runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Jeg har bedt om ordet til noget, som ordføreren sagde lige før, nemlig det her med, at det gik lige op, og at vi skar lidt i udviklingsbistanden, fordi vi så brugte militæret.
Jeg vil først lige gøre opmærksom på, at der altså er mange, der flygter fra bl.a. Aleppo, som er under massivt bombardement fra Assad og hans venner lige nu.
Det har ikke noget med IS at gøre, så det er altså ikke kun derfra, flygtninge kommer.
Så tror ordføreren ikke, at de massive nedskæringer på udviklingsbistanden har en betydning for, hvad det er for nogle folkevandringer, vi kommer til at se fremadrettet?
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Jeg tror, man skal passe meget på med det her meget snævre syn, hvor man siger: Der er blevet skåret i udviklingsbistanden, derfor kan vi ikke hjælpe lige så mange mennesker i og omkring Syrien.
Som jeg sagde før: Den danske udviklingsbistand er blevet intensiveret i områder i og omkring Syrien.
Derudover har jeg ikke sagt, at vi har skåret i udviklingsbistanden for så at opgradere den militære indsats.
Det, jeg har sagt, er, at den samlede danske indsats er noget, vi kan være rigtig, rigtig stolte af.
I forhold til Aleppo er det korrekt, at Assad-styret bomber meget hårdt dér lige nu, men den danske indsats ud over den humanitære indsats, ud over den militære indsats, som nu er øget imod Islamisk Stat, bygger jo også på et meget omfattende stabiliseringsprogram, hvor vi går ind og støtter moderat politi, moderat retssektor osv. i områder i hvert fald nord for Aleppo.
Så den danske indsats i Syrien er nok den mest omfattende og nok den mest dybdegående i forhold til vores lands størrelse, når man kigger på dem, vi ellers arbejder sammen med.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-03:
Jamen det, jeg sådan set sagde til ordføreren i slutningen af mit spørgsmål, var, at når vi nu ser lidt bredere på vores klode, er der jo altså flygtninge og migranter fra andre steder end Syrien, der lige nu er under pres.
Så det var egentlig det, jeg bad ordføreren om at forholde sig til.
Når man nu skærer så massivt og voldsomt i udviklingsbistanden globalt set – altså den bistand, vi giver globalt set, til hele verden, ikke Syrien – kommer det så ikke til at have en betydning for de mennesker, der er dér, så vi måske kommer til at se et yderligere pres på grund af destabilitet, på grund af fattigdom, på grund af klimaforandringer?
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Jamen de steder, hvor vi har skåret, er jo områder, hvor lande jo netop har nydt godt af den danske udviklingsbistand – det kunne være Indonesien, det kunne være Vietnam – altså lande, der er gået fra at være modtagere af udviklingsbistand til at være lande, vi lige pludselig kan handle med.
Vi går ikke ind og skærer i støtten til Syrien eller til lande i den region, som er hårdt ramt lige nu.
Vi går ud og skærer i bistanden til bl.a. lande, som forhåbentlig nu kan være handelspartnere, hvor vi så går ind og prøver at støtte dem med en øget handelsindsats.
Som det er sagt: Når man skærer i udviklingsbistanden, jamen så har det selvfølgelig en effekt.
Men vi forsøger at gøre det i de områder, hvor det er lande, vi så kan handle med i stedet for.
Jamen i forhold til bombning af Islamisk Stat tror jeg at jeg svarede på det før.
I forhold til det asylpres, vi har været under, ja, så ser jeg det i allerhøjeste grad som en trussel mod det danske velfærdssamfund.
Man behøver blot kaste et blik på Sverige for at se, hvad der ville ske, hvis det var sådan, at vi ikke havde strammet op.
Hvis vi havde modtaget dobbelt så mange, fire gange så mange asylansøgere, som vi har modtaget, ville vi skulle skære på skoler, på ældre, på vores velfærd, for ikke at tale om den voksende ekstremisme og de flere parallelsamfund, som det også ville resultere i.
Christian Juhl (EL), 2016-05-03:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, om ikke ordføreren kan se, at hvis man fjerner udviklingsbistanden et sted, øger man risikoen for flygtninge.
Hvis man bruger den til at bombe mennesker med, flygter de da i hvert fald i første omgang, uanset om det er Assad, man bomber, eller om det er ISIL, man bomber, eller hvem man bomber.
Det andet er: Mener ordføreren sådan helt ædrueligt, at 3 promille flygtninge i Danmark pr. år skulle være en trussel mod dansk velfærdssamfund, sådan helt nøgternt?
Hvis man regner lidt og har lidt matematik i hovedet, kan man da hurtigt regne ud, at det ikke betyder særlig meget.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Vores intention med at støtte de politiske initiativer, der skulle begrænse tilstrømningen fra ikkevestlige lande, handlede ikke kun om, at der blandt dem ville være ikkedemokratiske kræfter.
Det var også, fordi vi bare mener, at antallet i sig selv betød noget, også selv om de alle sammen er flinke og rare mennesker med gode holdninger.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Så bliver nødt jeg til at spørge, hvordan de så udgør et problem.
Hvorfor er det et problem, hvis det er folk, der er integrererbare, og som bidrager til det danske samfund og deltager på lige fod, som vi oplever det mange steder?
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-03:
Jeg mener, det er et problem, når der i nogle folkeskoler på Vestegnen er mere end 80 pct. af børnene, som har en anden etnisk baggrund, og som ikke har en dansk kultur med hjemmefra.
Jeg mener, det er et problem, når jeg for få dage siden snakkede med en mor, hvis barn er fjerdegenerationstyrker på Vestegnen, som stadig væk snakker dårligere dansk end sine jævnaldrende.
Det mener jeg er et problem, og jeg mener, at det hænger sammen med antallet af mennesker, der er kommet hertil.
Jeg mener ikke, at man bare kan se bort fra, at antallet af mennesker, der kommer til Danmark, har en betydning for vores evne til at integrere dem og for vores evne til at skabe et godt samfund.
Christian Langballe (DF), 2016-05-03:
Hvis jeg skal måle det sådan set over året, synes jeg faktisk, det har været en ulykke, at man har sammenblandet flygtningepolitik med indvandring, for det er to forskellige ting.
Det, jeg synes det kniber med i den her debat, er, at man sådan set gør flygtninge til indvandrere fra dag et.
Altså, jeg nævnte før det der eksempel ude fra Center Sandholm, hvor de her flygtninge, der kommer, bliver præsenteret for en temmelig lang video, hvor de får at vide, hvilke rettigheder de har, og hvad de har ret til i forhold til det danske samfund.
Der er bare ikke en eneste, der fortæller dem, at det her er midlertidigt, altså at de faktisk skal hjem igen.
Det er der, hvor jeg synes at alting bliver blandet sammen i de her diskussioner, altså fordi man ikke holder fast i, hvad det egentlig vil sige at være flygtning.
Det, at man er flygtning, betyder, at man søger ly et bestemt sted og får beskyttelse, og når de krigstilstande, man er flygtet fra, er overstået, jamen så rejser man selvfølgelig hjem igen.
Og så sætter man gang i alt det der med indvandring, og at folk skal integreres og alt muligt.
Jeg synes, det er en mærkelig diskussion.
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Jeg mener i høj grad, at vi skal gøre forskel på flygtninge og indvandrere.
Så kan det godt være, at der er en eller anden video, der byder folk, der får ophold i Danmark, velkommen, men det ændrer jo ikke en millimeter ved, at dem, der får ophold i Danmark, får det at vide.
Hvis du f.eks. kommer fra Syrien, får du at vide, at du får en opholdstilladelse på 1 år, derefter 1 år mere og derefter 1 år mere, og at du, såfremt der er fredeligt i dit hjemland, skal hjem med det samme – uagtet at du har et job i Danmark, uagtet hvad din situation i Danmark er.
De to ting hænger jo ikke sammen.
Vi går fortsat ind for, at så snart der er fred og folk kan tage tilbage til deres hjemland, skal de tilbage.
Men i den periode, hvor de opholder sig i Danmark, skal de bidrage til samfundet.
Christian Langballe (DF), 2016-05-03:
Jeg må så sige om de her trepartsforhandlinger, hvor man jo lægger op til, at flygtninge kan gå ud og få en lærlingeløn til omkring de her 49 kr., eller hvad det nu bliver, og så efter 2 år er dagpengeberettiget, at det mener jeg simpelt hen er et blålys.
Og jeg forstår det ikke rigtigt, for jeg tror, det grundlæggende spørgsmål, når vi tager flygtninge – og som jeg tror mange gerne vil høre svaret på – er, om de så bare skal integreres og blive en del af Danmark og så blive i det danske samfund.
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Som jeg lige sagde, skal man, hvis man har en opholdstilladelse på 1 år og det er muligt at blive hjemsendt inden for det år, fordi der er fred i ens hjemland, hjem, uagtet at man sidder midt i et kursus eller er midt i et arbejdsforhold i Danmark.
Men det ændrer jo ikke på, at vi gennemførte de her to- og trepartsforhandlinger og har fået en igu på plads, som vi ønsker skal minde om egu'en, og der hører nogle ting med.
Jeg ønsker på ingen måde, at flygtningene skal sidde på dagpenge.
Det er jo derfor, at de også først optjener retten til det efter en længere periode.
Men det er nu engang det system, vi har fundet frem til.
For vi mener, at hvis det er sådan, at man ikke bidrager i den periode, man er her som flygtning, jamen så undergraves hele den danske velfærd.
Trine Bramsen (S), 2016-05-03:
Vi er jo enige i, at antallet betyder noget, og det tror jeg også er blevet slået fast med syvtommersøm i den debat, der har været indtil nu.
Men når vi taler om tilstrømningen til Danmark, kommer vi ikke udenom også at diskutere hjælpen i nærområdet.
Så jeg vil egentlig stille ordføreren et ret simpelt spørgsmål: Mener ordføreren, at de massive nedskæringer i den lokale nødhjælp betyder, at færre flygter, eller at flere flygter og dermed ender i lande som Danmark?
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Jeg mener, at den danske indsats som helhed er et foregangseksempel.
Så kan det godt være, at vi har skåret i udviklingsbistanden, således at vi nu kun er et af de fem lande i hele verden, der i forhold til vores størrelse rent faktisk lever op til FN's mål om, hvor meget man skal bidrage med.
På den anden side har vi bl.a. foretaget en massiv opgradering af vores militærindsats imod Islamisk Stat, som er en af de primære drivkræfter for, hvorfor folk flygter.
Så hvis ordføreren spørger mig, om jeg mener, at den nuværende danske indsats sammenlignet med tidligere bidrager til, at der er færre eller flere, der vil flygte på sigt, så vil jeg sige, at jeg vil mene, at vi er et foregangsland.
Trine Bramsen (S), 2016-05-03:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Jeg stillede et meget, meget simpelt spørgsmål, som ikke burde være til at misforstå: Betyder mindre nødhjælp, at der er færre eller flere, der flygter til lande som Danmark?
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Jamen det mener jeg sådan set jeg har svaret på.
Vi har opgraderet vores militære indsats, og hvis man stiller det meget sort-hvidt op, kan man sige, at vi måske bruger flere penge på militæret nu og færre på udviklingsbistanden.
Jeg mener, at det samlede resultat er, at der er færre, der flygter.
Hvis man kun ser på den rene udviklingsbistand, kan man sige, at der selvfølgelig er blevet skåret ned, og at det har en effekt, men hvis vi så bruger de penge et sted, hvor de har endnu større effekt, såsom den militære indsats mod IS, så står vi jo endnu bedre stillet end før.
Christian Juhl (EL), 2016-05-03:
Man skal høre meget, før ørerne falder af.
Hvis man flytter penge fra udviklingsbistand til militær bombning af Syrien, forbedrer man situationen og skaber færre flygtninge.
Den skal ordføreren godt nok længere ud på landet på Sydsjælland med for at sælge.
Det er jeg helt overbevist om.
Jeg synes, at vi snarere skal begynde at snakke om realiteter i stedet for at stikke blår i øjnene på folk.
Hvis man tager 6 mia. kr. fra ulandsbistanden i løbet af 15 måneder, enten fordi man sparer, eller fordi man bruger det på flygtninge, er det klart, at der er nogle steder i verden, hvor verdens fattigste lever, der ikke får den hjælp, og hvor risikoen for, at der også kommer flygtninge fra det område, stiger.
Det er jo helt logisk.
Det skulle selv en akademiker kunne forstå – undskyld, jeg siger det lidt direkte.
Jeg mener, at den politik er en katastrofepolitik, som vil skabe flere flygtninge.
Hvis man bomber mere i Syrien, er der flere, der flygter.
Det er noget, der siger sig selv.
Er ordføreren slet ikke indforstået med sådan nogle logikker?
Marcus Knuth (V), 2016-05-03:
Med al respekt, jeg kommer fra Lolland og ikke fra Sydsjælland.
Derudover har vi godt nok skåret på udviklingsbistanden, men vi har jo lagt flere ressourcer i at hjælpe i området omkring Syrien.
Der har vi jo rent faktisk lavet en opgradering.
Derudover bomber vi ikke Syrien som et land.
Vi bomber ikke Assad-regimet.
Vi bomber Islamisk Stat, som er den terrororganisation, som mange mennesker flygter fra.
Mener jeg, at vi bare skulle trække os ud og lade Islamisk Stat vokse som en kræftsvulst, overtage mere af Mellemøsten, etablere et kalifat, måske overtage Pakistan – de er allerede godt på vej ind i Afghanistan – et Pakistan, som er bevæbnet med atomvåben, og se, hvordan verden så ser ud?
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg mener, at vores militære engagement er en fuldstændig central hjørnesten i at sikre langvarig fred i verden.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Men der er ikke nogen, der forhindrer folk i at tilpasse sig dansk kultur, når de kommer til Danmark.
Den chance har de jo.
Der er nogle, der vælger ikke at gribe den chance, og det beklager jeg da dybt, for det er jo sådan set en væsentlig del af årsagen til, at vi står her og har den her diskussion, nemlig at der er en masse mennesker, der er kommet til Danmark, som har haft muligheden for at tilpasse sig, haft muligheden for at integrere sig i det danske samfund, også at tilpasse sig dansk kultur og danske traditioner, men jo ikke har ønsket at gøre det.
Når de ikke har ønsket at gøre det, skaber det en masse integrationsproblemer, og det er det – sammenholdt med det store antal, der kommer – der danner baggrunden for den her diskussion.
Jeg er glad for, at der faktisk er et flertal af Folketingets partier, der siger, at de har et ønske om at reducere den ikkevestlige indvandring til Danmark.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-03:
Vi skal nå tre behandlinger på 1 dag.
Vi har så fået at vide, at vi skal nå tredjebehandlingen inden kl. 22.00, for at dronningen kan nå at skrive under.
Jeg synes godt nok, at det her er langt ude.
Det er en sag, som vi har respekt for skal hastes igennem.
Det har vi været åbne over for.
Vi ville egentlig helst have behandlet den over 2 dage, det synes vi havde været mere rimeligt, for så kunne man nå at stille nogle spørgsmål, få svar på sine spørgsmål, og man kunne nå at indarbejde det i en betænkning.
Så ville vi sådan set godt være med til at acceptere det.
Nu har vi så en andenbehandling, hvor vi skal reflektere over nogle ret vidtgående svar på nogle spørgsmål, og det skal vi to ordførere så gøre på tilsammen 4 minutter.
Jeg synes, det her er langt ud over det rimelige.
Der er simpelt hen grund til, at Præsidiet taler om den her sag.
Jeg synes, det er dybt uacceptabelt.
Enhedslisten er kommet til den konklusion, at vi godt kan støtte lovforslaget, og vi ser meget gerne, at man arbejder videre med, at de mindre ansøgninger, som er kommet i klemme ved det her indgreb, bliver imødekommet.
For det, der er bagsiden af det her, er, at der er nogle, som har indsendt mange ansøgninger på solcelleanlæg og sådan set er gået over grænsen for, hvad der er intentionen med loven, og så er der samtidig nogle boligforeninger og en kommune, som har sendt en enkelt ansøgning ind, og som også bliver slagtet, når nu vi lukker den her lovgivning.
Jeg synes ikke, at den her behandling er værdig for Folketinget, og det kunne jeg godt tale meget længe om, men det vil jeg undlade at gøre, for jeg respekterer, at vi skal have den her tredjebehandling inden kl. 22.00.
Christian Poll (ALT), 2016-05-03:
Af samme grund skal jeg forsøge at gøre det her meget hurtigt.
Vi er samlet her i dag helt ekstraordinært for at lukke ned for en støtteordning til udbygning af vedvarende energi i Danmark, nemlig 60-40-ordningen for solcelleanlæg.
Alternativet mener, at det er dødærgerligt, at regeringen er blevet løbet over ende af solcellemarkedets udvikling og ikke har fundet rettidig omhu til at justere ordningen, så den passer til den rivende og meget positive udvikling, vi i disse år ser på solcelleområdet.
Vi giver i dag meget støtte til fossil energi i Danmark.
IMF har beregnet, at det er godt 40 mia. kr. om året.
Her har vi en femteplads i Europa.
Når jeg nævner det, er det for at sætte det, vi taler om i dag, lidt i perspektiv.
Der er indsendt ansøgninger for i alt 4.500 MW solcelleanlæg, og disse vil give en forventet udgift i PSO på 11 mia. kr. over 10 år, svarende til ca. 1 mia. kr. om året.
Så de 11 mia. kr. kan lyde af meget, men er ikke et urimeligt tal over en 10-årig periode for en så solid omstilling til et vedvarende energisystem, som de 4.500 MW solceller vil bidrage til.
Når det er sagt, er det problematisk for 60-40-ordningen, at man pludselig på en måned oplever en søgning, der er 75 gange større end den forventede ramme på 60 MW frem til 2020.
Og det er også problematisk, at så mange ansøgninger er samlet på de samme matrikler, fordi det i praksis udfordrer den måde, støtten skulle gives på, nemlig til anlæg på maks. 500 kW.
Og endelig er det problematisk, at så store anlæg vil blive placeret på jorden, for jeg så langt hellere, at solcelleanlæg blev placeret på alle de sydvendte tage, der findes i Danmark.
Derfor har vi i Alternativet brugt dagen i dag på at tænke kreativt og konstruktivt for at se, om vi på nogen måde kunne redde ordningen i stedet for helt at lukke den ned, og det er resulteret i vores ændringsforslag nr. 1-3, som handler om at forsøge at sikre en fortsat mulighed for, at ordningen kan fungere.
Det er tagfladerne, vi gerne vil have solcellerne op på.
Alternativet mener, der er behov for en revideret og langt bedre gennemtænkt ordning, som kan sikre en massiv årlig udbygning med solcelleanlæg, uden at det går så langt, som vi har set i april 2016 med de 4.500 MW.
Det går vi meget gerne i dialog om hvordan vi kan skrue sammen.
Vi har haft forskellige overvejelser i dag, som jeg så vil spare jer for, og når Alternativet i sidste ende vælger at stemme imod det oprindelige forslag, der fra i morgen lukker ned for 60-40-ordningen, så er det, fordi ministeren i svarene på spørgsmål 10 og 12 fastslår, at med de ansøgninger, der er imødekommet frem til i dag, på samlet set 87 MW, så er rammen på 60 MW allerede nået, og derfor er der ikke behov for en ny, justeret ordning før 2020.
Alternativet er lodret uenig i, at vi ikke har behov for en lignende gennemtænkt ordning til fremme af solcelleanlæg før 2020.
Vi mener, der er behov for en langt mere ambitiøs udbygning af det danske energisystem med solcelleanlæg i alle størrelser, og vi ser altså hellere for meget end for lidt.
Derfor stemmer vi imod det oprindelige forslag om at lukke ned for ordningen.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-05-03:
Tak for det, formand.
Ja, vi mener, at den her debat er vigtig, fordi der er sket en kraftig forværring af hele situationen i Palæstina og ikke mindst på Vestbredden.
Det er en konflikt, der er så central i hele regionen og har så stor betydning for, hvordan regionen i øvrigt udvikler sig.
Vi har oplevet, at volden er eskaleret ganske, ganske kraftigt det sidste halve til trekvarte år, og ikke mindst de sidste måneder.
Mange unge palæstinensere reagerer på besættelsen og deres fremtidsløse liv på en voldelig måde.
Det israelske militær reagerer uproportionalt med drab på helt unge palæstinensere, der sker fængslinger, og hadet eskalerer.
Vi kan se, at bosættelserne fortsætter, og vi kan se, at parterne er så langt fra hinanden som aldrig nogen sinde før.
USA har jo involveret sig ganske tæt i en løsning af konflikten.
Det har USA gjort mange gange tidligere.
Senest forsøgte John Kerry at lægge al sin prestige ind i det.
Vi var med en delegation fra Udenrigspolitisk Nævn i Israel og Palæstina her i marts måned, som var meget nyttig på mange måder, og noget af det, som jeg synes gik igen i det, vi fik af meldinger, var, at efter at USA ikke rigtig er der mere, er der en forventning til, at Europa måske kommer til at spille en stærkere rolle i forhold til konflikten, og også et ønske om, at Danmark engagerer sig kraftigere i det.
Derfor er jeg da spændt på at høre, hvad udenrigsministeren har at sige til den her forespørgsel, og derfor vil jeg sige, at jeg håber, vi kan få en konstruktiv og god debat på den baggrund.
Nick Hækkerup (S), 2016-05-03:
Tak for det.
Nu er det blevet sagt et par gange, og jeg tror, vi alle sammen er enige om, at der mangler perspektiv for fredsprocessen, og at spændingerne på Vestbredden mellem palæstinenserne og Israel er betydelige.
Det står bl.a. på de fortsatte udvidelser af de israelske bosættelser, ikke mindst omkring Østjerusalem, de omfattende begrænsninger af palæstinensernes bevægelsesfrihed, at anvendelse af store landområder på Vestbredden til bosætterveje, træningsområder for israelske sikkerhedsstyrker, naturreservater m.v. også er med til at begrænse bevægelsesfriheden, ligesom den israelske kontrol med sikkerhedshåndhævelsen og planlægningsprocesserne i det store område C med nedrivning af palæstinensiske bygninger, den begrænsede opfølgning på anvendelse af vold, udstrakt brug at administrativ frihedsberøvelse osv. er med til at gøre det hele besværligt.
Omvendt må man også sige, at der er en række interne palæstinensiske forhold, som gør, at processen er besværlig.
Det gælder splittelsen mellem PLO/Fatah på den ene side og Hamas på den anden side.
Man må vel konstatere, at Fatah i dag er usikre på deres opbakning og Hamas kan frygte for deres magtbase i Gaza, som har medført et voksende demokratisk underskud, mangel på parlaments- og præsidentvalg og en lovgivende forsamling, som ikke har fungeret i snart 10 år.
Dertil kommer så, at EU jo har bemærket, at i det palæstinensiske område er det demokratiske rum blevet mindre med klager over vilkårlig frihedsberøvelse, tortur og mishandling, meddelelser om krænkelse af ytrings- og forsamlingsfriheden osv.
Det er alt sammen ting, som gør det hele så besværligt og på en eller anden måde så deprimerende.
Jeg er fuldstændig enig med såvel ministeren som forslagsstilleren hr. Holger K. Nielsen i, at skal situationen opblødes, så skal dialogen genetableres, og de politiske ledere, både i Israel og hos palæstinenserne, må vise det mod og den kompromisvilje, som skal til.
Jeg er faktisk fuldstændig enig med ministeren i, at alene kan Danmark ikke gøre noget.
Vi kan muligvis lægge pres på via EU eller andre internationale organisationer, for at Israel indstiller sin bosættelsespolitik, og for at palæstinenserne opbygger de nødvendige statsstrukturer, offentlig administration, bekæmper korruption osv.
Det er relativt udsigtsløst at se enden på den her konflikt og se, at det skulle lykkes.
Jeg må ærlig talt sige, at man skal være godt optimistisk, hvis man tror, at de initiativer, som er, fører til en løsning af konflikten i hvert fald inden for overskuelig tid.