runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-22:
Jeg kan i hvert fald være enig med ministeren i, at det i Dansk Folkeparti overhovedet ikke er hensigten at tale de områder ned.
Tværtimod.
Det er derfor, vi har den her debat i dag.
Det er jo, fordi vi gerne vil gøre en ekstra indsats.
Når nu ministeren snakker om kickstart, er det så ikke en kickstart af midler, der allerede var afsat, tænker jeg?
Altså, de var jo afsat af den tidligere regering, og den nuværende regering vælger nu at kickstarte.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren om den artikel, der har været på Altinget.dk den 7. marts 2012, hvor ministeren bliver spurgt: »Hvor mange af planerne fra 2010 bliver til noget?« Og ministeren svarer: »Man kan godt forestille sig, at der er nogle af dem, der bliver til noget«.
Ministeren bliver igen spurgt: »Kan du nævne et konkret initiativ fra 2010-udspillet, som bliver til noget?« Og ministeren svarer: »Nej«. Hvordan kan det forholde sig sådan?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-03-22:
Jeg vil gerne sige tak for en god debat, hvor vi i hvert fald har fået synspunkterne på bordet og nu kan se, hvem det er, der oprigtigt går ind for det her med at give yderområderne et skub i den rigtige retning for at fremme bosætningen.
Jeg er lidt ærgerlig over, at det er lykkedes så mange partier at misforstå Dansk Folkepartis forslag, for alle taler om det, som om vi skal kopiere den norske model.
I Dansk Folkeparti har vi på intet tidspunkt sagt, at vi skal kopiere den norske model.
Jeg kan blot nævne et eksempel: En del af en norsk model er, at de i de norske yderområder har fået indført en fritagelse for beskatning af fangst af kongekrabber.
Den har jeg vurderet til ikke at være rentabel i Danmark.
Det er bestemt ikke alle forslag i den norske model, som vi synes attraktive.
Vi beder blot om, at vi kunne tænke de tanker og give nogle ekstra fordele til yderområderne.
Så er vi jo også inde på økonomien i det her, og det er jo sådan, at Norge har nogle fordele, både fordi de har nogle oliemilliarder, og fordi de i den grad er så heldige at stå uden for det socialkontor, som hedder EU.
Det har vi jo selvfølgelig ikke lignende i Danmark, kan man sige.
Så rent økonomisk, vil jeg sige, er det geniale ved det her med at kigge på den norske model, og det er desværre blevet totalt overset i debatten her, at det her jo skal skabe vækst.
Det skal jo skabe arbejdspladser.
Det skal jo gøre, at der er en masse, der vil bosætte sig i yderområderne, og at der kommer liv og dermed højere ejendomsskatter.
Det skal gøre, at uddannelsesniveauet i yderområderne stiger, når der kommer flere mennesker og der kan oprettes flere uddannelsesinstitutioner.
Det er jo noget, der skal skabe, skal give penge i statskassen, og ikke være en udgift for statskassen.
Så vi har da sandelig tænkt os, at det om ganske få år skal generere virksomheder og give flere penge i statskassen.
Men indtil da – vil jeg også sige – er fordelen ved det her jo, at vi ikke går ind og siger, at vi nu har en pulje på x antal kroner, og nu sender vi den af sted til landdistrikterne, og så krydser vi bare fingre for, at det holder, og så må det briste eller bære.
Nej, det, der karakteriserer de initiativer, de har taget i Norge, er jo netop, at de først skal have pungen op af lommen, når folk er flyttet ud til yderområderne.
På den måde er det jo ikke noget, som vi bare poster penge ud til.
Det er noget, vi først skal betale for, når gevinsten er der, og når den dermed begynder at generere arbejdspladser osv.
Og for bare at tage et eksempel, vil jeg sige, at skilsmisser koster Danmark 3 mia. kr. om året, og at der er undersøgelser, der viser, at der er langt færre skilsmisser i yderområderne.
Så der er en hel masse fordele ved at få folk til at flytte til yderområderne, og vi foreslår det her, netop fordi det skal skabe en gevinst for yderområderne, og ikke fordi det skal være en masse penge, som vi poster i det.
Det er der ikke nogen af os der er interesseret i.
Carsten Hansen (S), 2012-03-22:
Altså, vi har ingen ambitioner om at ændre på det kørselsfradrag og pendlerfradrag, som der er nu, som er ganske rimeligt, og som vi har fortsat med at have, så det er det.
Og jeg er i dag ikke gået særlig meget ind i en norsk model, men jeg vil sige, at det ikke er sådan, at vi ikke kan lade os inspirere ved at kigge på, hvordan det fungerer andre steder – og jeg har da selv planlagt at tage en tur til Norge og se på det – så det er såmænd ikke derfor.
For hvis det er der, man vil bruge alle pengene, skal jeg selvfølgelig være glad, men jeg tror bare ikke, det svarer til den danske model.
Og så er der den række af initiativer, hvor man eftergiver gælden til de studerende, hvis de flytter ud på landet, men jeg tror ikke og har i hvert fald ikke hørt Folketingets partier i dag sige, at det er den vej, de vil trække.
Jeg har sådan set
hverken hørt Venstre eller De Konservative eller andre fra oppositionen være med på den model her, så derfor kan vi ikke stemme for det, som fru Dencker foreslår.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-03-22:
Det ønsker vi sådan set heller ikke i Dansk Folkeparti.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvornår vi kan forvente at der fra ministeren kommer en definition af, hvad yderområder er, for det er jo en forudsætning for, at vi kan give nogle særlige fordele til yderområderne, at vi på danmarkskortet kan tegne en streg.
Så jeg ville være rigtig glad for det, hvis ministeren ville komme med den.
Jeg vil sige, at pendlerfradraget jo er et eksempel på, at man her giver nogle ekstra fordele til dem, der bor i landdistrikterne.
Det vil sige, at den norske tankegang jo ikke er helt fremmedartet for os, så kunne ministeren forestille sig, at vi på samme måde som med pendlerfradraget blot kunne få nogle flere ekstra tiltag til dem, der bor i yderområderne, så der er grundlag for bosætning?
Carsten Hansen (S), 2012-03-22:
I modsætning til den tidligere regering, som lavede sådan en genopretningspakke, hvor man skar ned på voksenefteruddannelserne, på efterskolerne, der ligger ude i landdistrikterne, har vi faktisk åbnet op for voksenefteruddannelserne.
Vi har skaffet flere praktikpladser.
Vi er nu i gang med – jeg håber, at Dansk Folkeparti holder ved – at fordele en milliard til den kollektive trafik.
Vi har sat gang i kickstarten; vi har redegjort for, hvordan vi får erhverv og beskæftigelse til at hænge sammen.
Jeg har også redegjort for, hvad jeg gør med LAG-midlerne i forhold til vækst og beskæftigelse – det er 110 mio. kr. af landdistriktsmidlerne.
Jeg kan jo ikke gentage hele forespørgselsdebatten, fordi hr. Mikkel Dencker kommer lidt senere herned, men jeg vil bare sige, at jeg nu har brugt 25 minutter – ud over det, jeg så har brugt i spørgetiden – på at redegøre for, hvad regeringen og hvad jeg har taget af initiativer.
Det er til rådighed på nettet.
Men der er rigtig, rigtig mange ting, vi har gjort, som summer op til en langt mere aktiv indsats, der også gavner vores landdistrikter og yderområder, end den tidligere regering gjorde.
Mikkel Dencker (DF), 2012-03-22:
Nu tillod jeg mig at bringe det forhøjede pendlerfradrag på banen her, for ministeren fremhævede, at den gamle regering jo ikke rigtig havde foretaget sig noget for at fremme bosætningen i landdistrikter og på øer.
Så vil jeg bare sige, at det foretog den gamle regering sig sammen med Dansk Folkeparti ved at forhøje pendlerfradraget for folk, der bor dér.
Så det er derfor, jeg lod mig kalde til at spørge, om det egentlig er noget, der så skal afskaffes, nu hvor man jo er imod den slags ordninger.
Men jeg savner stadig væk nogle konkrete svar på, hvad det helt konkret er, ministeren vil foretage sig inden for sit eget ressortområde for at fremme bosætningen i landdistrikter og på øer, for det er jo noget, som er meget vigtigt, kan jeg høre vi er enige om.
Så vil jeg da gerne høre meget konkret: Hvad er det, der skal være guleroden, for at flere får større lyst til – ikke bare på grund af den skønne natur, der er, men også fordi der er arbejdspladser – at bosætte sig dér, end de har i forvejen?
Carsten Hansen (S), 2012-03-22:
Jeg kan sige, at jeg jo heller ikke har tilkendegivet, at vi skulle afskaffe pendlerfradraget.
Jeg ved ikke, hvorfra hr. Mikkel Dencker har fået den inspiration.
Jeg ved ikke, hvorfor det kommer ind i debatten, men det hører jeg så gerne om.
Men med det, der eksisterer nu, har vi ingen planer om at afskaffe fradraget; det er bare den der norske tiltagszonemodel.
Norge er jo et fuldstændig andet land og har en helt anden udkantsproblematik og har mange flere penge, men jeg venter som sagt i spænding på, hvordan DF vil finansiere det her.
Hvornår man er begyndt at mene det, kan jeg jo ikke vide, men det må man jo spørge hr. Mikkel Dencker eller hans hustru, fru Mette Hjermind Dencker, om.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg har brugt 25 minutter i dag på at remse op, hvad det er, vi gerne vil.
Regeringen prioriterer det jo helt anderledes, og jeg forventer da også, at Dansk Folkeparti med de meget kærlige udmeldinger om landdistrikterne vil støtte den her udligningsreform, som regeringen har foreslået.
Mikkel Dencker (DF), 2012-03-22:
Nu fik vi jo så slået fast, at regeringen ikke går ind for at kigge på de norske tiltagszoner som en form for inspiration, men jeg vil bare lige minde ministeren om, at den gamle regering og Dansk Folkeparti faktisk lavede en aftale om forhøjet pendlerfradrag for folk, der bor i visse områder, f.eks. i kommuner langt væk fra storbyerne, og som Socialdemokratiet da vist også stemte for.
Skal man så forstå det på den måde, at den nye regering vil afskaffe det forhøjede pendlerfradrag, siden man simpelt hen principielt er modstander af de her særlige skattefordele, som det jo er for folk, der bor i de her udvalgte kommuner langt fra de store byer?
Så vil jeg også sige, at jeg hørte masser af ord i ministerens sidste indlæg her, men jeg hørte bare ikke noget til, hvad ministeren selv foretager sig, for vi kan alle sammen være enige om, at vi gerne vil gøre det godt for landdistrikter og øer – ja.
Ministeren remsede så en række tiltag op, der var taget på andre ressortområder end ministerens eget, men hvad foretager ministeren sig selv?
Carsten Hansen (S), 2012-03-22:
Jeg har ikke hørt et eneste parti ud over Dansk Folkeparti, der syntes, at det var den norske vej, vi skulle gå, og jeg kan afsløre, at det ikke er nogen hemmelighed, at mit parti ikke kan stemme for det forslag til vedtagelse.
Vi tror, det er en anden vej, vi skal gå.
Jeg ser med spænding frem til, hvad det er for nogle forslag, Dansk Folkeparti har fundet frem til at lade sig inspirere af.
Skal man eftergives gæld, hvis man har studiegæld, eller skal man have særlige skattefradrag for at bo på landet, eller hvad er det, DF vil gøre, og hvordan vil man finansiere dem?
I de 10 år under den tidligere regering hørte vi ikke noget til det her, og jeg har heller ikke under debatten i dag kunnet lytte mig til, at det er den vej, vi som et lille land, der jo er vidt forskelligt fra Norge og ikke har alle oliemilliarderne, skal gå; der er heller ingen partier, der under debatten i dag har tilkendegivet over for mig, at det er den vej, vi skal gå.
Så Socialdemokratiet og regeringen kan ikke stemme for dette forslag til vedtagelse.
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-22:
Nu er vi jo selv med i den boligaftale, så jeg er udmærket godt klar over det.
Dermed er der altså ikke nogen, der pålægger nogen at gøre det, at det er sådan, det skal være; det er simpelt hen eksempler fra den norske model, som man kan lade sig inspirere af.
Så jeg tror, at debatten om, at vi skal ud at finde flere milliarder til en finansiering af det her område, er helt misforstået.
Carsten Hansen (S), 2012-03-22:
Nu har vi fået en minister for området, og derfor har jeg også sagt, at vi ikke kan nedsætte den kommission, som var med i det fælles udspil herfra.
Så vil jeg sige med hensyn til kickstarten, at det faktisk var 18 milliarder, og at det var, hvad vi overhovedet kunne holde til, jeg tror også, vi spændte buen så hårdt, som vi overhovedet kunne, for dansk økonomi, og det er jo et forsøg på at holde hånden under de arbejdspladser, der er, men også på at sikre, at vi får noget for pengene.
På mit eget område som boligministeren er det sådan, at vi kommer til at renovere for 15,5 milliarder frem til 2015, det giver en renovering af mere end 30.000 almene boliger, og det holder altså hånden under byggeriet, og det er jo noget af det, som skal til.
Kickstarten kommer hele landet til gode, og jeg kan sige med hensyn til renovering af almene boliger, at der procentuelt er flere almene boliger, der bliver renoveret, ude i vores yderområder, end der er København.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-03-22:
Tak til ordføreren for en glimrende ordførertale.
Jeg blev lidt nysgerrig på det her med social ulighed, hvor ordføreren sagde, at det ville øge den sociale ulighed, for mener fru Annette Vilhelmsen ikke, at der allerede nu er mange i de socialt lave indkomstgrupper, der bor i yderområderne?
Og mener fru Annette Vilhelmsen ikke, at det at flytte til yderområderne er noget, der er alle i kongeriget Danmark forundt, noget, som vi alle sammen kan gøre, hvis det er det, vi har behov for?
Hvori består den sociale ulighed, altså at de mennesker flytter ud og oven i købet får nogle ekstra penge på lommen ved det?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-22:
Det Konservative Folkeparti har gennem mange år arbejdet for en målsætning om, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Vi har med tre skattereformer på stribe givet incitament til at arbejde, for vi har sænket skatten markant for lønindkomst.
Vi har med forskellige reformer, senest dagpengereformen og det udkast til førtidspensionsreform og fleksjob, som regeringen har adopteret, fra konservativ side medvirket til at sørge for, at der er en forskel mellem det at være på overførselsindkomst og det at være ude på arbejdsmarkedet.
Så det er god konservativ politik, som Liberal Alliance har lavet lidt copy-paste af, og det synes vi selvfølgelig kun er positivt.
Det, der er vores helt store udfordring i det danske samfund i dag, er ikke bare, at det ikke kan betale sig at arbejde, men at vi ikke er produktive nok, at vi ikke er effektive nok.
Det giver produktion i Danmark, det sikrer arbejdspladser i Danmark, og det giver et incitament til at være på arbejdsmarkedet.
Så grundsigtet i Liberal Alliances forslag her kan Det Konservative Folkeparti godt støtte.
Det er en kopi af gode konservative tanker.
Vi kan ikke støtte selve beslutningsforslaget, for der mangler et finansieringselement i det, som er konkret og eksplicit.
Men vi vil godt under udvalgsbehandlingen arbejde videre med, hvordan man kan lave en fælles beretning, hvor man slår fast, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, og at der skal være en markant forskel på at være på overførselsindkomst og at være ude på arbejdsmarkedet.
Jonas Dahl (SF), 2012-03-22:
Kickstarten skaber beskæftigelse allerede i 2012.
Og med hensyn til hvem der gerne vil mødes med mig, vil jeg sige, at jeg tror, min e-mail er lige så tilgængelig som Liberal Alliances ordførers.
Jeg deltager bredt i møder, og folk er altid velkomne til at få et møde med mig, hvis det var det, der skulle være tilfældet.
Merete Riisager (LA), 2012-03-22:
Så har jeg et helt konkret spørgsmål til ordføreren, som jeg vil bede ordføreren om at svare ja eller nej til: Altså, øger kickstarten den strukturelle ledighed frem mod 2020 – ja eller nej?
Jonas Dahl (SF), 2012-03-22:
Nu har jeg ikke kendskab til, hvad det er for nogle konkrete job, så det er lidt svært for mig at svare på baggrund af en eller anden konkret stilling et eller andet sted i landet, hvad baggrunden er, og hvilke kvalifikationer der skal til.
Men lad mig bare slå fast, at når man er på overførselsindkomst, får kontanthjælp eller får dagpenge, er en del af kravet jo faktisk, at man søger de stillinger, der er.
Det er jo betingelsen for, at man i det hele taget kan få udbetalt den ydelse, som man kan få, enten kontanthjælp eller dagpenge.
Det synes jeg sådan set er et rimelig godt princip, og derfor mener jeg også, at hvis der er nogle stillinger, der er ubesatte, må vi netop sørge for at kvalificere de folk, som er uden for arbejdsmarkedet, således at de er i stand til at søge de stillinger.
Merete Riisager (LA), 2012-03-22:
Hvad mener ordføreren om, at der allerede i dag findes job i hotelog restaurationsbranchen og i gartneribranchen, som ikke bliver besat?
Altså, spørger man de her brancher, siger de, at der er job, som danskerne ikke ønsker at søge, i det omfang der er et jobudbud.
Mener ordføreren, at det har en sammenhæng med, at det for rigtig mange mennesker ikke kan betale sig at arbejde?
Jonas Dahl (SF), 2012-03-22:
Vi har sagt meget klart, både i regeringsgrundlaget og sådan set også i den diskussion, der nu er om skattereformen, at vi i løbet af 2012 fremlægger en skattereform, som netop skal være med til at sænke skatten på arbejde.
Det synes jeg sådan set at Liberal Alliance skulle kvittere for.
Jeg hører det bredt sådan, at det er en tilgang, jeg tror vi kunne blive enige om.
Så kan vi altid diskutere resultaterne.
Men jeg synes da, at Liberal Alliance i det mindste skulle kvittere for den del af det.
I forhold til finansloven vil jeg sige, at jeg sådan set er stolt af, at vi har en finanslov, der både øger ligheden og samtidig faktisk skaber flere arbejdspladser i Danmark.
Der må man bare spørge sig selv: Var det det, der i øvrigt var lagt op til fra anden side?
Nej, vi fremsatte faktisk et forslag, som netop skaber flere arbejdspladser i Danmark, og det synes jeg man skulle kvittere for fra Liberal Alliances side.
I stedet for forsøger man at køre debatten et andet sted hen, men det er jo, fordi man ved, man har en dårlig sag.
Det synes jeg da så man kunne anerkende.
Jeg synes, at man skal være stolt af, og det er jeg, en finanslov, som faktisk skaber flere arbejdspladser i Danmark, netop i en situation, hvor vi rent faktisk har behov for flere arbejdspladser.
Så kan jeg forstå, at løsningen for Liberal Alliance er, at man gerne vil slå på dem på kontanthjælp og dagpengemodtagerne, de skal så trykkes lidt i ydelse.
Fair nok, det er så synspunktet, jeg er bare ikke enig.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-22:
Det er jo fint nok, at man har lavet en finanslov, hvor man fremrykker at skabe nogle arbejdspladser, som så til gengæld vil føre til større arbejdsløshed, når man kommer lidt længere frem i tidshorisonten, hvilket man endda indrømmer i sine egne svar til Liberal Alliance.
Det er jo ret åbenlyst.
Så sætter man afgifterne op, det kaster også arbejdspladser ud af landet, man afskaffer kontanthjælpsloftet, det mindsker arbejdsudbuddet, og i det hele taget har man en perlerække af dårlige initiativer.
Men det er jo så forskellen på en socialistisk dagsorden og en liberal dagsorden.
Jeg synes, det er mærkeligt, at man herinde i Folketinget skal høre fra folk, som er vant til at have deres på det tørre, at de helt afviser, at det for folk med lavtlønsjob skal kunne betale sig at arbejde.
Det er en hån imod den ganske almindelige arbejdende befolkning, og det er endnu et bevis på, at arbejderpartierne, de såkaldte arbejderpartier, for længst har forladt de rigtige arbejdere og ikke vil kæmpe deres sag længere.
Hvis vi så skal tale job til de mennesker, der ikke er i beskæftigelse, så handler det jo om, at man skal tage meget mere fat.
Liberal Alliance har fremlagt en plan, gennemregnet af uafhængige økonomer, der siger, at man kunne skaffe masser af job, øge arbejdsudbuddet med over 200.000.
Hvorfor er det, at SF ikke vil være med til at gøre noget konkret, der kan hjælpe konkrete mennesker, i stedet for bare at stå og fyre socialistisk retorik af?
Jonas Dahl (SF), 2012-03-22:
Jeg synes faktisk, at noget af det, der er det mest nedværdigende udgangspunkt, er, at man åbenbart har det princip i Liberal Alliance, at når folk går på arbejde, føler de sig til grin.
Jeg tror faktisk, der er rigtig mange af dem, der i dag er ledige i det her land, som rigtig gerne vil have et arbejde.
Så er tilgangen at sige til dem, at de er til grin – dem, der så endelig kommer i arbejde.
Der er nok bare en stor ideologisk kløft mellem os.
I forhold til at skabe en efterspørgsel, og det var det andet, hr. Simon Emil Ammitzbøll spurgte ind til, vil jeg sige, at det, vi jo netop gør med kickstarten af dansk økonomi, er at skabe arbejdspladser.
Når vi renoverer en skole eller skifter vinduerne i et rådhus, eller hvad det nu i øvrigt skal være, er det jo netop et spørgsmål om, at håndværkerne rent faktisk kommer i arbejde.
Vi får lavet nogle nødvendige energirenoveringer af vores offentlige bygninger.
Det sparer på energien og elektriciteten på længere sigt, men det betyder også, at der kommer nogle håndværkere i arbejde her og nu.
Det synes jeg faktisk er et eksempel på, at det rent faktisk nytter noget, også at det offentlige sætter investeringer i spil.
Det vil sige, at vi rent faktisk også skaber en efterspørgsel.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-22:
Vi skal skabe nogle arbejdspladser, sagde ordføreren, og det er måske i virkeligheden det, som illustrerer hele problemet for Socialistisk Folkeparti, nemlig at man tror, at vi skal skabe nogle arbejdspladser i vores virksomheder i stedet for at lave gode betingelser for de egentlige virksomheder her i landet, der så kan skabe nogle arbejdspladser.
Dermed afslører ordføreren jo også, at det var rent spin, da hans partifælle handelsministeren i går påstod, at SF er et liberalt parti.
Det er i hvert fald bare bragesnak.
Man undgår jo hele tiden at komme ind i den konkrete diskussion om spørgsmålet: Hvad skal vi gøre ved, at der findes mennesker i det her land, som står op hver morgen, som går på arbejde, og som dybest set bare er til grin, fordi det faktisk næsten ikke kan betale sig for dem at tage af sted?
Det bliver SF da nødt til at forholde sig til på et mere konkret plan.
Det er jo den målsætning, som hr. Ole Birk Olesen også henviste til, og som vi er utrolig interesserede i at diskutere med ordføreren.
Jonas Dahl (SF), 2012-03-22:
Jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Joachim B. Olsen synes, det er så ærgerligt at sidde herinde i Folketingssalen og stille spørgsmål.
Det er så en del af den parlamentariske situation, og det må man jo affinde sig med.
Men jeg vil egentlig gerne svare, og svaret på spørgsmålet er jo ganske klart: Når man får dagpenge, når man får kontanthjælp, skal man sådan set også være arbejdssøgende.
Det tror jeg også hr. Joachim B. Olsen ved.
Men jeg synes, det nogenlunde besvarer det spørgsmål, som hr. Joachim B. Olsen sådan set selv stillede.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-22:
Åh, hvor er det belastende nogle gange at stå herinde og stille spørgsmål og overhovedet ikke få svar!
Nu spørger jeg igen: Vil ordføreren erkende – hvilket er velbelyst i utallige rapporter – at det, at der er en lille forskel mellem at være på passiv forsørgelse og at være i beskæftigelse, har en indflydelse på, hvor mange der er i beskæftigelse?
Vil han erkende, at det, at 25 pct. af befolkningen i den erhvervsdygtige alder i Danmark er på offentlig forsørgelse, har noget at gøre med, at der er en meget lille forskel på, om man er i arbejde, eller man er på passiv forsørgelse?
Vil ordføreren bare i det mindste erkende det?
Jeg mener, det er jo velbelyst.
Vil ordføreren erkende det?