runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2014-12-02:
Tak for det.
Som min socialdemokratiske ordførerkollega udmærket udtrykte det, handler det her forslag om at vise socialt ansvar over for nogle af vores mest udsatte borgere.
Det gør vi over for f.eks. unge enlige forsørgere under 30 år, hvis barn er blevet anbragt uden for hjemmet, og over for de unge, der deltager i særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse, som så får lov til at tjene op til 24.000 kr. før skat om året ved at arbejde, uden at de bliver modregnet.
Jeg mener, at det er god socialpolitik, og det kan vi i Radikale Venstres støtte.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Tak til ordføreren for en dejlig tale – dejlig, fordi ordføreren vil stemme for lovforslaget.
Det havde jeg også ventet efter at have bemærket ordførerens og hans partis udtalelser om det her.
Så kommer spørgsmålet jo.
Man vil tage det krav med i forbindelse med forhandlinger om ændringer af kontanthjælpsreglerne efter folketingsvalget, og hvis Venstre får flertal, vil man inddrage det i forhandlingerne, og det var jo helt tydeligt, at hr. Hans Andersen meget gerne ville genindføre det, som vi nu afskaffer her.
Så er mit spørgsmål til Dansk Folkeparti: Vil Dansk Folkeparti medvirke til det?
Bent Bøgsted (DF), 2014-12-02:
Jeg tror lige, vi skal være opmærksomme på, at Venstre har deres holdninger til de forskellige ting, og at vi i Dansk Folkeparti har vores holdninger.
Vi har meldt ud, at vi ikke kan se nogen grund til at værne om noget, der ikke fungerer.
Så hvordan Venstre stiller sig efter et valg, må Venstre om.
Men jeg tror, at Peter Skaarup har sagt, at der ikke er nogen grund til at genindføre noget, der ikke har fungeret, og at man så også skal være klar til at fjerne det igen.
Det var noget i den retning, jeg kan ikke huske det ordret.
Men hvad Venstre vil efter et valg, må tiden vise.
Det er måske også derfor, Venstre er meget ivrige efter at høre, om Socialdemokratiet vil være med til at ændre noget.
Man ved jo aldrig, hvad der kan ske i den forbindelse.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Nu spurgte jeg jo ikke ordføreren om, hvad Venstre ville og ikke ville, for det har vi hørt her fra talerstolen.
Venstre ville genindføre den gensidige forsørgerpligt.
Jeg spurgte om, hvad Dansk Folkepartis holdning er.
Vil Dansk Folkeparti medvirke til det?
Så kunne man godt leve med det.
Er man parat til at gøre det en gang til?
Jeg kan også spørge meget direkte: Vil Dansk Folkeparti her og nu give os og alle vælgerne en garanti for, at man efter et folketingsvalg ikke medvirker til at genindføre den gensidige forsørgerpligt for samlevende kontanthjælpsmodtagere?
Bent Bøgsted (DF), 2014-12-02:
Det her med at give garantier fra en talerstol, tror jeg at man skal passe meget på med.
Men som jeg har sagt, er det ikke Dansk Folkepartis politik.
Vi har ikke brudt os om den gensidige forsørgerpligt, fordi den simpelt hen ikke fungerer på nogen som helst god måde, og den har heller ikke fået flere i job.
Det, man skal gøre en indsats for, er jo, at dem, der er på kontanthjælp, skal have en direkte vejledning.
De skal have hjælp, de skal have en direkte jobindsats, hvor man skal hjælpe dem med at finde et job og sige til dem: Her er et job, og vil du ikke tage det, er du heller ikke berettiget til nogen kontanthjælp.
Hvis der er et job, som man ved at vedkommende kan klare, så skal vedkommende tage det.
Sådan er det, og det er det, man skal satse på, i stedet for at kigge på alt det her med den gensidige forsørgerpligt, der ikke fungerer på nogen som helst måde.
Men hvad Venstre fører frem efter et valg, kan jeg ikke sige noget om.
Jeg kan gentage det og sige, at Dansk Folkeparti ikke kan se nogen grund til, at vi har noget, der ikke fungerer, og den gensidige forsørgerpligt fungerer ikke.
Den generer en masse, og den fik ikke flere i job.
Det kan godt være, man siger, at beregningerne viser, at det skulle have givet 1.100 flere i job, men jeg har ikke kunnet se, hvor de job har været, og hvordan folk er kommet i job.
Det har jeg altså ikke kunnet se nogen steder.
Det, der kan hjælpe i den forbindelse, er at der laves en direkte jobindsats, hvor man hjælper de ledige med at finde et job og henviser dem til, at her er et job, man ved, at vedkommende kan klare, og så har de værsgo at tage det.
Vil de ikke det, mister de retten til kontanthjælp.
Så enkelt er det.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-02:
Jeg synes, det er nogle udmærkede argumenter, som hr. Bent Bøgsted her kommer med.
Men tilbage står altså, at vi må gå ud fra, at Venstre vil satse kraftigt på, at den gensidige forsørgerpligt bliver genindført.
Liberal Alliance vil også genindføre den.
Der kunne det jo så stå i Dansk Folkepartis magt at være garanten for, at det ikke sker, så jeg vil derfor gentage mit spørgsmål: Har jeg forstået det rigtigt, at Dansk Folkeparti ikke er et værn imod, at den gensidige forsørgelsespligt kunne blive genindført?
Bent Bøgsted (DF), 2014-12-02:
Nej, det har hr. Eigil Andersen ikke forstået ret.
For jeg har hele tiden sagt, at gensidig forsørgerpligt ikke er noget, der er groet i Dansk Folkepartis have.
Det er ikke noget, vi bryder os om.
Vi kan ikke se, at det fungerer.
Og hvad sker der efter et valg?
Nu er der jo ingen garanti for, at der sker et regeringsskifte.
Meningsmålingerne viser selvfølgelig en masse, men der kan ske rigtig meget, og at Venstre og Socialdemokratiet finder sammen efter et valg kan jeg heller ikke garantere for ikke sker.
Det ved man aldrig.
Og om SF går i regering efter et valg kan jeg heller ikke garantere noget om.
Jeg tror, vi skal passe på med at give garanti for noget i det spil.
Der er heller ingen af os herinde, der ved, om vi bliver genvalgt efter et valg.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Når man indfører en lov, er det jo en gang imellem sådan, at der er nogle praktiske problemer med implementeringen af den.
Det har der muligvis været ved indførelsen af den gensidige forsørgerpligt – det er ikke helt nemt.
Men det er vel ikke et argument for så at fjerne den, for det her handler jo om nogle principper.
Der kan være nogle praktiske problemer, men dem må man så forsøge at løse.
Det her handler om nogle principper.
Der vil jeg gerne spørge ind til, om Dansk Folkeparti mener, at når et par har levet sammen i lang tid og måske har børn sammen og fælles økonomi og på alle måder bor sammen, som hvis de havde været gift, så er det et godt princip, at de forsørger hinanden, lige som man forventer at et ægtepar gør det.
Det rigtigt nok, at ægteparret så har muligheden for at gøre brug af et bundfradrag til en værdi af omkring 42.000 kr., men nu har et kontanthjælpspar mulighed for at gøre brug af en kontanthjælp til omkring 120.000 kr. brutto.
Er det ikke et godt princip, at man forsørger sig selv, når man kan det, og på alle mulige andre måder tager ansvar for hinanden – også når man ikke er gift?
Eigil Andersen (SF), 2014-12-02:
Men jeg er også optaget af, hvad der eventuelt kan ske efter næste valg, hvis Danmark bliver ramt af den politiske ulykke – hvad jeg ikke håber – at der kommer et borgerligt flertal.
Det er jo tydeligt, at Venstre lurepasser; man vil formentlig genindføre den gensidige forsørgerpligt.
Et parti som Liberal Alliance regner jeg med også vil genindføre den, og derfor vil jeg også spørge: Er vi fremme ved, at Dansk Folkeparti siger, at Dansk Folkeparti ikke kan garantere, at den gensidige forsørgelsespligt ikke vender tilbage?
Bent Bøgsted (DF), 2014-12-02:
Jeg tror, man skal passe på med den retorik, som hr. Joachim B. Olsen har, når han siger, at et ægtepar har et fradrag, de kan gøre brug af, og at et kontanthjælpspar har kontanthjælpen, de kan gøre brug af.
Det, der lå i den aftale, var jo netop, at kontanthjælpsparret ikke havde noget fradrag at miste.
De kunne miste den enes kontanthjælp, hvis de havde over en bestemt indkomst, og de kunne så ikke gøre brug af det fradrag, som et ægtepar kan.
De kan heller ikke gøre brug af de andre 22 eller 24 forskellige regler, der gør, at man har en fordel ved at være gift.
Den her gensidige forsørgerpligt kommer også til at træde i kraft allerede fra dag et, hvor man egentlig flytter sammen, hvis begge parter er over 25.
Det har ikke noget at gøre med, hvor mange børn man har sammen eller den slags.
Det fungerede ikke, og Dansk Folkeparti har talt imod det lige fra starten.
Under forhandlingerne var Dansk Folkeparti også imod det her.
Det var det krav, der var fra Venstre, altså at det skulle opsiges.
Så det står frit for for den regering, der er nu, at ændre noget, og det er måske også derfor, at den endelige ikrafttræden er udskudt til 2016.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-02:
Nu kunne jeg igen vælge at komme med noget udenomssnak, men det kan være, ministeren kan svare helt tydeligt på det om lidt.
Men som jeg forstår det, er det en del af den økonomiske aftale, der er, hvor muligheden for at gennemføre det her er, at det bliver en aftrapning eller en udfasning hen over 2015.
Bent Bøgsted (DF), 2014-12-02:
Jeg har i hvert fald sat mig på den rigtige plads, selv om jeg har trykket på den forkerte knap fra starten af.
Det sker også for mig.
Jeg vil godt lige høre ordføreren angående gensidig forsørgerpligt.
Der er jo lavet en overgangsperiode på 1 år, og som det er nu, var 2014 en overgangsperiode, og i den nye ordning, hvor det er afskaffet, siger man, at 2015 skal være en overgangsperiode, hvor man fortsætter med det, men med halv gennemslagskraft, og så først fra 2016 træder det i kraft, og så er den helt væk.
Hvad er årsagen til, at man tager den overgangsperiode 1 år mere, og at man ikke bare siger, at det skal helt væk her og nu?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-02:
Jamen altså, for at være meget konkret vil jeg sige, at skattefradraget er en af de ting, der kan være, og så kan jeg forestille mig – nu snakker vi jo langt ude i fremtiden – at der også vil være opstået nogle nye betænkeligheder, som skulle være overvundet, for at det kunne lade sig gøre.
Men som jeg umiddelbart ser det, ligger der overhovedet ikke noget i pipelinen for, at det her skulle ændres.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-02:
Forudsætningen for hele vores velfærdssamfundskonstruktion er jo sådan en, synes jeg, tiltalende socialdemokratisk idé om ret og pligt.
Kolliderer det ikke fuldtonet sådan med socialdemokratiske principper om, at man også har et ansvar i det samfund, vi lever i?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-02:
Først vil jeg godt kvittere for spørgerens anerkendelse af den gode socialdemokratiske tankegang.
Nu ved jeg også godt, at i rigtig mange sammenhænge kan man sige, at de ting, der er lavet med sådan en social vinkel her i Folketinget, har vi jo netop lavet sammen med De Konservative, så der ligger vi måske ikke så langt fra hinanden.
Men netop i forhold til det her spørgsmål er det klart fra vores side, at den aftale, vi lavede for 1½ år siden, har vist sig – også i kraft af gode argumenter – ikke at være holdbar, og derfor er vi også gået ind i det her med åbne øjne og afskaffer nu den gensidige forsørgelsespligt.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-02:
Jeg synes stadig væk, at vi bliver nødt til sådan lige at komme lidt mere ind til kernen.
Jeg har meget stor respekt for den måde, som vi har indrettet vores samfund på, og som Socialdemokraterne har en meget stor del af ansvaret for.
Men det hviler jo på en præmis om, at der er pligter og der er ansvar.
Hvis man fjerner den kobling, hvis man siger, at det er alle mulige andres ansvar, men at man ikke selv har en pligt, hvis man siger, at det hele tiden er naboen, der skal betale, hver gang der er et eller andet, i stedet for at man selv tager et ansvar for dem, man bor sammen med, sin familie osv. osv., så falder hele forudsætningen for fundamentet i vores samfund.
Så derfor bliver jeg nødt til at spørge den socialdemokratiske ordfører igen om, hvordan det her harmonerer sådan med et syn på, at man også gerne vil have et velfærdssamfund i fremtiden, hvor der både er rettigheder og pligter.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-02:
Det harmonerer rigtig fint.
Altså, det var rent gætteri, og jeg kan slet ikke forestille mig den situation.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Nej, men nu sker der jo mange ting i vores liv, som vi ikke havde forestillet os, vi skulle være med til.
Jeg tror heller ikke, at ordføreren havde forestillet sig, da man for mere end et år siden vedtog den her kontanthjælpsreform – jeg kan ikke huske, om det var hr. Lennart Damsbo-Andersen, der var ordfører på det – og ordførerens parti i hvert fald hårdnakket forsvarede princippet om den gensidige forsørgerpligt mod Enhedslistens kritik af det her, at man skulle stå i en situation, hvor man afskaffede den.
Derfor er det vel naturligt, jeg spørger: Vil ordføreren give en garanti for, at Socialdemokratiet ikke medvirker til en genindførelse af den gensidige forsørgerpligt?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-02:
Det er jo meget direkte, og så kan man jo vælge at komme med et politikersvar på det her.
Jeg tror, at det er svært at udstede garantier for, hvad der kan ske om rigtig mange år, men sådan, som jeg ser det for mig, kan jeg ikke se, at der skulle ske ændringer i det, vi beslutter i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-12-02:
Jeg undskylder meget over for formanden, jeg har ikke nogen spørgsmål.
Der var en ledning i vejen – jeg beklager.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Jeg havde egentlig ikke ventet, at det skulle være nødvendigt at stille nogle spørgsmål til ordføreren, for jeg glæder mig jo bare over, at vi er enige i den her sag og står bag det her lovforslag i fællesskab.
Hørte jeg rigtigt?
Hørte jeg, at ordføreren sagde, at man ikke kunne afvise, at der ville komme en forhandling efter et folketingsvalg om en ny kontanthjælpsreform, og at man under visse betingelser godt kunne acceptere, at man genindførte den her gensidige forsørgerpligt, som vi nu er enige om at afskaffe?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Ordføreren opridser nu nogle af de praktiske problemer, der er, og det er jo nogle ting, man så bør håndtere.
Hvis det er sådan, at man i 2014 – hvor mange mennesker lever og bor sammen i årevis og på alle måder lever sammen, som et gift par gør det – synes, det er et godt princip, at sådanne par, altså samlevende og ægtefæller, bliver sidestillet, så må man jo arbejde på at få et system, der gør, at de kan blive det.
Der kan være nogle praktiske problemer, og dem må man så håndtere.
Der vil jeg bare spørge: Vil Dansk Folkeparti være med til at arbejde for, at det bliver muligt at sidestille ægtefæller med samlevende?
Eigil Andersen (SF), 2014-12-02:
Det er jo en kendt sag, at indførelsen af gensidig forsørgerpligt har ført til et meget omfattende kontrolarbejde, hvor kommunale medarbejdere registrerer, hvor en bestemt bil holder parkeret henne, hvor mange gange, og hvem der taler med hvem og går ind og ud af hinandens lejligheder og sådan nogle ting.
Jeg har opfattet det sådan, at Liberal Alliance på et generelt plan er optaget af menneskers retssikkerhed, og at Liberal Alliance også er imod overvågning.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Joachim B. Olsen, om denne modstand også omfatter den omfattende overvågning, som er sket i forbindelse med gensidig forsørgerpligt.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Det synes vi bestemt heller ikke er rart.
Det er jo et udtryk for, hvad der sker i sådan en omsiggribende velfærdsstat, hvor man pumper meget høje ydelser ud til folk.
Så hænger tingene pludselig ikke sammen, der er underskud osv., og i stedet for at ændre på de grundlæggende strukturer, der skaber de her underskud, begynder man så med kontrol og indberetninger og alt muligt andet.
Det er jo ikke noget, man som liberal bryder sig om.
Vi vil gerne anerkende, at der har været nogle problemer i selve implementeringen af den gensidige forsørgerpligt, men vi mener bare ikke, at svaret så er at fjerne den.
Så er det, at man må se på, om man kan få nogle mere objektive regler, nogle mere gennemsigtige regler.
Vi havde jo allerhelst set, at man bare havde sagt, at der er en gensidig forsørgerpligt, og så har samlevende par ret til at udnytte hinandens bundfradrag, ligesom gifte par har – også selv om det vil mindske beskæftigelsen og alt muligt andet, for det er det, man siger det vil.
Men det har vi sådan set ikke noget imod, for det ville jo være et udtryk for, at man levede af sine egne penge og ikke andres penge, og hvis det betyder, at folk så vælger at arbejde lidt mindre, er det ikke noget problem, at folk gør det, for det er for deres egne penge.
Det var det, man burde have gjort.
Det tror jeg ville have kostet omkring 200 mio. kr., og det havde vi gerne ofret på at sidestille samlevende og ægtepar.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-02:
Liberal Alliance støtter den gensidige forsørgerpligt, beklageligvis.
Men dermed støtter Liberal Alliance jo også det enorme overvågningsapparat og kontrolapparat, som er etableret.
Det hænger jo simpelt hen ikke sammen.
Mener Liberal Alliance, at det har sin rimelighed, at man som borger er i dyb tvivl om, hvilke regler der gælder for en, og at administrationen ovenikøbet også er forskellig fra kommune til kommune og kommunerne også erkender, at de har svært ved at administrere det?
Er det en rimelig retssikkerhed, at jeg som borger ikke ved, hvilke regler der gælder?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Nej, det er ikke en rimelig retssikkerhed.
Det er det ikke.
Men det er ikke noget argument for så at afskaffe den gensidige forsørgerpligt.
Det er et argument for, at man ser på, hvordan man indretter den gensidige forsørgerpligt, sådan at den er mere gennemsigtig, og at man sætter nogle værnsregler op og gør reglerne klare, sådan at de ikke er til at misforstå.
Det er det, man gør.
Vi taler trods alt om en lovgivning, som ikke engang er fuldt implementeret endnu.
Altså, det er trods alt sket tidligere i historien, at man har lavet lovgivning, og så har man måttet indse, at man var nødt til at justere den eller se på, hvordan den blev udmøntet osv.
Men det betyder da ikke, at man de gange, hvor der har været nogle praktiske problemer i forbindelse med noget lovgivning, så bare har afskaffet lovgivningen, som man gør her, når lovgivningen hviler på et sundt princip.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Jeg synes, det er lidt flot, at beskæftigelsesministeren står og siger, at man har sikret en langsigtet økonomisk udvikling, der gør, at der er råd til de her ting.
Altså, sandheden er, at det her forslag reducerer beskæftigelsen med 1.100 personer.
Det skal jo holdes op imod, at regeringen ikke er i mål med sine egne målsætninger om, hvor meget beskæftigelsen skal øges.
Og da jeg ikke er bekendt med, at der bliver fremsat lovforslag, som kan lukke den manko på adskillige tusinde, der mangler i at få øget arbejdsstyrken for at nå regeringens målsætning, så er det jo egentlig noget underligt noget at stå og sige, at man har ført en politik, der har gjort det her muligt.
Det er den ene ting.
Det andet er, at det da er underligt, at man for halvandet år siden argumenterede for, at der skulle være en gensidig forsørgerpligt, fordi man sagde, at forsørgelsessystemet jo skal følge med samfundsudviklingen, og mange vælger at bo sammen i mange år, leve fuldstændig sammen, som man gør, når man er gift – og derfor er det selvfølgelig også rimeligt, at man forsørger hinanden.
Nu vender man så på en tallerken.
Helt ærligt, hænger det ikke mest af alt sammen med, at der er et forestående valg, og derfor skal man holde sig gode venner med venstrefløjen og helst også drysse lidt gaver ud til dem, man mener er ens kernevælgere, i den sidste finanslov?
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-02:
Jo, det er rigtigt, at der er et forestående valg, og tiden skal man bruge på sådan at være meget klar og principiel.
Og den er, at når det gælder hele ældreområdet, skal det spares væk.
Det er klart, at når man har den indgangsvinkel til, hvordan det her samfund skal se ud, så er der en stor diskrepans i forhold til, hvad Socialdemokratiet og regeringen står for.
Må jeg i forhold til beskæftigelseseffekten sige, at det minus, der er her på ca. 1.000, selvfølgelig skal holdes op imod, at den politik, som regeringen har ført, betyder, at der er en merbeskæftigelseseffekt på 30.000 frem mod 2020.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Der var dog utrolig meget, beskæftigelsesministeren kunne udlede af, hvad jeg har sagt på talerstolen.
Men beskæftigelsesministeren stod også og snakkede med sine embedsmænd, så er det helt okay, hvis beskæftigelsesministeren ikke hørte ordentligt efter.
Jeg vil egentlig gerne bare høre, hvad det er, der gør, at man for halvandet år siden kunne fremlægge et forslag, der handlede om gensidig forsørgerpligt, og kunne argumentere for, hvorfor det var fornuftigt, og man så nu i en finanslov inden et valg fuldstændig ændrer holdning til det og ikke længere synes, det er vigtigt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-02:
Nu er det så heldigt, at når det gælder Folketinget, bliver tingene jo skrevet ordret med, men lad nu det ligge – lad nu det ligge.
Jeg vil bare sige, at jeg indledningsvis sagde, at jeg er glad ved den her finanslov.
Den er dokumentation for, at regeringen i den periode, der har været, har sikret stabilitet i dansk økonomi, og derfor har vi kunnet lave en finanslov, som har fokus på syge, på børn, på ældre og så også på de her sociale områder.
Det er jeg som beskæftigelsesminister sådan set ganske udmærket tilfreds med.
Jeg vil gerne takke alle ordførerne for en rigtig god debat, en levende, engageret debat, og så er der selvfølgelig nogle, jeg gerne vil takke sådan lidt mere inderligt, fordi de støtter det her lovforslag.
Så der er sådan en graduering i forhold til det.
Debatten har kredset meget omkring gensidig forsørgerpligt, og det er der ikke noget at sige til, for det er jo en af de store ting, som ligger i lovforslaget her.
Det, der er at sige om det, er, at det er en del af en finanslovsaftale, som jeg synes var en god finanslovsaftale, og det er sådan med aftaler, at der har man forskellige ønsker og holdninger og forventninger til det, og vi har lavet en aftale sammen med vores aftalepartnere, som vi rent faktisk er glade ved.
At der så også i selve lovforslaget her er en række andre forbedringer på hele kontanthjælpsområdet, er jeg sådan set meget glad ved, og det her viser jo sådan set, at regeringen har været med til at sikre over de år, der er gået, at der er en ordentlig, stabil økonomisk politik, som gør, at så har vi også kunnet lave de forbedringer, der er her.
Det synes jeg er ganske udmærket, og jeg glæder mig til det videre udvalgsarbejde og vil sige til Folketingets udvalg, at jeg selvfølgelig vil hjælpe med at svare hurtigt og præcist på de spørgsmål, der eventuelt måtte være.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-02:
Hr. Finn Sørensen har jo nærmest fået mig overbevist om, at det er en god idé.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-02:
Nu var det jo ikke mig, der bredte hele den her diskussion ud og tog grundloven med osv., det var hr. Joachim B. Olsen.
Så synes jeg bare, det er nærliggende, at ordføreren fortæller os, hvorfor det, hvis det er sådan et pokkers godt princip, at enhver skal forsørge sig sine, så ikke skal udstrækkes, så det også gælder, at man skal forsørge sine egne forældre, som det f.eks. er tilfældet i Tyskland – det er jo ikke så langt væk fra grænsen.
Det må da være en fordel set fra hr. Joachim B. Olsens synspunkt, for det betyder jo, at vi kan spare milliarder på det, vi bruger til ældrepleje og ældreomsorg i det her land, hvorefter vi kan give milliarder i skattelettelser, og så kommer det hele jo til at gå så godt.
Bent Bøgsted (DF), 2014-12-02:
Jeg vil sige, at det altid er et godt princip at blive gift.
Hvis man elsker hinanden, skal man selvfølgelig også være klar til at klare den udfordring, det er at blive gift og på den måde stifte familie.
Men jeg vil ikke stå og forsvare en gensidig forsørgerpligt, som jeg har talt imod lige fra starten af, fordi den ikke fungerer.