runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Gade (V), 2008-02-29:
Nu vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at jeg faktisk har deltaget i FN-operationer i 12 måneder, og jeg har en meget positiv indstilling til FN.
Der er forhåbentlig mere fred, der skal vindes, end der er krig, men det laver jo ikke om det forhold, at Danmark deltager og skal deltage i operationer som dem, vi ser i Afghanistan, som hviler på et FN-mandat, og det er sådan, at når vi sender soldater ud i de her missioner, har de krav på bedst mulig beskyttelse.
De har haft hjælp fra andre landes fly, og derfor må vi også forvente, at vi på et eller andet tidspunkt skal stille fly til rådighed i Afghanistan, og at de situationer også vil opstå i andre missioner af Afghanistanlignende karakter, hvis de måtte komme i løbet af de næste 10, 15, 20, 25 år.
Frank Aaen (EL), 2008-02-29:
Undskyld mig, der står ingen steder skrevet, at vi skal deltage i nye Irakkrige, at vi skal deltage i nye Afghanistankrige.
For få år siden var det sådan, at næsten alt det engagement, Danmark havde militært i udlandet, foregik i FN-regi, næsten det hele.
Dengang forsvarsministeren selv var af sted, var langt hovedparten af dem, der var sendt ud i verden, sendt ud i FN-regi.
I dag er det omvendt.
I dag er det sådan, at der næsten ikke er nogen soldater, der er sendt ud i FN-regi.
Vi har alle vores soldater bundet op i projekter med NATO eller USA.
Det er et skifte, der er sket, men det skifte kan jo gøres om.
Søren Gade (V), 2008-02-29:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at ISAF-missionen i Afghanistan hviler på en FN-beslutning - så vidt jeg erindrer, hedder den 1386 - og FN har udliciteret den opgave til NATO.
Det er således, at i de gamle FN-dage ville FN måske selv have stået som den, der udførte opgaven.
Det gør de ikke her.
Det, jeg prøver at sige til hr. Frank Aaen, er, at den traditionelle FN-opgave, som vi kender, også findes, og den skal vi fortsat deltage i, men det betyder jo ikke, at vi ikke skal og kan deltage i operationer, som er sanktioneret af FN, som f.eks. den, vi ser i Afghanistan.
Når vi er ude i den type af operationer, kræves der også kampfly.
Hvad enten det er danske kampfly eller andre, så er det en kapacitet, der skal være til rådighed for at beskytte de udsendte soldater bedst muligt, og derfor mener jeg også, at dansk forsvar i fremtiden skal råde over kampfly, således at vi også er i stand til at bibringe en mission den kapacitet og på den måde også er klar til at tage et ansvar på kampflydelen, således at vi kan understøtte danske soldater og andre landes soldater.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
Jeg synes, det på mange måder har været en udmærket debat, og i forhold til hvordan det her blev diskuteret for et par år siden, er der - som jeg sagde indledningsvis - kommet meget mere struktur i debatten og en meget større vilje til at diskutere problemstillingerne her.
Er det fremtidige krige som dem, vi har ført i Irak og Afghanistan?
Er det måske operationer i Afrika, hvor vi skal beskytte flygtninge mod overgreb?
Er det helt tredje operationer, vi skal ud i?
Det er jo den debat, som er helt, helt afgørende, og som man også skal i gang med i Forsvarskommissionen.
Man siger, at industrien er nødt til at vide, hvilken flytype vi køber, og det var også argumentet tidligere, og det er det, jeg meget vil advare imod.
Jeg vil meget advare imod, at industriinteresser kommer ind i den her diskussion.
Jeg kan forstå, at forsvaret mener, at Joint Strike Figther giver det, man kalder best value, i forhold til industriens behov.
Men sådan som man overhovedet kan forstå de ting, vi har fået at vide, så ligger der jo udmærkede aftaler i forhold til de andre producenter, i forhold til Saab International og Gripen, og det ville der også have gjort i forhold til EADS, hvis Eurofighter stadig væk havde været der, og derfor vil jeg bare sige, at det ikke må blive industriinteresser, der bliver bestemmende for det her; det vil være fuldstændig forkert, hvis det bliver tilfældet.
Det må være nogle sikkerhedspolitiske hensyn, der bliver det afgørende, det må være nogle økonomiske hensyn, altså om vi er villige til at betale så mange penge for det, vi i givet fald får, og hvad pengene alternativt kan bruges til i stedet for.
Så den diskussion ser jeg frem til at vi fortsat kan have.
Men som sagt tak for debatten i dag.
Frank Aaen (EL), 2008-02-29:
Jeg kan ikke forstå, at ministeren afviste mine spørgsmål som værende nogle, der faldt uden for dagens debat.
Jeg mener, at der her er en debat om, om vi skal have kampfly til at indgå i nye Irakkrige, i fortsatte bombninger, som vi var med til i Afghanistan, eller, som jeg foreslår, at vi skal sige, vi har et beskedent luftforsvar i fremtiden baseret på ubemandede fly, der kan sikre vores luftrum, og så bruger vi i øvrigt vores kapacitet på FN-operationer, fredsbevarende operationer.
Jeg mener, at det da også er et scenarie.
Så derfor synes jeg, man bør have en eller anden form for belysning også af det scenarie.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
Jeg er ikke købmandsuddannet, så jeg skal ikke kloge mig på det, men jeg har da nogle gange været ude at prutte om prisen på forskellige ting.
Jeg ved da, at man prutter langt bedre om prisen, hvis man har to alternativer, end hvis man har ét alternativ.
Jeg synes da, at ministeren bliver nødt til at gøre sig det lidt mere klart, hvad der i den sammenhæng er godt købmandskab.
Jeg kan ikke se, at det skal være specielt dårligt købmandskab, at man venter med at træffe en principbeslutning, til man kender den endelige pris, og at man har to alternativer at forhandle med.
Det kan jeg ikke se skulle være specielt dårligere købmandskab, end at man på forhånd i en principbeslutning vælger et alternativ og forhandler om det, med henblik på at man måske senere kan trække sig ud af det.
Det synes jeg da ikke er en særlig optimal måde at forhandle på.
Hvis jeg skal prutte om prisen på en bil, vil jeg gerne have to modeller, som jeg kan stille op over for hinanden.
Søren Gade (V), 2008-02-29:
Det er jo et meget interessant spørgsmål, og det er også noget af det, som det vil være umuligt at løse tilfredsstillende.
Hvis det er således, at vi beder om en fast pris, og den pris viser sig at være højere end den, andre køber til, er det udtryk for dårligt købmandskab.
Hvis det er således, at hr. Holger K. Nielsen mener, at det er meget vigtigt, og hvis et flertal i Folketinget siger, at der skal være en fast pris, og det så er lige meget, om den måske er 20 pct. for høj, er jeg ret sikker på, at vi kan få en fast pris.
Processen lægger op til, at vi kan udøve det, der hedder godt købmandskab, at vi træffer en principbeslutning med hensyn til valg af flytype, og at man også har en økonomisk ramme for, hvad det kommer til at koste, og at der kommer gang i kontraktforhandlinger, som jeg er overbevist om vil blive fulgt tæt af Finansudvalget og Folketingets partier, og at det først er på det tidspunkt, hvor man har den kontraktforhandling på plads - måske i 2012 eller deromkring - at man har den helt præcise pris på det enkelte fly.
Men man kan da altid få et overslag på en pris, og jeg er sikker på, at producenterne ikke har voldsomt meget imod, at man lægger den margen på.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
Jeg synes aldrig, at det kan være et argument, at andre lande gør det på andre måder, og fordi andre lande først træffer en principbeslutning, skal vi gøre det samme.
Hvis man bruger det som argument, må jeg i hvert fald også have lov til at bruge som argument, at andre lande har tradition for at få det, som man kalder en rfq, request for quotation.
Det, jeg har forstået er specielt for den danske procedure, er, at man ikke beder om juridisk bindende tal, men udelukkende beder om en udvidet request for information, som forsvarsministeren sagde, hvor der jo ikke er tale om juridisk bindende oplysninger, men om - om jeg så må sige nogle foreløbige oplysninger fra producenten.
Det er jo den procedure, der er blevet kritiseret, og som også blev påpeget i den risikoanalyse fra Forsvarets Materieltjeneste, som ministeren selv henviser til.
Her står det jo direkte, at det vil være nødvendigt med request for quotation, før man kan træffe en endelig beslutning.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-02-29:
Nu kom vi jo ganske langt omkring.
Jeg opfatter den her forespørgselsdebat sådan, at der virkelig er intentioner om at skabe så god en proces som muligt og så åben en proces som muligt, og derfor synes jeg også, at forespørgerne skal have megen tak for, at de har bragt debatten op.
Jeg kan ikke være enig med dem, som mener, at det er spild af tid.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi netop sikrer et ordentligt og redeligt grundlag for den her store beslutning.
Så er det rigtigt, at der er kommet en del nye ting ind i billedet fra Dansk Institut for Militære Studier, og det er også rigtigt, at det er utrolig vigtigt, at vi har et godt billede af, hvad det er, vi vil forsvare, før vi finder ud af, hvad vi vil forsvare det med.
Så det er vel alt sammen relevant.
Men det er jo en sag, som må komme op under arbejdet med det her.
Med hensyn til processen må jeg sige, at den her ordførertale bliver meget kort, for da jeg hørte forsvarsministeren gøre rede for processen, fik jeg stort set svar på alle mine spørgsmål om den.
Jeg synes, at det lyder som en rigtig god måde at gribe det her an på.
Det er jo rigtigt, at der hele tiden kommer nye ting i horisonten, når man har med et område som det her at gøre, men jeg bliver alligevel nødt til at sige: Hvis vi skal udsætte principbeslutninger, hver gang der kommer nye ting op i horisonten, bliver vi jo aldrig i stand til at træffe en beslutning.
Det vil jo altid være sådan, at man på et eller andet tidspunkt må trække en streg i sandet og sætte en deadline, og så må man gå med det, man har.
Det er ikke altid tilfredsstillende.
Der ligger jo en sandhed i, at vi næsten altid ruster til forrige krig.
Ikke desto mindre synes jeg, at det er udtryk for, jeg vil sige rettidig omhu, at man bringer det op her, og jeg synes, det giver en rimelig tid til at få mulighed for at fremvaske det bedst mulige underlag for den bedst mulige beslutning med de tidsfrister, som nu er lagt ind.
Så skal jeg vist bare sige, at Ny Alliance støtter det forslag til vedtagelse, som er fremsat af hr. Karsten Nonbo og andre.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-29:
Jeg vil vende tilbage til det forhold, at selv om man måtte træffe et typevalg, er man jo ikke forpligtet med hensyn til den endelige investering, og det er enormt vigtigt at fastholde det i diskussionen her.
Jeg synes også, at levetidsforlængelsen af F-16-flyene bestemt er et forhold, som bør belyses nærmere, men det er vigtigt at sige her i dag og holde fast i, at selv om man måtte træffe et typevalg, ligger der ikke deri en endegyldig investeringsbeslutning.
Det er stadig væk noget, der er en lang proces forbundet med.
Søren Gade (V), 2008-02-29:
Når jeg nævner, at andre lande har truffet typevalg, var det sådan set ikke for at lægge pres på mig selv.
Det var sådan set bare for at sige til hr. Holger K. Nielsen, at det lød, som om vi var de første til at vælge type.
Det må jeg bare afvise.
Vi bliver det sidste land.
Det lyder ret enkelt, når hr. Holger K. Nielsen, at vi skal vente med at tage den her beslutning, for det er det bedste købmandskab.
Men jeg må sige, at der er et lille aber dabei omkring industrien.
Det er således, at der rent faktisk er nogle ud i den rigtige verden, som i øjeblikket bruger millioner af kroner på at følge de forskellige kampflyprojekter, så de er rede til at modtage ordrer og rede til at involvere sig i projektet, når og hvis vi træffer et valg.
Hvis vi udskyder typevalget til efter 2009, er der en alvorlig risiko for, at danske virksomheder ikke får den andel af industriordrerne, som de kunne have fået, hvis vi havde truffet typevalget i 2009.
Jeg mener altså, at det er ansvarligt, at det også spiller ind, så vi nyttiggør den store investering, som det danske samfund står over for, hvis man beslutter sig for at købe et nyt kampfly.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
Hvorfor ikke vente med at træffe også principbeslutningen, til man har den endelige stykpris, den juridisk bindende stykpris, også fordi en række eksperter siger, at i dag kan man jo snildt forlænge F-16-flyenes levetid, hvis man vil det?
Så har det jo ikke noget hastværk.
Jeg er med på, at man gerne vil træffe en beslutning så hurtigt som muligt, men hvorfor træffe en principbeslutning allerede i 2009, når man nu ikke har den endelige stykpris på det tidspunkt, som hr. Morten Helveg Petersen jo rigtigt siger?
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
Det er en vigtig diskussion, så tak for redegørelsen fra udenrigsministeren om OSCE, der jo er en af de organisationer, der arbejder paneuropæisk, og som i den forstand er en vigtig organisation i forbindelse med sikkerhed og stabilitet i Europa, også efter Murens fald, fordi der jo stadig væk er en række problemstillinger, som går på tværs af de europæiske grænser, og som også går mellem EU og andre dele af Europa.
Så derfor er EU jo ikke tilstrækkelig, og de andre organisationer er ikke tilstrækkelige.
OSCE er en vigtig paneuropæisk organisation, ikke mindst i forbindelse med menneskerettigheder og valgobservationer.
Jeg vil sige, at jeg ligesom andre synes, at den måde, Rusland har behandlet OSCE’s valgobservatører på, har været og er skandaløs.
Det er helt, helt afgørende, at hvis vi overhovedet skal have nogen som helst tillid til den måde, et demokratisk valg finder sted på, skal der også være mulighed for, at man skal kunne undersøge og ligesom legitimere det valg gennem undersøgelser udefra.
Derfor synes jeg, at vi må give al mulig støtte til OSCE i forbindelse med valgobservationer i Rusland, men også andre steder.
Vi må i det hele taget have som udgangspunkt, at det Europa, vi jo kender i dag, og som har været under udvikling siden Murens fald i 1989, er et Europa, der jo på mange måder har forbedret sig, og at vi også ikke mindst på grund af EU har fået langt mere stabilitet på vores kontinent.
Når man tænker på det kolossale projekt, det har været at få Europa på fode igen efter Murens fald med en række nye demokratier, der så bliver indfaset i EU- samarbejdet, så er det en kolossal opgave, som man har løst fra EU’s side.
Man har skabt stabilitet og udvikling og er i dag årsag til, at Balkan ikke eksploderer igen, fordi der er et EU-perspektiv.
Men det er så vigtigt, at vi også supplerer med OSCE, som netop kan gå andre steder hen og har nogle andre dimensioner end EU.
Derfor er det vigtigt, at vi fra dansk side også har en aktiv OSCE-indsats.
Jeg synes, at jeg også lige vil nævne hele forholdet mellem sikkerhed og miljø, som også er kommet på dagsordenen.
Det anser vi for at være et helt, helt afgørende tema i en moderne fremtidsorienteret sikkerhedspolitik.
For det, vi er truede af, er jo ikke trusler udefra mod vores nation, det er jo andre trusler.
Det kan være terrortruslen, som også indgår her, men også klimaforandringerne og ændringerne i vores miljø spiller en væsentlig rolle i forhold til den måde, vi skal definere vores sikkerhed på.
Derfor er sammenhængen mellem sikkerhedspolitik og miljøpolitik utrolig vigtig, også som et emne, der bliver taget op i OSCE.
Men der er som sagt stor støtte til en aktiv indsats i forhold til OSCE fra vores side.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-02-29:
Hvad angår det sidste, er jeg fuldstændig enig i, at hele mediedominansen og den opfattelse af demokrati, som mange i Rusland har, på ingen måde minder om det, som vi kender i Vesteuropa.
Det er et stort problem.
Der kan man godt sige, at så må vi boykotte, så må vi nedlægge forbud, og så må vi stoppe, og hvad vi må gøre.
Men man kan også sætte sig ned og tænke over, at Ruslands demokrati trods alt er udsprunget af det, der skete i 1989, hvor det vesteuropæiske demokrati i højere grad er udsprunget af nogle frihedsidealer, der blev tænkt for 800 år siden måske endnu længere siden, nemlig i det gamle Grækenland.
Derfor er forudsætningen anderledes, og det er bare de forudsætningsforskelle, jeg mener at man er nødt til at tænke ind i en Ruslandsstrategi.
Hvis man ikke gør det, hvis man ikke forstår motivationen bag de valg, der finder sted i Rusland, så formår man heller ikke at få den dialog, som er nødvendig for at fremme situationen derovre.
Der vil jeg sige, at et organ som EU, der jo nærmest fører en trodsig linje over for Rusland, bestemt ikke er behjælpelig med hensyn til at fremme menneskerettighedstilstanden eller frihedstilstanden i Rusland.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-29:
Der, hvor jeg bliver forvirret over, om Dansk Folkeparti er på den rigtige side i den her kamp, er vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt man accepterer, at menneskerettighederne, demokratiet, forenings- og ytringsfriheden bliver undertrykt i Rusland.
For jeg mener jo, at vi har en kæmpe forpligtelse også i Vesteuropa til at tage de her problemstillinger op med russerne.
Jeg mener ikke, at vi bare skal holde os tilbage - det kunne man få indtryk af at Dansk Folkeparti mener med den forsvarstale for Putinisme, som man kunne høre her.
Jeg vil bare være helt sikker på, at Dansk Folkeparti er for ytringsfrihed, er for demokrati, er for menneskerettigheder - også hvad angår Rusland.
Så kan man altid diskutere analysen af, hvorfor russerne gør, som de gør, men en ting, man må holde sig for øje, er, at der jo ikke er en reel demokratisk proces i landet.
Der er masser af medier, der ikke kan operere frit, der er masser af civilsamfundsgrupper og ngo'er, der ikke kan operere frit.
Det håber jeg at hr. Morten Messerschmidt klar over.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-02-29:
Jo, jeg er enig i meget af det, som ordføreren fremfører.
Nu vil jeg sige, at i modsætning til hr. Jeppe Kofod var jeg faktisk valgobservatør ved det russiske parlamentsvalg den 5. december 2007, fordi det lykkedes Europarådet, i hvis parlamentariske delegation jeg sidder, at komme ind.
Det tror jeg er helt afgørende.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal gøre så meget som overhovedet muligt for netop at fremme valgobservationerne.
Jeg bruger selv ligesom ordføreren megen tid på det, og derfor synes jeg, det er noget, der skal fremmes.
Det, jeg sagde om valget og den opbakning, der uvægerlig er til Putin og Medvedev og United Russia generelt, er, at man må gøre sig klart, at hensynet til ytringsfriheden og akademiske rettigheder frihedsrettigheder generelt både set i forhold til Rusland og set i et bredere verdenshistorisk perspektiv - nok alt andet lige kommer efter hensynet til sultedøden.
Det er i den kontekst, man er nødt til at forstå udviklingen i Rusland.
Jeppe Kofod (S), 2008-02-29:
Det, jeg gerne vil spørge Dansk Folkepartis ordfører om, er sådan set den lange diskussion om Rusland.
Man kunne jo få det indtryk, at det er, som om at Rusland er blevet et offer, fordi mange af os tillader os at kritisere det, der er blevet kaldt Putinisme, eller at Rusland er på vej tilbage i forhold til den demokratiske og menneskeretlige udvikling i landet.
Jeg vil bare høre, om hr. Morten Messerschmidt ikke er enig med mig i, at det er vigtigt, at vi f.eks. får valgobservatører til Rusland, og at det er en stor skandale for Rusland, at de har sat så mange begrænsninger op, at OSCE har måttet sige nej til at observere det kommende præsidentvalg.
Det synes jeg i hvert fald er et kæmpeproblem også for Rusland, at de på den måde forsøger at obstruere grundlæggende standarder i OSCE omkring demokrati og menneskerettigheder.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-02-29:
Jamen jeg vil ikke sætte nogen begrænsninger i min egen adfærd for at glæde hr. Naser Khader, heller ikke i denne sag.
Naser Khader (NY), 2008-02-29:
Jeg er utrolig glad for den præcisering, for det ville virkelig stå sløjt til med ytringsfriheden, hvis alle begyndte at tænke som dem.
Hvis det at miste ordrer på ¼ mio. kr. skulle gøre, at man så ville give køb på noget af ytringsfriheden, ville det forarge mig.
Derfor er jeg glad for præciseringen.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-02-29:
Det forstår jeg udmærket at hr. Naser Khader ikke fatter, for det sagde jeg nemlig heller ikke.
Jeg sagde faktisk præcis det modsatte.
Jeg sagde, at jeg er dybt uenig i den linje, at man skulle sætte hensynet til økonomi foran ytringsfriheden - det er jeg uenig i.
Men jeg forstår godt, at disse folk må tænke sådan.
Jeg respekterer, at de tænker sådan, men jeg er ikke enig med dem.
Derfra drager jeg parallellen til Rusland og siger, at i Rusland må man jo i den grad sige at der er sket indskrænkninger i de akademiske og frihedsmæssige rettigheder.
Alligevel støtter den russiske befolkning det ser det i hvert fald ud til - Putins præsidentkandidat Medvedev.
Ud fra et frihedssynspunkt er det nok en dårlig forretning, men hvis man ser på alle de økonomiske fremskridt, der er sket i Rusland igennem de sidste år, ja faktisk siden 1989, og i særdeleshed også under Putin, må man forstå, at det er begrundelsen for, at russerne vælger sådan.
Det er ikke sådan, at jeg er enig med dem.
Jeg er heller ikke enig i, at vi skal prioritere dansk økonomi frem for ytringsfriheden, tværtimod, men jeg mener, at man må vise forståelse for, at der er nogle, der tænker sådan.
Naser Khader (NY), 2008-02-29:
Jeg så også det nyhedsindslag, der var med de pågældende medarbejdere, der sagde, at hvis det kom til at handle om valget mellem deres job og ytringsfriheden, så ville de vælge jobbet.
Jeg hører, at hr. Morten Messerschmidt er enig i det.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg forstår ikke, at Dansk Folkeparti, der ellers mange gange har været ude at sige, at ytringsfriheden kommer først, og hr. Morten Messerschmidt har forståelse for, at der er nogle, der siger, at ordrer på ¼ mio. kr. er vigtigere end forsvaret af ytringsfriheden.
Det fatter jeg ikke.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-29:
Betrygget af hr. Holger K. Nielsens ord
vil jeg bare sige, at jeg tror, at det er de samme kriterier, som mange andre partier også ligger ind i ordene en demokratisk proces, jævnfør det forslag til vedtagelse, som blev vedtaget sidste gang, om, at det her skal være et åbent, gennemskueligt og uvildigt beslutningsgrundlag.
Det er i hvert fald også Det Radikale Venstres indstilling, at det er vigtigt at fastholde det i det videre forløb.
Så jeg hører, at vi mere eller mindre er enige om, at det er det, der er grundlaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-02-29:
Nu tror jeg, at hr. Morten Helveg Petersen er en stor ekspert, når det gælder grundloven.
Jeg ved, at familien i hvert fald er det, så jeg vil også tro, at hr. Morten Helveg Petersen er det.
Selvfølgelig skal vi ikke have en folkeafstemning om køb af kampfly!
Det, jeg mener, er, at det skal være så gennemskueligt, at befolkningen kan følge med i det.
Derfor synes jeg også, at det er vigtigt, at vi har debatter som den, vi har i dag, og at vi måske også har nogle åbne konferencer om det.
Det er en meget stor investering, som dels koster mange penge, dels vil binde dansk sikkerhedspolitik og forsvarspolitik mange år.
Derfor handler det om, hvordan vi vil vægte forsvarets fremtidige indretning.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-29:
Jeg vil også gerne takke ordføreren for at have rejst diskussionen i dag.
I modsætning til, hvad vi hørte her for lidt siden, synes jeg faktisk, at det er en fordel, at vi diskuterer emnet, fordi det er så kolossalt vigtigt, så tak for det.
Med forbehold for, at jeg ikke helt har forstået de fine formuleringer, forekom det mig, at hr. Holger K. Nielsen nævner i forslaget til vedtagelse, at indkøbet skal foregå på en demokratisk måde.
Jeg er lidt nysgerrig efter at høre, hvordan et demokratisk indkøb i givet fald foregår.
Er det en åben og gennemskuelig proces?
Er det det, man forstår ved en demokratisk måde?
Eller er det - er jeg lige ved at sige - en folkeafstemning om, hvilken flytype man eventuelt skal investere i, hr. Holger K. Nielsen forestiller sig?