runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-10-23:
Der er også eksempler på virksomheder i dag.
Nu har der været nævnt Carlsberg, og det er sådan set et meget godt eksempel på en virksomhed, som faktisk har gjort det, og så er der også i dag blevet nævnt, at der også er kvinder, der efterspørges, kvinder, som sidder på ledende poster, på bestyrelsesposter, og at man som regering også går ind og understøtter de her mål.
Så faktisk synes jeg, at det her er et meget positivt eksempel på, at vi som regering understøtter ønsker om, at man også fra ledelsesniveau udvikler sig, og det er nu vores holdning, at det, en mangfoldig sammensat bestyrelse med brug af flest mulige talenter også giver mulighed for, er, at talentmassen, som er klar til at tage over, også bliver mere ambitiøs i forhold til at tage plads.
Så vi tror simpelt hen, at det her er en rigtig god mulighed for dansk erhvervsliv til at få de kvinder, som ønsker at være i bestyrelsesposter.
Louise Schack Elholm (V), 2012-10-23:
Når jeg hører ministerens tale, lyder det, som om ministeren mener, at det, at virksomhederne sætter nogle mål for, hvor mange kvinder og mænd der skal være i deres bestyrelser, vil give mere vækst og være et konkurrenceparameter, men hvis ministeren mener, at det vil give virksomhederne vækst, hvorfor tror ministeren så ikke, at virksomhederne gør det allerede i dag?
Det burde de jo gøre, for virksomhederne ønsker jo alle sammen vækst.
Så hvordan hænger det sammen?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-10-23:
Jeg tror faktisk, at danske virksomheder er meget optaget af at øge væksten og skabe flere arbejdspladser, og derfor er det ikke særlig ambitiøst at skrive et nul.
Så jeg tror, det er ganske hypotetisk.
Hvis nogen gør det, så vil de også forklare, hvorfor de gør det, og det er sådan set min ambition, og det er også regeringens ambition, at vi skal have et stærkt dansk erhvervsliv, som kan måle sig også på konkurrenceparameter.
Det gør man ikke, hvis alle gør det med nul, så derfor tror jeg heller ikke, det er det, man vil reagere med at gøre.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Men samtidig er der jo muligheden for at lave et måltal, der hedder nul, og det kan jo godt være ambitiøst for nogen, synes jeg.
Nu har jeg decideret opfordret til, at alle 1.100 virksomheder skulle lave et måltal, der hed nul.
Så hvis nu de gør det, hvad så?
Hvad vil ministeren så gøre?
Så kan vi jo vente 3-4 år, og så kan det da godt være, at der ved en naturlig udvikling er sket en forøgelse af andelen af kvinder i bestyrelser på ½ pct. ligesom med »Charter for flere kvinder i ledelse«.
Men hvad så, er det helt i orden?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-10-23:
Vi har som regering besluttet her at stille krav om, at der skal formuleres mål, og at det er virksomhederne selv, der formulerer målene.
Vi har selvfølgelig et stort ønske om, at virksomhederne forstår, at det her er en væsentlig del af et konkurrenceparameter og en udvikling af deres egen virksomhed.
Så de ambitiøse mål, der skal stilles, skal virksomhederne stille, og det er også mit indtryk, at mange virksomheder faktisk godt kan se, at det her er en god mulighed for også at arbejde både innovativt og med en større mangfoldighed og en større talentpleje.
Vi er ambitiøse som regering for at få en mere mangfoldig sammensætning i de bestyrelser, der driver dansk erhvervsliv.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Tak for det, og velkommen til den nye minister.
Jeg vil godt stille ét spørgsmål.
Ministeren taler om det her med, at man skal stille ambitiøse mål.
Hvem afgør, om målet er ambitiøst nok?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-23:
Hvis det, ordføreren for Venstre spørger til, er, om Enhedslisten vil kræve, at der kommer faste måltal ind i L 17, for ellers stiller vi et mistillidsvotum til regeringen eller noget i den stil, så er svaret nej.
For det er det.
Jeg håber meget, at regeringens ministre får ret, når de siger, at det her er ambitiøst, og at det vil blive vældig effektivt.
Jeg tvivler, men jeg mener ikke, at det har nogen skadevirkninger.
Til gengæld siger Venstres ordfører noget andet.
Det synes jeg faktisk ikke, for Venstres ordfører sagde i sin ordførertale heroppefra, at Venstre mener, at der er et problem med ligestillingen i erhvervslivets top i dag.
Der kan man sige at Venstre adskiller sig fra Liberal Alliance ved klart at sige, at det er et problem, at der er mangel på ligestilling i erhvervslivets top.
Jeg synes, det er godt, at der er den erkendelse fra Venstres side.
Så er tallene pludselig ikke relevante.
Så jeg synes faktisk ikke, det er så tydeligt, hvad Venstres mål er – desværre, for jeg ville gerne have et svar på spørgsmålet.
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Mange tak.
Jeg synes egentlig, at jeg har været klar nok om, hvad det er, Venstre gerne vil, og at vi tror på, at der kan gøres noget på det her område, men at det skal være op til virksomhederne selv.
Når jeg spørger ind til, hvad ordføreren mener om erhvervslivets bekymringer, er det også, fordi jeg synes, at erhvervslivet står over for meget store udfordringer lige nu.
Og når de giver udtryk for, at de ikke mener, at de administrative konsekvenser står mål med udbyttet, så synes jeg faktisk, at det er ret bekymrende.
Skulle vi bakke op om noget, som giver mulighed for at skrive 0?
Så er det administrative byrder for byrdernes skyld.
Så er det lovgivning for lovgivningens skyld.
Så er det kompensation for et løfte, man gav inden valgkampen og under valgkampen, og som man ikke kan indfri, men man vil gerne vise, at nu gør man noget på området.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge: Vil ordføreren stille krav om faste måltal?
For ordføreren kalder også det her fjollet.
Vil ordføreren arbejde videre på, at vi får faste måltal i lovgivningen?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-10-23:
Det gør altid indtryk, hvad der bliver skrevet i høringssvarene, men det har nu ikke fået mig til at tvivle på, at det her er den rigtige vej at gå.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-10-23:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er også et af de mere tekniske, men det kan blive meget værdifuldt for især de mindre erhvervsdrivende.
Fremadrettet vil det også være sådan, at fastsætter man en betalingsfrist på mere end 60 dage, skal der være en udtrykkelig godkendelse fra fordringshaveren.
Vi går dog lidt længere på de offentlige myndigheders vegne – det manglede da også bare.
Det har faktisk vist sig, at visse offentlige myndigheder har været meget, meget slemme på dette punkt, og på baggrund af det fastsættes der en betalingsfrist på maks. 30 dage for offentlige myndigheder, dog med mulighed for enkelte undtagelser.
Vi håber, at det her forslag kan være med til at hjælpe de mindre erhvervsdrivende; det er der i hvert fald radikal opbakning til.
Vi har dog fra radikal side også bemærket, at der har været lidt modstridende røster i erhvervslivet om dette forslag.
Der er organisationer, som bakker op om det – f.eks. Dansk Industri, Dansk Byggeri og Dansk Erhverv – men der har også været mere skeptiske toner.
Bl.a. Håndværksrådet har været kritiske over for forslaget.
Vi er naturligvis åbne over for at lytte endnu en gang både til de positive og de knap så positive røster, men samlet set er der altså opbakning fra Radikale Venstre til dette forslag.
Stine Brix (EL), 2012-10-23:
Jeg taler igen på vegne af fru Pernille Skipper: Dette lovforslag omhandler bl.a. en indførelse af lovfastsatte betalingsfrister samt nogle rettigheder med hensyn til kompensation til fordringshaver i forbindelse med forsinket betaling i handelstransaktioner.
Men det er dog Enhedslistens holdning, at det er meget uheldigt, at man i forbindelse med disse forslag også hæver morarenten fra 7 pct. til 8 pct. på hele rentelovens anvendelsesområde, fordi det dermed også vil ramme de forbrugere, som er forsinkede med deres betaling.
I Enhedslisten kan vi ikke forstå, at man er så forhippet på at gøre reglerne enklere for virksomhederne, at man vil lade det gå ud over forbrugerne, som altså kommer til at betale en højere rente, hvis de har problemer med at få betalt regningerne til tiden.
Der er ingen grund til at antage, at forbrugerne vil blive bedre til at betale til tiden, hvis man forhøjer morarenten, og det er især problematisk i en tid, hvor der er så mange almindelige borgere, som kæmper med at få økonomien til at hænge sammen og kæmper med gæld, hvis man nu pålægger dem ekstraudgifter til gæld, fordi reglerne skal være enkle for erhvervsdrivende.
Derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Martin Geertsen (V), 2012-10-23:
Der har været fuld åbenhed omkring det.
Det, der i virkeligheden bekymrer mig, er, at nogle af de greb, man tager her, vil kaste et yderligere røgslør – og jeg ved, hvad jeg taler om, for jeg har stillet mange spørgsmål om DSB's økonomi, og det er ikke alle svar, der er lige klare.
Jeg kan være nervøs for, at det her er et greb, for at DSB er i stand til at kaste endnu mere røgslør ud over sine interne pengestrømme.
Så bliver jeg simpelt hen nødt til at spørge transportministeren, om ikke transportministeren er bekymret for DSB's 18 mia. kr. store gæld, uanset hvem den gæld så er opbygget under – herunder de 600 mio. kr., som DSB årligt betaler i renteudgifter.
Det er jo faktisk 600 mio. kr. ud af en skatteyderfinansiering på 3,6 mia. kr.
Jeg er nødt til at spørge, om det ikke bekymrer, at svaret på det er, at man ud over refinansiering så også skal optage lån til fornyede aktiviteter, som der rent faktisk står i et af bilagene fra Transportudvalget.
Mike Legarth (KF), 2012-10-23:
Tak, hr. formand.
Jeg vil starte med at tilkendegive, at vi har én målsætning i Det Konservative Folkeparti, og det er at få et velfungerende DSB, et driftssikkert selskab, der kan tage sig af den kollektive trafik til alles ve og vel, så vi igen får et respekteret og anerkendt DSB.
Hovedindholdet i lovforslaget synes jeg er positivt og konstruktivt.
Det bærer præg af, at man vil stramme styringen, og at ministeren vil påtage sig et ekstra ansvar og en ekstra kontrol med køb af rullende materiel.
Det er der mange der har været rundt om, og jeg vil da også lige benytte lejligheden til at sige, at Det Konservative Folkeparti var et af de meget få partier, der stemte imod køb af dieseltogene, dengang man gjorde det. Set i bakspejlet var det en forkert beslutning, men lad det ligge.
Vi synes selvfølgelig, det vil være hensigtsmæssigt, at man får købt eltog, så strækningen Esbjerg-Kolding-Aarhus bliver elektrificeret.
Det er vi meget optaget af.
Elementet med, at DSB S-tog kan indsluses i firmaet DSB, ser vi ikke nogen problemer med, hvis det bliver på de rigtige præmisser, hvis betingelserne er passende og balancen er i orden.
Jeg forventer også, at man vil have et særskilt regnskab for det i koncernen.
DSB skal selvfølgelig følge selskabsloven, så jeg ser ikke nogen problemer i de ændringer, der er lagt op til.
Så vil ministeren påtage sig at tage lån med statsgaranti eller bede om det.
Det kan jo give god mening, hvis der samtidig foretages andre tilsvarende besparelser, sådan at vi samlet set får nedbragt gælden i DSB og kan få finansieret lånene billigere.
Så vi vil ikke sætte os imod det, men igen skal balancen være i orden og konsekvenserne og præmisserne skal passe i forhold til de forventninger, vi har til det.
Vi synes selvfølgelig, at det vil være en god idé, at man får eksterne øjne til at se på indkøb af det rullende materiel – eksterne erfaringer, råd og anbefalinger – ja, tak, det tager vi gerne imod.
Omvendt vil det virke noget underligt, hvis det skulle være alle mulige andre end DSB selv, der skulle tage ansvaret for, hvilket materiel der skal købes og anvendes, eftersom det jo er DSB, der har ansvaret og foretager den daglige drift og håndtering af DSB og alt materiel.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-23:
Vi er vidende om, at der er blevet skiftet ledelse jævnligt i DSB, så det kunne jo være, at der ligger et alvorligt ansvar der.
Jeg konstaterer sådan set bare, hvad jeg kan trække ud af DSB's egne tal vedrørende tidsforbruget.
Det er sådan set præcis deres egne tal og deres egne skemaer, som får mig til at nævne 1 time og 45 minutter.
Det fremgår præcis af DSB's egne tal, og det er da dybt betænkeligt, at man ikke kan få mere ud af personalet.
Det med at få noget ud af personalet er et ledelsesansvar, det drejer sig om tilrettelæggelse af arbejdet, så det er ikke den enkelte medarbejder, jeg skælder ud på – overhovedet ikke.
Der kan ske at være mange syndere, spørgsmålet er bare, om man er sunket så dybt i det med en gæld, der er så voldsom stor, og et betydeligt antal tog, der stort set ikke duer.
Hr. Henning Hyllested har påpeget alle fejlene fra denne talerstol.
Hvis det er vilkårene, må man jo finde på noget andet end bare at tro på, at man måske kan løse det ved at slå det sammen i en større pulje.
Der vil jeg bare sige, at der er rig erfaring for, at så kan ulykkerne også blive større.
Det er sådan set kun det, jeg peger på.
Henning Hyllested (EL), 2012-10-23:
Jeg skal bare lige høre hr. Leif Mikkelsen, om jeg fik rigtigt fat i det.
Er det Liberal Alliances opfattelse, at problemerne i DSB – der selvfølgelig er mangeartede – i stor udstrækning kan tilskrives personalet?
Når man henviser sådan meget hårdnakket til Quartz+Co-rapportens snak om, at personalet kun kører tog 1,4 time per dag eller noget i den stil og det i øvrigt er tal, som bestrides af personalet selv, vil jeg godt høre, om det virkelig er opfattelsen hos Liberal Alliance, at det er personalet, der er skyld i alle DSB's problemer i dag.
I samme hug vil jeg også spørge: Er ordføreren opmærksom på, at der jo mellem DSB og – hvad hedder det? – Dansk Jernbaneforbund er truffet aftaler på baggrund af Quartz+Co-rapporten, som skal prøve at rette op på nogle af tingene, men jo da slet ikke i det omfang, som man tilskriver at togpersonalet skulle være skyld i DSB's problemer?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-10-23:
Jo, det bekymrer mig, at man har tilladt, at det er kommet så langt ud, at DSB har en så alvorlig gæld, som hr. Martin Geertsen lige refererer til.
Det er også derfor, som jeg gjorde lidt ud af at sige i min tale her, at jeg nu synes, det handler om at støtte de gode, positive kræfter bredt i DSB – ledelse, bestyrelse, men bestemt også medarbejdere – som er indstillet på, at nu skal det på ret kurs igen.
Netop en renteudgift på 600 mio. kr. fortæller jo med al ønskelig tydelighed, at der er brug for også at gøre noget på det økonomiske område her, og derfor er der muligheden for statsgaranterede lån og dermed mulighed for at få refinansieret noget, så det tal kan bringes ned.
Det er jo det, det hele i realiteten handler om – eller det er en væsentlig del af det.
Jonas Dahl (SF), 2012-10-23:
Tak for det.
Det er jo altid en fornøjelse at vende tilbage til noget, man tidligere har arbejdet en lille smule med.
Som flere allerede har været inde på, indebærer lovforslaget for det første en ændring, således at fremgangsmåden, hvorved DSB anskaffer sig rullende materiel, ændres, således at anskaffelse nu skal godkendes af transportministeren, der fører tilsynet med DSB, inden man kan indgå den endelige kontrakt.
Der er det jo selvfølgelig vurderingen, at ministeren skal sikre den eksterne kvalitetsvurdering af det beslutningsforslag, som ligger hos DSB.
Og som den tidligere ordfører også var inde på, kan man jo sige, at når vi ser på IC4-historien, er der måske behov for en yderligere kvalitetssikring, i hvert fald af de køb, man har foretaget.
Når der så senere hen har været en række beslutninger, som også kunne have været kønnere, ikke mindst under den tidligere regering, kan man selvfølgelig med al tydelighed understrege, at der måske faktisk er behov for at sikre nogle bedre procedurer for anskaffelse af materiel til DSB.
For det andet vil procedurerne for godkendelsen af investeringerne, herunder finansieringen, blive forenklet, således at bestyrelsen i DSB får et selvstændigt ansvar, som skal sikre, at deres kapitalgrundlag er i orden.
Endelig sikrer man også en mulighed for en udvidet statsgaranti til DSB, så det ikke længere kun angår investeringer, men dog således, at Finansudvalget til enhver tid skal godkende det foreliggende.
På den måde sikrer man jo også ikke bare kontrollen fra ministeren, men også den parlamentariske kontrol fra Folketingets side, så der trods alt bliver hånd i hanke med det.
Det bed jeg mærke i at bl.a. Venstres ordfører var lidt kritisk over for, og der synes jeg da at det er vigtigt at understrege, at Finansudvalget selvfølgelig bliver inddraget også i den proces, ligesom det i øvrigt altid vil blive i forbindelse med andre aktstykker.
Endelig er der en ændring i sammensætningen af DSB's bestyrelse, som bliver mere fleksibel, hvilket gør, at transportministeren kan udpege alt mellem fem og otte i stedet for et fast antal, og det er klart, at det jo i sidste ende skal være et spørgsmål om, at man sikrer de nødvendige kompetencer i DSB's bestyrelse også fremadrettet, så vi også sikrer os, at vi får et godt drevet statsligt transportselskab, som rent faktisk er i stand til at sikre service til borgerne.
Det, vi i sidste ende alle sammen er optaget af, er jo rent faktisk, om vi alle sammen kan have en fornuftig transport med vores kollektive trafik.
Yderligere er der to mindre ting i forhold til DSB's S-togsdivisioner, og så er der afsnittet i forhold til Naviair.
Med de ord vil jeg sige på SF's vegne, at vi varmt støtter forslaget.
Jeg synes, at det er meget fornuftigt, at man nu langt om længe sikrer en yderligere kvalitetssikring af de indkøb, der i givet fald foretages fremadrettet af DSB.
Karin Gaardsted (S), 2012-10-23:
Jeg står her i dag på vegne af ordfører hr. Rasmus Prehn.
Mere tidssvarende og knap så bureaukratiske regler for administrationen af DSB og investeringen i nyt, rullende materiel er målsætningen med det lovforslag, vi står med nu.
Lovforslaget øger sikkerheden for, at beslutninger om fremtidige anskaffelser af rullende materiel er saglige og velfunderede, og at der er politisk opbakning til dem.
Derudover kan det bl.a. nævnes, at det bliver lettere at sikre godkendelse af nye investeringer.
I dag er reglerne unødigt komplicerede og bureaukratiske.
Ligeledes kan det nævnes, at bestemmelserne for DSB S-tog gøres mere tidssvarende.
Konkret gives der hjemmel til at beslutte, at DSB S-tog a/s ophører som aktieselskab for at blive integreret i DSB.
Kort fortalt bliver rammer og regler for investeringer i og administrationen af DSB med lovforslaget her betydelig bedre.
Fra Socialdemokratiets side takker vi ministeren for den tekniske gennemgang, vi har fået, og villigheden til at svare hurtigt og beredvilligt på Transportudvalgets mange spørgsmål.
Vi håber på en god og konstruktiv lovgivningsproces omkring dette nødvendige og meget nyttige lovforslag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-10-23:
Jo, men det er sådan, at det nogle gange nemmere at sælge de lidt mere negative historier end de positive historier
Den synes folk er mere interessant.
Det er meget svært at fortælle historien om, at DSB faktisk kører meget regulært.
De er oppe på noget, der ligner 96, 97 pct., de ligger faktisk over det, der ligger i kontrakten, men det er ikke den oplevelse, som folk sådan viderebringer, når DSB kommer til tiden; de viderebringer den om, at det desværre mislykkes en gang imellem.
Jeg synes, at det er vigtigt, at også de positive historier bliver fortalt.
Jeg gør, hvad jeg kan, men det er ikke altid, det er nemt at få det ud over rampen.
Mike Legarth (KF), 2012-10-23:
Tak for bekræftelsen og imødekommelsen af det.
Så vil jeg bare slutte af med en opfordring til, at der, i takt med at der bliver skaffet de her driftsforbedringer, også bliver meldt ud og forklaret om dem, sådan at der bliver skabt et mere positivt billede af de gode resultater, vi forventer der opstår med ministeren i spidsen for DSB.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-10-23:
Jeg kender ikke godt nok til den pågældende episode til at kunne gå direkte ind i den her, men der kan selvfølgelig spørges ind til den, og så skal jeg gerne levere nogle svar.
Mere generelt må jeg sige, at en personpåkørsel jo er en tragisk situation på alle måder, for lokoføreren, for passagererne, men bestemt også for den, som har valgt den udvej.
Der skal i sådan en situation bl.a. foregå et samarbejde med politiet, som skal afklare den slags ting, så der er også nogle elementer, som man nok ikke kan springe over, og som er nødvendige for, at man kan være sikker på, hvad der er sket.
Mere generelt vil jeg gerne sige, at vi i den kollektive trafik – det gælder ikke kun DSB, det gælder bredt – skal være meget bedre til at informere kunderne, for hvis man er informeret om, hvorfor, hvordan og hvornår man kan forvente igen at komme videre, er det lidt nemmere at håndtere, end hvis man bliver mødt med tavshed.
Så jeg synes, at den der generelle vinkel med at informere er vigtig.
Jeg havde i øvrigt fornøjelsen af at være til den store togmesse i Berlin for ikke så forfærdelig lang tid siden, og lige præcis det der med at informere hurtigt og direkte var et af de områder, hvor ret mange virksomheder kunne præsentere spændende eksempler på nyskabelser.
Mike Legarth (KF), 2012-10-23:
Det var ikke formandens skyld – jeg trykkede i de sidste sekunder.
Når nu vi har den her debat, vil jeg pege på, at der jo i weekenden opstod meget store forsinkelser hos DSB på grund af en personpåkørsel i nærheden af Odense.
Der sidder masser af mennesker rundtom i landet, som er blevet voldsomt berørt af en enkelt personpåkørsel, som betød, at 100 passagerer måtte stå af i Kolding, selv om de ellers skulle have været med toget mod syd – alle vogne blev omdirigeret til at køre til Esbjerg.
Ingen forstår noget som helst, DSB's renommé lider skade.
Mit spørgsmål, som jeg anerkender er lidt uden for dagsordenen, skal så være, om ministeren vil være med til at sætte fokus på, at der bliver givet nogle fyldestgørende forklaringer på, hvorfor det går så galt ved enkeltepisoder som denne.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-10-23:
Jeg er meget glad for bekymringen om min person.
Jeg skal gøre, hvad jeg kan for ikke at komme galt af sted, men må sige, at togdrift er en svær størrelse at styre.
Det tror jeg mange har oplevet.
Men til det, hr. Leif Mikkelsen spørger om, kan jeg sige, at det jo sådan set er sat i gang.
Hele konstruktionen her handler om, at DSB's drift skal forbedres med 1 mia. kr.
Det, jeg prøvede på at sige før med min ros, var, at det, jeg oplever, hvor hen jeg end kommer i DSB, om det er hos medarbejdere, direktionen eller bestyrelsen, er en stålsat vilje til, at det skal ske.
Jeg synes faktisk allerede, og det er udvalget jo blevet præsenteret for, at der er sket relativt store fremskridt.
Jeg tror faktisk, hvis jeg skal være helt ærlig, at der skal man som politiker passe på med at blande sig i noget med detailting, for der er andre, der har mere forstand på det.
Men målsætningen om en effektivisering står jo lysende klar.
Det er jo sådan set det, meget af det her er bundet op på.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-23:
Nu skal ministeren jo ifølge det her lovforslag fremadrettet blande sig i togindkøb, og det er jo godt.
Kunne det tænkes, at ministeren i forlængelse af statsgarantien også stillede krav om en plan for, hvordan man vil effektivisere på det her område, en plan for, hvordan man når frem til de tal, og at det skulle forelægges ministeren, når det nu er staten, der skal garantere det, blot for at det her ikke kører af sporet.
For jeg er enig i, at vi har oplevet at få en redegørelse fra DSB's side, og det har vi alle sammen sat pris på, men man skal også være klar over, at en sådan ledelse, det ville også være tåbeligt andet, ikke sætter sit lys under en skæppe, altså, tallene bliver jo ikke gjort dårligere, end de er, i en sådan sammenhæng.
Det er en stor skude at vende, det er stadigvæk 18 mia. kr., det er meget voldsomt, og jeg synes, der skal bruges alle parametre.
Så er det et led i forsøget på at følge op på det her, at man beder om at få en meget præcis plan for, hvordan driften kan blive anderledes, så heller ikke ministeren på sigt kommer galt af sted på grund af den her sag?