Anita Knakkergaard (DF), 2009-12-08:
Lovforslaget tager bl.a. udgangspunkt i regeringens strategi for reduktion af energiforbruget i bygninger, som følger op på den energipolitiske aftale af 21. februar 2008, hvori det fremgår, at bruttoenergiforbruget skal falde med 4 pct. frem til 2020 i forhold til 2006.
Energikravene til nybyggeri strammes derfor væsentligt op.
Formålet med lovforslaget er at nedbringe energiforbruget i eksisterende bygninger i takt med den almindelige renovering og vedligeholdelse af disse bygninger.
Som det fremgår af bemærkningerne, vil der blive fastsat nye skærpede energikrav, såkaldte komponentkrav, til bygningsdele og installationer, der skiftes ud i forbindelse med løbende vedligeholdelse og renovering.
Endvidere fremgår det, at komponentkravene vil være privatøkonomisk rentable, hvilket vil sige, at renoverings- og vedligeholdelsesarbejder tjenes hjem ved den energibesparelse, forbrugeren opnår over komponentens levetid.
Dansk Folkeparti ønsker svar på et spørgsmål vedrørende et eksempel med komponentkravene.
F.eks. er isolering i forbindelse med tegltage totaløkonomisk rentabel, men prisen på fjernvarme er lav.
Hvordan tjenes energibesparelsen hjem her?
Det præciseres også i lovforslaget, at den professionelle bygherre er erstatningsansvarlig efter dansk rets almindelige regler for tab, som følge af at byggeriet ikke udføres i overensstemmelse med bygningsreglementet.
Dog vil det fortsat være bygningsejeren, der er ansvarlig over for kommunen for overholdelse af reglerne.
Af »Strategi for reduktion af energiforbruget i bygninger« fremgår, at Danmark i dag samlet set har verdens strammeste energikrav til nye bygninger.
Den langsigtede vision er, at alle nye bygninger skal være plusenergibygninger.
Vi er i Dansk Folkeparti enige i, at vi skal spare på energien, men vi ønsker også sikkerhed for, at det sundhedsmæssige samt beboernes trivsel i lavenergihuse 1 og 2 opfylder kravene til dette, da der intet materiale foreligger ved sagen vedrørende den sundhedsmæssige del.
Dette er helt nødvendigt baggrundsmateriale for Dansk Folkeparti for at kunne vurdere, om det er forsvarligt at investere milliardbeløb i lavenergihuse.
Det fremgår endvidere, at en række lavenergibygninger og passivhuse er opført med dispensation for netop indeklima, hvilket for os jo ikke er betryggende.
Endvidere kan vi frygte, at huslejen vil stige, da der kun er lejerne til at betale i det almene boligbyggeri ved energibesparelser i eksisterende bygninger.
Det samme går jeg også ud fra er gældende i det private byggeri.
Hvem skal garantere, at energibesparelser kan betale energirenoveringen?
Samtidig vil vi sikre os, at vi kun godkender energibesparelser vedrørende 2010, lavenergiklasse 2, og at vi om nogle år med de erfaringer, der foreligger, skal godkende 2015-krav vedrørende lavenergiklasse 1. Så vi er til dels positive over for byggeloven, men afventer svar på vores spørgsmål under udvalgsarbejdet. Så er der også implementering af direktiver.
Der er habitatdirektivet om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter.
Direktivet er allerede implementeret i dansk ret ved bl.a. bekendtgørelse nr. 408 af 1. maj.
Danske myndigheder har efter direktivet pligt til at foretage en vurdering af samtlige planer og projekter i habitatområder.
Det kan vi godkende.
Det næste er direktiv om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer.
Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2005/36/EF, der angår anerkendte statikere, er også gennemført i dansk ret ved bekendtgørelse nr. 1040 af 28. oktober 2008.
Så vi kan godkende de direktiver, og vi ser frem til besvarelsen af vores spørgsmål under udvalgsarbejdet.