-18:
Jamen jeg synes, vi skal afklare, om det er korrekt, som hr. Alex Ahrendtsen siger, at det er dårligere end det, vi har.
Men når vi sætter den proces i gang, er det jo, dels fordi det er et direktiv, som vi selv var med til at behandle og vedtage, da vi havde formandskabet i EU, dels fordi vi i øvrigt synes, at digitalisering er grænseoverskridende, og at vi har en interesse i at kunne indhente værker i andre lande, i det her tilfælde i Europa, som vi også kan få glæde af Danmark.
Vi har nogenlunde fælles regler for, hvordan vi definerer, hvad man gør, i tilfælde af at de værker er det, vi kalder forældreløse eller ophavsretsløse, som jeg mener hr. Alex Ahrendtsen kaldte det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-02-18:
Så må vi jo se, hvor langt vi kan nå, og lad os så indlede den.
I Danmark har vi jo et fint aftalelicenssystem, der fungerer godt.
Det er forbillede for resten af EU, og der er endda lande, som godt kunne tænke sig at bruge det.
Samtidig vil regeringen så indføre et parallelt system, som skal være et supplement til det eksisterende, og det er EU-systemets metode.
Det er langt mere bureaukratisk, og det kræver faktisk noget mere arbejde end det nuværende system.
Så hvorfor er det, at regeringen og kulturministeren synes, det er så god en idé for det første at have to systemer og for det andet at implementere noget, som er dårligere end det, vi har?
Lars Barfoed (KF), 2014-02-18:
Lovforslaget kan vi i Det Konservative Folkeparti støtte.
Der er bl.a. tale om en implementering af et EU-direktiv, som vi skal følge.
Jeg går ud fra, at det så er implementeret korrekt.
Og det er jo så det, som bliver sikret med det her.
For så vidt angår den anden del af lovforslaget, er der jo simpelt hen tale om at ajourføre lovgivningen til den teknologiske udvikling, der sker, til danskernes adfærd i forhold til tv, hvor vi jo ser, at on demand-tv bliver mere og mere brugt.
Jeg synes, det er helt fornuftigt, at vi gør det, og derfor kan vi som sagt støtte lovforslaget.