runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2015-04-08:
Tak for svaret.
Jeg går ud fra, at finansministeren anerkender de tal, som regeringen selv producerer, og af dem fremgår det, at selv efter at den skattereform, som Venstre har båret ved til, og som sikrede, at der var et flertal – og det er vi glade for, og tak for det samarbejde – er fuldt indfaset i 2023, altså om ganske lang tid, så vil der stadig væk være en kvart million danskere, for hvem der, som man kalder det i økonomisprog, er en svag økonomisk tilskyndelse til at tage et arbejde.
Og der vil være i omegnen af 17.000 danskere, for hvem det rent faktisk koster at tage på arbejde.
Det kan man synes er meget eller lidt, men synes finansministeren ikke, at det er et problem eller måske en udfordring, som vi i fællesskab skal fortsætte med at løse, som vi jo har forsøgt at gøre med den skattereform, som vi har lavet sammen?
Derfor er jeg selvfølgelig fuldstændig enig med LO's formand, Harald Børsting, der netop siger, at det er det, som Venstre står som garant for.
Men jeg er glad for, hvis det er sådan, at jeg kan forstå, at finansministeren også vil fortsætte ad det spor, altså at man yderligere skal presse på, for at det kan betale sig at arbejde, så vi simpelt hen kommer ned under et rundt nul, så det for alle kan betale sig at arbejde, og så der ikke vil være nogen i det her land, der skal betale for at gå på arbejde.
Det synes jeg er moralsk forkert – det er så også økonomisk forkert – men det er moralsk forkert, at vi har en situation, hvor vi, selv efter vi får indfaset vores skattereform i 2023, er i en situation, at der er en kvart million danskere, der har en svag økonomisk tilskyndelse til at tage et arbejde, og at der i runde tal er 17.000 mennesker, som rent faktisk betaler for at gå på arbejde.
Det synes vi i Venstre ikke er nok, og derfor vil vi gerne videre ad den vej, og vi vil uanset folketingsvalg og resultatet af det animere til, at vi sammen også efterfølgende kan arbejde for, at det tal bliver bragt længere ned.
Bjarne Corydon (S), 2015-04-08:
Det her synes jeg næsten er en af de allermest spændende diskussioner, vi overhovedet kan have med hinanden her i Folketinget.
Bare nogle helt spredte punkter: For det første vil jeg i forbindelse med spørgerens brug af de her tal opfordre alle, der følger den her debat, til lige at gå ind – det kan man nu om dage med nettet – og tjekke Detektors behandling af Venstres politiske ordførers behandling af de her tal for, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde, og hvem der skal have pengene på arbejde osv.
Tjek det, det er langt bedre, end jeg kan gøre det.
For det andet er spørgeren vel enig med mig i, at vi i dag, når det handler om, at almindelige mennesker får penge ud af at arbejde, står i en langt bedre situation, end da Venstre havde regeringsansvaret.
For det tredje handlede forhandlingen om skattereformen, som vi heldigvis blev enige om til sidst, efter at Venstres formand havde været en tur til Rio og tilbage igen, om, at vi som regering ønskede at give skattelettelserne til den brede gruppe af almindelige lønmodtagere, mens Venstre i højere grad ønskede at give dem i toppen af indkomstskalaen til dem, der i forvejen tjener ganske godt.
Jacob Jensen (V), 2015-04-08:
Detektor, og jeg ved ikke hvad.
Jeg kan jo bare referere til et svar på spørgsmål 235 af 5. marts i år, som er givet til Finansudvalget.
Deraf fremgår, at der vil være 17.700 danskere, der ikke har nogen økonomisk gevinst ved at være beskæftiget eller tage et arbejde, og så har man oven i købet være så venlig at fordele det på regionsniveau.
Så det er jo ikke nogle tal, jeg eller vores politiske ordfører eller andre står og finder på.
Det er jo regeringens egne tal.
Derfor er jeg sådan helt – uden at være polemisk, hvad jeg næsten fornemmer ministeren er her – animeret til, at vi kan fortsætte ad den vej.
Og når ministeren siger, at Venstre bare vil give topskattelettelser, er det jo ikke rigtigt.
Det er jo regeringens egne partier, der vil det.
Det er jo De Radikale, der har været ude at sige, at skatten i toppen skal lettes.
Venstres plan er, at vi gerne vil sænke skatten, men at det skal være for de små indkomster, sådan at forskellen mellem at være uden for arbejdsmarkedet og på arbejdsmarkedet bliver gjort større.
Bjarne Corydon (S), 2015-04-08:
Altså, hør nu her: Forhandlingerne om skattereformen var kendetegnet ved, at Venstre – og det var en meget, meget sjældent undtagelse fra Venstres praksis i de år, vi har haft i den her valgperiode – måske ved en fejl valgte at lægge sin egen politik konkret frem og jo altså kom med et konkret forslag til, hvilken skattereform man allerbedst kunne tænke sig, i forhold til det forslag regeringen havde præsenteret.
Og der var profilen jo entydigt, at et af hovedønskerne var, at lempelserne i højere grad skulle gives til folk med høje indkomster i stedet for til folk med almindelige indkomster, altså i højere grad i toppen og i mindre grad, hvad angår beskæftigelsesfradraget.
Det er jo ikke noget, der er nogen grund til at bruge tid på at skændes om, for det er jo heldigvis fuldt ud dokumenterbart.
Vi har også fra Finansministeriets side svaret på spørgsmål om den sag.
Det kan vi jo grave frem, og så kan vi mødes og diskutere det igen, hvis spørgeren skulle have mod på at give os anledning til det om en uges tid.
Jacob Jensen (V), 2015-04-08:
Jamen jeg har altid mod på at diskutere med finansministeren, og det er jo altid en fornøjelse.
Men jeg hører så i det her ikkesvar, at Finansministeriet nu tager det til sig og anerkender det svar, som regeringen selv har givet, nemlig at der er 17.700 mennesker jævnfør svar til Finansudvalget, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde.
Så langt så godt
Så vil jeg bare spørge: Hvad er egentlig regeringens plan for det her?
Men hvad er det egentlig, regeringen vil?
Nu har regeringen meget travlt med at skose Venstre, selv om vi har lagt striber af forslag frem både på det her så vel som på alle andre områder, men tilbage står, at vi sådan set ikke ved, hvad regeringen vil, ud over en ting, nemlig at regeringen vil videre.
Vil man noget, eller vil man bare sådan lade det stå hen i det uvisse?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-08:
Altså, der må spørgeren meget, meget undskylde, men det er da vistnok Venstre, der står i den ubehageligt isolerede situation her i Folketinget, idet alle andre partier i Folketinget, som ellers er så uenige om utrolig mange andre ting, er enige om en ting, nemlig at de gerne vil kende Venstres økonomiske politik i detaljen.
Og over for det står jo så en regering, som har en økonomisk politik, oven i købet en økonomisk politik, der virker, og som hænger sammen, og som er lagt frem i stor detaljerigdom.
Der er en 2020-plan, og der er en køreplan – i øvrigt en oven i købet fuldt finansieret køreplan – for, præcis hvad vi har at gøre med i virkeligheden igennem hele næste valgperiode.
Det tror jeg også vi kommer til.
De kan blive endnu bedre.
Lad os håbe, at det er sådan, det går.
For Venstres vedkommende er der absolut intet svar på, hvilken retning tingene vil gå i.
Jacob Jensen (V), 2015-04-08:
Hvorfor tror ministeren at LO´s formand, Harald Børsting, vurderer, at det er Venstre og ikke Socialdemokraterne, som er eksponent for, at det skal kunne betale sig at arbejde?
Vi fortsætter også lidt inden for samme gebet, kan man godt sige, fordi spørgsmålet lyder
: Hvorfor tror ministeren at LO's formand, Harald Børsting, vurderer, at det er Venstre og ikke Socialdemokraterne, som er eksponent for, at det skal kunne betale sig at arbejde?
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med LO´s formand, Harald Børsting, som til Politiko den 27. marts 2015 udtalte, at det er Venstre og ikke Socialdemokraterne, der er eksponent for, at det skal kunne betale sig at arbejde?
Er ministeren enig med LO´s formand, Harald Børsting, som til Politiko den 27. marts 2015 udtalte, at det er Venstre og ikke Socialdemokraterne, der er eksponent for, at det skal kunne betale sig at arbejde?
Peter Christensen (V), 2015-04-08:
Mener ministeren, at det er i tråd med god regeringsførelse, at der endnu ikke er svaret på spørgsmål nr. 460, 462, 464, 465, 466, 467, 468, 469, 470, 471 og 472, som er stillet af Finansudvalget den 29. september 2014?
Mener ministeren, at det er i tråd med god regeringsførelse, at der endnu ikke er svaret på spørgsmål nr. 460, 462, 464, 465, 466, 467, 468, 469, 470, 471 og 472 – for at være helt nøjagtig – som er stillet af Finansudvalget den 29. september sidste år?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-08:
Mange tak for det.
Det er jo sådan, at regeringen med regeringsgrundlaget har lagt et program for god regeringsførelse frem, som jo med en række konkrete tiltag skal sikre, at vi både får en bedre lovkvalitet og forbedrer de generelle muligheder for at kontrollere regeringens embedsførelse i Danmark.
Det er som en del af det program, at regeringen bestræber sig på at besvare spørgsmål fra Folketinget fyldestgørende og helst inden for tidsfristen.
Spørgsmålsstilleren har med spørgsmål nr. 460-472 – jeg tror, man kan opgøre det sådan lidt hurtigere – spurgt til konsekvenserne for de offentlige finanser og for arbejdsudbuddet ved en række mulige justeringer af dagpengesystemet.
Der er tidligere svaret på to af de spørgsmål, og det er nr. 461 og nr. 463.
De spørgsmål, der så er ubesvaret, går på mulige justeringer af dagpengesatsen, af dagpengemaksimum, af dagpengeperiodens længde og af forskellige kombinationer af differentierede dagpengesatser og dagpengeperioder.
Derudover kommer der spørgsmål om konsekvenserne af forskellige ændringer i reglerne om genoptjening af retten til dagpenge og forskellige justeringer i reglerne for særlige grupper og ordninger i dagpengesystemet.
Med den dagpengereform, der blev gennemført i 2010, og den efterfølgende forlængelse af ydelsesperioden og indførelsen af uddannelsesydelsen, arbejdsmarkedsydelsen og kontantydelsen, er der et nyt empirisk, faktisk grundlag for at vurdere, hvordan ændringer af dagpengesystemet egentlig virker i praksis.
Derfor er der igangsat analyser i ministerierne, som har til formål at vurdere effekterne af de her ændringer på bl.a. overgangen til beskæftigelse og varigheden af ledighedsforløb.
Det vil forbedre og opdatere grundlaget for vurderinger af ændringer i dagpengesystemet.
De analyser, der laves i ministerierne, søger i så vidt omfang som muligt at sikre et retvisende svar, og det har i det konkrete tilfælde været vurderingen, at informationerne fra de seneste tiltag på området er nødvendige for at kunne kvalificere besvarelserne af spørgsmålene tilstrækkeligt.
Det skal også bemærkes, at ministerierne er ved at videreudvikle de økonomiske modeller for konsekvensberegninger af regelændringer i dagpengesystemet, og analyserne på det nye empiriske grundlag indgår som input til de modeller.
Udviklingen af de her modeller er bl.a. sat i gang som led i ministeriernes betjening af Dagpengekommissionen og indgår i den løbende udvikling af ministeriernes beregningsgrundlag.
Modellerne vil fremover anvendes i det generelle arbejde på området, derunder også til besvarelse af de ubesvarede spørgsmål, Finansudvalget har stillet, om ændringer i dagpengesystemet.
Dermed sikrer man den bedst mulige og mest fyldestgørende besvarelse af spørgsmålene, som jo tager afsæt i den nyeste empiri og de nyest udviklede modeller.
Det er ministeriernes forventning, og det er så også min forventning, at de empiriske analyser og modeller, vi her har drøftet, samlet set er færdigudviklet medio maj, og at spørgsmålene derfor kan besvares herefter.
Peter Christensen (V), 2015-04-08:
Det, at man arbejder i Finansministeriet på at sikre datagrundlag, der kan give så fyldestgørende svar som muligt, skal ikke være genstand for nogen politisk uenighed.
Det er jo kun fint.
Men jeg synes, at vi har at gøre med nogle spørgsmål, som jo omhandler den dagpengediskussion, der har kørt meget længe, og hvor der er mange ønsker og holdninger i debatten.
Og for at få et overblik over, hvad konsekvenserne egentlig er, hvis man måtte lytte til de forskellige bud og overbud, der er i den diskussion, kræver det, at vi har nogle tal.
Nu er der gået et halvt år, og der skal også være et folketingsvalg, hvor jeg har en klar fornemmelse af at det her også bliver et emne for diskussionen.
Jeg synes jo, det er nærliggende at have en fornemmelse af, at regeringen tøver lidt bevidst, og at man egentlig ikke ønsker at få konsekvenserne frem.
Så mit spørgsmål er: Vil finansministeren garantere, at vi har tallene, inden der kommer et folketingsvalg, sådan at vi kan få en reel, åben og præcis diskussion også på dagpengeområdet?
Bjarne Corydon (S), 2015-04-08:
Altså, nu synes jeg jo med al respekt for spørgeren – og den er faktisk forholdsvis stor, selv om det nogle gange kan virke, som om det ikke er sådan, når vi diskuterer skarpest i den politiske debat – at det er lidt af et minefelt, man her træder ud i.
For når vi netop taler om dagpenge og beregninger og data og skøn og svar fra ministerierne, er det vel en konklusion, som det er relativt nemt at samles om i Folketinget, at det, man hidtil har skønnet og vurderet og baseret regelændringer på under den tidligere regering, måske ikke var knivskarpt, i forhold til hvordan det så gik bagefter.
Det tror jeg har været en meget stor del af den offentlige debat.
Derfor er jeg egentlig meget godt tilpas med, at vi griber det her meget sagligt an, at vi får regnet igennem, hvordan det egentlig stiller sig med forholdene på det område, hvor vi jo har en hel kommission, som helt uafhængigt og med deltagelse af både arbejdsgiver- og lønmodtagerrepræsentanter kigger de her ting grundigt igennem.
Det er ikke noget, jeg politisk blander mig i.
Peter Christensen (V), 2015-04-08:
Jeg synes, det ville gavne den politiske debat netop at have de her svar, så jeg skal bare til slut spørge finansministeren – for jeg ved jo godt, hvordan man kan prioritere forskellige sager i et ministerium – om finansministeren vil sige til sit hus: Det her er så vigtigt, så prioriter det, få svarene frem inden et folketingsvalg?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Jeg vil sige to ting.
For det første var der ikke nogen afsløring i det, jeg sagde, for det har været sådan i Danmark igennem mange år, at vi kan se en generel høj tryghed, heldigvis.
Det er noget, vi har gjort os fortjent til som samfund og fællesskab igennem årtier.
Men at trygheden er højere i nogle områder end andre, er der ikke noget nyt i.
Det er et problem.
Det er desværre sådan, det er, og derfor er de udsatte boligområder selvfølgelig et af de allerallervigtigste indsatsområder.
Det vil sige, at de beslutninger, der er truffet vedrørende dansk politi, har vi truffet i fællesskab.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Jamen jeg anerkender klart, at vi har en forligskreds.
Det har jeg heller ikke på noget som helst tidspunkt sagt at vi ikke skulle anerkende.
Jeg synes også bare, at vi skal tage det meget alvorligt, når der kommer sådan nogle tryghedsindeks.
Og jeg kan fortælle ministeren, hvis ikke ministeren ved det, at det er noget, som der er rigtig meget debat om i kredsen i Aarhus, for man tager det her meget alvorligt og siger: Vi er da nødt til at gøre noget.
Men det er bare rigtig svært at gøre noget i forhold til sociale indsatser osv., hvis ikke der også kommer flere politibetjente ud i området.
Lad os derfor være helt konkrete: Vil ministeren love, at Østjyllands Politi opprioriterer også i forhold til folk på gaden i Bispehaven?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Når vi taler om udsatte boligområder, tror jeg godt, spørgeren ved, at de indsatser, der skal til, er mangeartede.
Jeg besøger selv ret fast udsatte boligområder og kan jo se, at der, hvor resultaterne er flest, er der, hvor vi sætter ind flest steder fra.
Det kan være med lokal tilstedeværelse af politi, som jeg personligt er tilhænger af og tror spiller en vigtig rolle; det kan være at udstede zoneforbud, sådan at nogle af de drenge, der ofte skaber store problemer for andre, kommer væk derfra; det kan være videoovervågning; det kan være færdselsregulering, så man ikke kører rundt på knallerter og skaber uro og forstyrrelser omkring andre; det er den sociale indsats, så man får børn og unge væk fra gaden og ind i klub- og fritidsmiljøet; det er familie og ungdomsarbejde.
Det er mange forskellige indsatser, der skal til, men tilstedeværelsen af politiet er selvfølgelig også vigtig.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Jamen jeg er hundrede procent enig med ministeren, men der var et spørgsmål i det, jeg sagde før, i forhold til at det ved siden af alle de andre ting, som kommune og ikke mindst de sociale indsatser osv. skal gøre, jo altså også handler om, at der er nogle politibetjente ude i området, som er med til at følge efter de folk, som er med til at skabe uroligheder, med til at sørge for, at de sociale indsatser bliver opretholdt osv.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Nej, det vil jeg selvfølgelig ikke, for det vil være en fuldstændig forkert måde at drive dansk politi på, hvis skiftende justitsministre skal stå i Folketingssalen og bestemme, på hvilke adresser og lokaliteter dansk politi skal indfinde sig.
Det vil i øvrigt være i modstrid med den aftale, vi har om dansk politi, og det vil være i direkte modstrid med den måde, vi styrer dansk politi på, hvor vi fra politisk side har tillid til, at der foretages en politifaglig vurdering, i forhold til hvordan ressourcerne bruges bedst.
Derfor er det eneste kloge svar, der er at give, selvfølgelig at sige, at politiet skal være tilstedeværende i vores udsatte boligområder.
Jeg forventer, at Østjyllands Politi tager de problemer, der er i Bispehaven, meget alvorligt.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-04-08:
Vil ministeren redegøre for, hvordan hun vil sikre ordentlige forhold for medarbejderne i de over 100 år gamle sønderjyske arresthuse og modvirke fangeflugter, når ministeren afviser forslaget om at bygge en ny, moderne sønderjysk arrest i tilknytning til domhuset, på trods af at 7 ud af 16 fangeflugter fra danske arrester de seneste år er foregået fra de sønderjyske arresthuse?
Vil ministeren redegøre for, hvordan hun vil sikre ordentlige forhold for medarbejderne i de over 100 år gamle sønderjyske arresthuse og modvirke fangeflugter, når ministeren afviser forslaget om at bygge en ny, moderne sønderjysk arrest i tilknytning til domhuset.
Det er på trods af, at 7 ud af 16 fangeflugter fra de danske arrester de seneste år er foregået fra de sønderjyske arresthuse?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Jeg vil sige, at jeg, da jeg læste spørgsmålet her, tænkte: Hvornår har jeg egentlig som minister afvist, at der skal bygges en ny, moderne sønderjysk arrest i tilknytning til domhuset?
Vi er i Danmark udfordret af, at vi har nogle gamle arresthuse, hvis fysiske faciliteter ikke er gode nok.
Som spørgeren nok ved, er der lukket et par arresthuse her igennem den senere tid, men måske aller, allervigtigst har vi i forligskredsen omkring Kriminalforsorgen besluttet os for at sætte et analysearbejde i gang, så vi kan danne os et samlet overblik over den samlede kapacitet, og så vi derefter kan lægge planen for, hvordan vi sikrer, at der er ordentlige fysiske faciliteter alle steder.
Nu er min taletid sikkert brugt.
Jeg vil bare sige, at det altså ikke står alene, fordi på Kriminalforsorgens institutioner er vi selvfølgelig i gang med at arbejde med det her område, så vi får mindsket antallet af dem, der stikker af.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Tak for det.
Jeg er da i hvert fald glad for, at regeringen er fuldstændig enig med mig i, at det, at der er så mange, der føler sig utrygge i et bestemt område af Aarhus i det her tilfælde, er ekstremt alarmerende.
Det er noget, man skal tage alvorligt.
Det drejer sig om, at Bispehaven er det næstmindst trygge område i hele landet ifølge det her indeks, og hver tredje beboer i området føler sig utryg – hver tredje beboer.
Det er jo ikke en ny sag, hvad ministeren faktisk også afslører.
Bl.a. på et samråd med ministerens forgænger tilbage i september sidste år sagde ministeren på det tidspunkt: Jeg anerkender, at der hersker enorme problemer i Bispehaven, og det prioriterer regeringen højt.
Nu er der så gået et halvt når, og nu viser det sig så, at det stadig væk er et kæmpekæmpeproblem.
Måske er det endda blevet et større problem, i hvert fald ifølge det, indekset viser.
Derfor er jeg jo meget bekymret for, om den prioritering, som regeringen foretager med hensyn til politiet, er den rigtige.
Hvis man går ind og ser på, hvorfor folk er utrygge, ser man, at det bl.a. er, fordi der ikke er politi nok i området; der ikke er politi nok, der færdes og er en del af det så at sige normale liv.
Det er jo samtidig i en tid, hvor regeringen føler, at det er den helt rigtige prioritering at putte 225 ekstra betjente ud i de her mange nye fotovogne.
Jeg tænker så bare, om man ude i Bispehaven synes, at det er den helt rigtige prioritet.
For at lukke et hul i statskassen siger man: Okay, nu sætter vi 225 betjente ud i nogle fotovogne i stedet for, at nogle af dem kunne være med til at gøre livet tryggere for de folk, der i øjeblikket føler sig ekstremt utrygge i en del af Aarhus.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-08:
Jeg har det jo grundlæggende sådan, at noget af det allerallervigtigste, tror jeg, for os mennesker er, at vi er trygge der, hvor vi lever og er, hvor vores børn opfostres og går i skole, og det siger sig selv, at i boligen og i boligområdet og der, hvor vi tilbringer de allerfleste timer, skal der være trygt og godt.
Derfor er jeg oprigtigt både ked af og optaget af, at vi kan se, at den meget, meget store tillid, der i øvrigt er i Danmark, er lavere i nogle af vores udsatte boligområder.
Det gælder nogle steder i Aarhus, f.eks. Bispehaven, som vi snakker om her, men det gælder også andre steder.
Derfor er indsatsen i de udsatte boligområder noget af det allervigtigste, både når vi taler boligsocialt arbejde, men selvfølgelig også, når det handler om den konkrete politimæssige indsats.
Jeg kan sige, at Østjyllands Politi, som jo er den ansvarlige myndighed, hvad angår Bispehaven, er meget opmærksom på, hvad der foregår konkret i området.
Østjyllands Politi vil i løbet af 2015, altså indeværende år, iværksætte nye initiativer og målrettede indsatser, der kan være med til at skabe tryghed i bl.a. Bispehaven, som vi taler om her.
Derfor vil jeg sige helt generelt: Det, at vi har udsatte boligområder, hvor der er kriminalitetsproblemer, er desværre ikke nogen ny problemstilling.
Til gengæld ved vi rigtig meget om, hvad der skal til, og derfor skal alle myndigheder selvfølgelig trække i samme retning.