Lene Espersen (KF), 2008-05-16:
Det fremgår bl.a. af bemærkningerne til beslutningsforslaget, at Dansk Folkeparti finder, at der bør lovgives på området, således at en gerningsmand ikke slipper med lavere straf, blot fordi han kender sit offer.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at regeringen naturligvis er helt enig med forslagsstillerne i, at vold i hjemmet under ingen omstændigheder kan accepteres, og fra regeringens side ønsker vi at gøre mest muligt for at beskytte og hjælpe ofrene for familierelateret vold, dvs. navnlig kvinder og børn.
Regeringen prioriterer indsatsen mod vold mod kvinder meget højt både i forhold til relevante forebyggende tiltag og i forhold til at sikre en konsekvent og fast retsforfølgning for voldskriminalitet.
Vi havde som bekendt i sidste uge første behandling af SF's, Socialdemokratiets og Enhedslistens forslag til folketingsbeslutning nr. B 85 om behandlingsdomme til voldelige partnere som forsøg.
Jeg fremhævede i den forbindelse, at regeringen allerede har iværksat en række tiltag, som viser, at vi ikke vil acceptere vold i samlivsforhold.
Regeringen fremlagde således i marts 2002 en handlingsplan til bekæmpelse af vold mod kvinder, og den blev i april 2005 fulgt op af en ny handlingsplan til bekæmpelse af mænds vold mod kvinder og børn i familien.
Begge disse handlingsplaner bygger på den helt grundlæggende holdning, at vold i hjemmet som vold i alle andre sammenhænge er helt uacceptabelt.
Rigspolitiet fremlagde således i august 2007 en ny strategi for en styrket indsats over for jalousidrab og andre alvorlige samlivsrelaterede forbrydelser.
Strategien skal ses som et udtryk for det store fokus, som politiet har og fortsat skal have på at forhindre vold mod kvinder.
Situationen er altså den, at der løbende tages og allerede er taget en række initiativer på dette område.
Regeringen tog desuden i 2002 initiativ til en række ændringer af straffeloven med henblik på generelt at forhøje strafniveauet for vold, herunder vold i familieforhold.
Det daværende strafniveau i sager om personfarlig kriminalitet afspejlede efter regeringens opfattelse ikke i tilstrækkelig grad den krænkelse af ofret, der finder sted.
Strafferammen for simpel vold efter straffelovens § 244 blev med lovændringen forhøjet fra fængsel i indtil 1 år og 6 måneder til fængsel i indtil 3 år.
Endvidere blev strafmaksimum i straffelovens § 245 om kvalificeret vold forhøjet fra 4 til 6 års fængsel.
Forslaget tilsigtede, at straffen i voldssager gennemgående blev forhøjet med omkring en tredjedel i forhold til den straf, der tidligere blev fastsat af domstolene.
Siden lovændringen har Rigsadvokaten fulgt retspraksis i de sager, der er omfattet af strafskærpelserne, herunder voldssager, og løbende afleveret en redegørelse til Justitsministeriet om udviklingen i strafniveauet i de pågældende sager.
I den seneste redegørelse fra juli 2007 har Rigsadvokaten vurderet, at de tilsigtede strafskærpelser må anses for at være slået igennem i praksis, og at dette også gælder i sager om familievold.
Det fremgår af Rigsadvokatens redegørelse, at vold i familieforhold forud for lovændringen medførte straffe, der lå under det niveau, der blev anvendt for tilsvarende vold i andre relationer.
Det anføres i redegørelsen, at baggrunden for disse lavere straffe som oftest er, at vold
Justitsministeriet anmodede i forlængelse heraf i september 2007 Rigsadvokaten om at gennemgå retspraksis og vurdere strafniveauet i sager om vold i familierelationer i forhold til sager om tilsvarende vold i andre relationer.
Gennemgangen vil også omfatte sager om drab i familieforhold.
Justitsministeriet anmodede i den forbindelse Rigsadvokaten om på grundlag af gennemgangen af retspraksis at vurdere, om en eventuel forskel i det generelle strafniveau alene skyldes, at der i sager om vold i familieforhold oftere foreligger omstændigheder, som efter straffelovens almindelige strafudmålingsregler normalt skal tale for en mildere straf, eller om der kan være behov for nye initiativer til at sikre en ensartet vurdering af voldssager.
Rigsadvokatens redegørelse forventes at kunne sendes til Folketingets Retsudvalg medio 2008.
Jeg vil gerne sige her, at hvis Rigsadvokatens redegørelse skulle vise, at der er et gennemsnitligt lavere strafniveau i sager om vold i familieforhold sammenlignet med andre voldssager, som ikke kan forklares med, at der ofte foreligger særlige omstændigheder i de enkelte sager om familievold, vil regeringen tage de nødvendige initiativer for at sikre en ensartet vurdering af drabs- og voldssager.
Jeg finder det imidlertid rigtigst, at vi afventer Rigsadvokatens undersøgelse, så vi ved, om der er behov for yderligere lovgivningsinitiativer.
Som det fremgår, er regeringen i meget vidt omfang enig i intentionerne bag beslutningsforslaget, men som jeg har nævnt, kan regeringen ikke på det foreliggende grundlag støtte beslutningsforslaget.
Vi må afvente Rigsadvokatens undersøgelse, og så har jeg tilkendegivet både i svar til Folketingets Retsudvalg og i dag her fra talerstolen, at jeg naturligvis vil tage lovgivningsinitiativer, hvis der er behov for det.