runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-12-02:
Tak for svaret.
Jeg vil så nødig gøre beskæftigelsesministeren ked af det, og derfor skal jeg skynde mig at henvise til en rapport fra arbejdsgruppen vedrørende B 88.
Det var en helt anden problemstilling, man diskuterede med forslagene i midten af 1990'erne.
Det var en helt anden konstruktion, og der var det jo, at de borgerlige partier og den øvrige opposition foreslog en vederlagsmodel.
Jeg står her med en pressemeddelelse fra Det Konservative Folkeparti, hvor der står, at man kan ringe til alle ordførerne og høre, hvor godt et forslag det er, som de borgerlige har produceret her, og hvor der står: Flertal uden om regeringen.
Nu skal de på knæ, de socialdemokrater, for det er fuldstændig urimeligt, at brandfolk, der udfører livsvigtige opgaver, bliver modregnet for noget som helst.
Citat slut.
Det, der er problemet i sagen her, forholder ministeren sig jo overhovedet ikke til.
Problemet er, at i 2008 gennemførte regeringen, desværre med hjælp fra Dansk Folkeparti og De Radikale, et forslag om indgreb i de supplerende dagpenge, der betyder, at de brandmænd, der aldrig har været omfattet af reglerne om supplerende dagpenge, lige pludselig bliver det fra den ene dag til den anden.
Derfor opstod problemet, og derfor er mit spørgsmål: Hvordan kan det være, at problemet bare er blevet værre?
Så må ministeren jo undsige de gode folk fra dengang, hvoraf to sidder i regeringen i dag sammen med ministeren, og de kan vel ikke være helt tossede?
Det var jo, fordi man ville løse et samfundsmæssigt problem, og ministerens forgænger har bare gjort alt for at gøre det værre, fordi deltidsbrandmændene er blevet taget ind under de regler.
Vi kan se, at rigtig mange, i Frederikshavn er det 16-17 stykker af beredskabet, er på vej til at tælle ned, og lykkes det dem ikke at finde et fuldtidsarbejde i disse svære tider, ryger de helt ud af beredskabet.
Det koster mange penge at uddanne nye, og det er derfor, vi synes, det er tosset, at man ikke finder en løsning, så man kan beholde de gode brandsvende, vi har.
Det håber jeg da ministeren er enig i.
Inger Støjberg (V), 2009-12-02:
Jeg skal ikke undlade at bemærke, at hr. Bjarne Laustsen ikke længere henviser til B 88, som hr. Bjarne Laustsen ellers har henvist til mange gange, men nu er det altså B 63.
Man kunne jo tænke sig at spørge, om hr. Bjarne Laustsen mon er blevet enig i, at vederlagsmodellen viste sig at have konsekvenser, som branchen ikke selv kunne støtte op om.
I hvert fald henviser hr. Bjarne Laustsen nu til B 63, der ud over at være en genfremsættelse af B 88, som hr. Bjarne Laustsen i øvrigt plejer at henvise til, foreslår, at deltidsbrandmænd stilles bedre og helt anderledes end det, der gælder for borgerligt ombud.
Hverken det ene eller det andet beslutningsforslag vandt gehør hos hr. Bjarne Laustsens eget parti, Socialdemokratiet, tilbage i 1990'erne, og det til trods for at hr. Bjarne Laustsen i dag kalder det for, og jeg citerer, en let og elegant måde at løse problemerne på.
Citat slut
Arbejdet som deltidsbrandmand er et lønarbejde, det er ikke et borgerligt ombud.
Borgerligt ombud er noget, man udvælges til og har pligt til at påtage sig, og det kan ikke sidestilles med almindeligt lønarbejde.
Jeg vil i øvrigt gerne tilføje, at det er uden betydning for denne sondring, om der er tale om samfundsnyttigt arbejde eller ej, selv om man forsøger at gøre samfundsnytten til et kriterium for, om det er et borgerligt ombud.
Jeg synes, at jeg med al tydelighed har sagt, hvad jeg mener om vederlagsmodellen, og at det altså ikke er mig, der kan gøre deltidsbrandmandsarbejde til et hverv, der ydes vederlag for.
Derfor er det i øvrigt heller ikke mig, der efterfølgende kan undtage deltidsbrandmændene fra de almindelige betingelser og principper, der er gældende for borgerligt ombud, så jeg vil her til slut blot henvise til mine mange tidligere svar til hr. Bjarne Laustsen.
Bjarne Laustsen (S), 2009-12-02:
Tak, hr. formand.
Er ministeren enig med Helge Sander, Tom Behnke og Brian Mikkelsen, som i B 63 fra 1. samling 1997-98 foreslog en vederlagsmodel for deltidsbrandmændene, der let og elegant kunne løse de problemer, som blot er blevet større med regeringens indgreb i de supplerende dagpenge?
Jeg synes, det er synd og skam, at man bruger forkerte argumenter, og når man så ikke har flere, begynder man at påstå, at der er nogle, der har sagt noget, de aldrig har sagt.
Deltidsbrandmændene bakker
fuldstændig op om det her.
Jeg ved, de kommer i deputation i Arbejdsmarkedsudvalget klokken 6.45 onsdag den 9. december, lige forud for at beskæftigelsesministeren og forsvarsministeren kommer, så udvalgets medlemmer selv kan høre, at deltidsbrandmændene bestemt ikke har noget imod en vederlagsmodel.
Det, der er kommet til siden hen, er det, ministeren skal forholde sig til.
Grunden til, at det blev afvist dengang i 1997, var nogle helt, helt andre forhold.
Men regeringen har gjort det sådan i dag, at man ikke kan fortsætte med at være brandsvend, hvis man mister sit fuldtidsarbejde og bare modtager understøttelse i 30 uger.
Det er derfor, regeringen har lavet et problem, der er titusind gange værre end de problemer, man diskuterede i 1997, hvor det endte med, at man blev enig om, at der ikke skulle ske timeoverførsel, hvis man mistede sit arbejde.
Kim Mortensen (S), 2009-12-02:
Det er jo ikke nogen hemmelighed for ministeren – der var jo en længere debat i Folketingssalen i går – at antallet af unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse, er faldende.
Vi risikerer at komme til at stå i en situation, hvor vi låser samfundet fast på, at det er 80 pct., der får en ungdomsuddannelse, og 20 pct., der ikke får.
Det er dem, der får en ungdomsuddannelse, der dokumenterbart også får et job, får det sunde liv, får motion, og vi har en 20-procent-gruppe tilbage, som kommer til at stå uden uddannelse og uden at være den etablerede del og bærende kraft i samfundet.
Det er jo derfor, at der er en række ungeorganisationer – jeg kan nævne nogle: Børne- og Kulturchefforeningen, Uddannelsesforbundet, Ungdomsringen i Danmark, der repræsenterer ikke mindre end 1.100 klubber og ungdomsskoler, og Dansk Ungdoms Fællesråd – der peger på, at der er behov for at lave en ungdomskommission.
Det er jeg altså lidt skuffet over at der ikke kommer et mere imødekommende svar fra undervisningsministeren på.
Vi har jo ikke i Danmark haft en egentlig ungdomskommission, siden Hal Koch lavede en ungdomskommission, og i 1980'erne havde man med Lars Lundgaard som formand under Lissa Mathiasen en ungdomskommission.
Så der er behov for, at man ligesom får skabt et fælles fundament for, hvad det er for en sammenhængende indsats, der skal til for at løfte bl.a. den restgruppe, der i dag ikke kommer med på uddannelsesdelen.
Bertel Haarder (V), 2009-12-02:
Som spørgeren ved, er der indgået en aftale mellem Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og regeringen om flere unge i uddannelse og job.
Vi er enige om at fastholde målsætningen om, at mindst 95 pct. af en ungdomsårgang skal gennemføre en ungdomsuddannelse i 2015.
Dertil kommer, at en række af landets kommuner har fungeret som modelkommuner for, hvordan der arbejdes med at bringe flere i uddannelse.
Det afsluttes med udgangen af dette år, men der er stor interesse i kommunerne for at videreføre det.
KL og Undervisningsministeriet er derfor i dialog om, hvorvidt det skal fortsætte i en form, der tilpasses de mange nye initiativer.
Kommunerne er centrale aktører, hvis de nye politiske tiltag skal lykkes.
Center for Ungdomsforskning vil snart offentliggøre en evaluering, som fremhæver de bedste eksempler på, hvordan en sammenhængende indsats kan tilrettelægges.
Disse eksempler viser, at der er taget skridt til en samordnet indsats blandt de aktører, der skal føre den vedtagne politik ud i livet, og det arbejde skal der ikke skabes usikkerhed om ved at nedsætte en overordnet kommission, som kan give det indtryk, at vi nu skal starte forfra og igen vende de sten, som vi lige har vendt.
Kim Mortensen (S), 2009-12-02:
Det spørgsmål, jeg har stillet, er: Hvad er ministerens holdning til, at flere store organisationer inden for ungeområdet igennem flere år har argumenteret for nedsættelsen af en overordnet ungdomskommission med det sigte at skabe sammenhæng og helhed i såvel indsatser som lovgivning vedrørende unge?
Hvad er ministerens holdning til, at flere store organisationer inden for ungeområdet igennem flere år har argumenteret for nedsættelsen af en overordnet ungdomskommission med det sigte at skabe sammenhæng og helhed i såvel indsatser som lovgivninger vedrørende unge?
Kamal Qureshi (SF), 2009-12-02:
Altså, nu kan man sige, at det 16-årige avisbud, Dennis, hverken var bøsse eller lesbisk; han var sådan set en person med tyrkisk baggrund.
Men ministeren fremhæver samtalerne med Landsforeningen for Bøsser og Lesbiske som et eksempel på, at man også tager sig af hans sag.
Det forstår jeg ikke helt.
Hvor er det, man vil hen med det?
Har der været kontakt med nogle af de minoritetsforeninger, som arbejder med diskrimination?
Har der været kontakt med Dokumentations- og rådgivningscenteret om racediskrimination?
Det er jeg lidt i tvivl om.
Her er der en anden sag fra Thisted, også fra for ganske nylig, september 2009, hvor en 23-årig fodboldspiller, på holdet kaldet Mojo, bliver slået brutalt ned af nogle personer, der står og venter på ham.
Situationen i Thisted, sådan som folk i Thisted beskriver den for mig, når jeg kontakter dem, er, at ingen person af fremmed herkomst, anden etnisk baggrund, der ser lidt anderledes mørk ud, er transvestit eller noget andet, tør gå i byen en fredag eller lørdag aften i Thisted.
Jeg vil gerne sige: SF fremsætter et forslag, som vil rette sig mod de her hadforbrydelser, og som kommer til behandling i det nye år.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-02:
Jeg kan ikke og jeg vil ikke kommentere konkrete sager som den, spørgeren var inde på her.
Det, jeg kan kommentere, er, at politiet har det som et prioriteret område, og at der er sket en stor bevægelse på området bare inden for det sidste års tid.
Alene det, at man på skærmbilledet nu har en rubrik, hvor man kan registrere det, alene det, at man får kontaktpersoner i alle politikredsene, og alene det, at der er en god dialog med Landsforeningen for Bøsser og Lesbiske om problematikken, viser, at vi er på rette vej.
Det ville sådan set være den bedste af alle verdener, for det er efter min mening et ubehageligt angreb på demokratiet, at der er hadforbrydelser.
Så derfor er det en vigtig prioriteret indsats, og det ved jeg også at politiet selv opfatter det som, og derfor synes jeg ikke, der er grundlag for at lave yderligere tiltag på det her område lige nu.
Kamal Qureshi (SF), 2009-12-02:
Ja, stille og roligt, må man sige.
Hele outgamet startede jo med, at der var nogle homoseksuelle, der blev overfaldet i København.
Jeg ved ikke, hvor stille og roligt de personer, der blev overfaldet, synes det gik.
Lad mig tage et andet eksempel, som også handler om hadkriminalitet, nærmere bestemt om racistisk motiveret hadkriminalitet.
Det drejer sig om en sag, som var i juni i år, med et 16-årigt avisbud, der hed Dennis, som umotiveret, uprovokeret blev slået ned af nogle personer.
Han døde af sine kvæstelser.
Selv om gerningsmændene ifølge et vidne – og jeg citerer også fra artiklen her – råbte »perkersvin« før angrebet på den 16-årige, fandt byretten ikke, at der var racistiske bevæggrunde bag forbrydelsen, og anklageren havde valgt heller ikke at rejse det som en sag.
Så jeg spørger sådan set igen, om ministeren synes, det er glædeligt, at der kun er ti sager, der er betonet hadkriminalitet, når man formoder, at der er 12.000 personer i Danmark, der bliver udsat for hadkriminalitet?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-02:
Der er jo ret stor forskel på at anmelde sager og rejse sager, så derfor er jeg glad for, at der er så få sager som overhovedet muligt.
Det er vigtigt at understrege, at i et demokratisk samfund som vores vil vi ikke acceptere hadforbrydelser, uanset om det er på grund af seksualitet eller religiøsitet.
Derfor er det en opgave for politiet; derfor er politiet også i den situation, at man nu er ved at udpege kontaktpersoner i politikredsene, som kan være kontaktperson f.eks. til Landsforeningen for Bøsser og Lesbiske; derfor har man udsendt informationsfoldere både fra politiets side og også andre myndigheders side; og derfor har man lavet det skærmbillede, som gør, at man kan få registreret, hvis det er en hadforbrydelse.
Så langt, så godt.
I de konkrete sager har det jo også vist sig, at politiet opererer inden for det her felt.
I forbindelse med World Outgames for nogle måneder siden i København var politiet meget proaktive og havde et fantastisk godt samarbejde, sådan som jeg forstod det, med Landsforeningen for Bøsser og Lesbiske samt arrangørerne af World Outgames, og der gik det jo stille og roligt og meget fornuftigt i forbindelse med den store begivenhed, som København var vært for i sommer.
Kamal Qureshi (SF), 2009-12-02:
Jeg vil lige citere fra en artikel, der var i Fyens Stiftstidende den 21.10.2009, hvor en person, der er blevet overfaldet, fortæller om det med overskriften: »Jeg blev kaldt klam bøsse«.
Heri skriver han, og jeg citerer: »Jeg har selv oplevet at blive slået i hovedet med en flaske adskillige gange efterfulgt af knytnæveslag nogle timer efter jeg havde haft et venskabeligt kys med en person af eget køn og blive kaldt for en klam bøsse. Jeg var dog en af de få personer der valgte at gå til politiet og anmelde overfaldet, dog var kommentaren fra Fyns Politi, at jeg nok skulle tænke mig om når jeg sådan offentligt kysser med en fra eget køn.«
Københavns Politi iværksatte en stor kampagne, hvor man klart og tydeligt i kampagnematerialet understreger, at man synes, det er et problem, at der ikke er flere registrerede sager, og her står justitsministeren og siger, at det er glædeligt, at der kun er registreret ti sager.
Justitsministeriets egen offerundersøgelse fra 2009, som jeg står med her i hånden, beskriver, at den seneste rapport, som udkom i april 2009, viste, at omkring hvert tiende offer mente, at den vold, de havde været udsat for, kunne være motiveret af racisme, og der er 4 pct., der mener, at det kan være på grund af seksuel orientering.
Deraf udregner Justitsministeriets egen offerundersøgelse, at ca. 12.000 personer mener, at de har været udsat for hadforbrydelser med baggrund i racisme eller homofobi i 2008 – 12.000 – og justitsministeren mener, at det er glædeligt, at der kun er rejst ti sager.
Mener ministeren, at det er glædeligt, at der er 12.000 personer, der eventuelt har været udsat for en kriminel handling, hvor ingen er blevet retsforfulgt, og som ingen er blevet dømt for.
Mener ministeren, at det er glædeligt, oven i købet når Københavns Politi sætter en kampagne i gang med det formål at få flere til at anmelde det, og fordi de mener, at det er et problem, at der ikke er flere anmeldelser?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-02:
Jeg vil godt starte med at slå fast, at det jo er en glædelig omstændighed, at der kun er registreret 10 sager.
Skulle vi ønske os, at der var registreret 100 sager, 200 sager?
Det er jo glædeligt, at der kun er 10 sager, for det er fundamentalt vigtigt i et demokratisk samfund, at ingen udsættes for forskelsbehandling på grund af etnisk tilhørsforhold, tro, politisk overbevisning eller seksuel orientering, og at det er fuldstændig uacceptabelt, hvis folk bliver udsat for chikane og det, der er værre, på grund af f.eks. deres seksualitet eller deres religion.
Derfor har politiet også taget fat på problematikken.
Man holdt i december i fjor et møde med Landsforeningen for Bøsser og Lesbiske og Det Kriminalpræventive Råd, hvor man drøftede den videre procedure og arbejdsformer på området, og det blev på den baggrund aftalt, at landsforeningen vil fortsætte arbejdet med henblik på at medvirke til at sikre, at flere tilfælde af personfarlig kriminalitet rettet mod homoseksuelle anmeldes til politiet, og at forurettede gør politiet bekendt med de mulige motiver for overgrebet.
Københavns Politi udsendte også i januar 2009 en intern informationsfolder samt en vejledning i indledende sagsbehandling og efterforskning af hadforbrydelsessager til samtlige medarbejdere.
Herudover kan jeg oplyse, at politiets kommende nye sagsbehandlingssystem vil blive forsynet med et særligt skærmbillede med felter til registrering til brug for forskellige vigtige indberetningsordninger m.v., herunder et særligt felt til registrering af mulige hadforbrydelser.
Endelig har PET med virkning fra begyndelsen af dette år udvidet den hidtidige indberetningsordning vedrørende racisme til at omfatte alle kriminelle forhold med en mulig ekstremistisk baggrund, det vil sige alle former for hadforbrydelser.
Der er således meget stor opmærksomhed over for denne type forbrydelser hos politiet, og jeg har fuld tillid til, at politiet prioriterer disse sager så højt, som de fortjener.
Kamal Qureshi (SF), 2009-12-02:
Javel hr. formand.
Spørgsmålet er: Hvad vil ministeren fremadrettet gøre ved, at der i løbet af 2007, jævnfør »Redegørelse om anvendelse af straffelovens § 81, nr. 6 og nr. 7, samt sager om overtrædelse af lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race m.v.«, Rigsadvokaten, april 2008, kun er registreret ti sager, hvor straffelovens § 81, nr. 6, er anvendt? Jeg vil godt bare lige forklare, at det jo er den paragraf, som man kalder en særlig paragraf for hadkriminalitet, hvor gerningsmandens indstilling er en skærpende omstændighed.
Hvad vil ministeren fremadrettet gøre ved, at der i løbet af 2007, jf. »Redegørelse om anvendelse af straffelovens § 81, nr. 6 og nr. 7, samt sager om overtrædelse af lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race m.v.«, Rigsadvokaten, april 2008, kun er registeret ti sager, hvor straffelovens § 81, nr. 6 er anvendt?
Skriftlig begrundelse
Hadforbrydelser er særligt grove forbrydelser, idet de ikke kun angriber ofret for forbrydelsen, men hele den gruppe som vedkommende tilhører.
Det er derfor vigtigt, at hadforbrydelser efterforskes og føres til doms under hensyn til den skærpende omstændighed, det er, når »gerningen har baggrund i andres etniske oprindelse, tro, seksuelle orientering eller lignende«.
Inger Støjberg (V), 2009-12-02:
For det første tror jeg nu ikke, at hverken hr. Bjarne Laustsen eller andre er i tvivl om, at den her sag ligger mig meget på sinde.
Jeg har i øvrigt også nævnt det tidligere i dag over for hr. Bjarne Laustsen, men det kunne jo tyde på, at hr. Bjarne Laustsen måske ikke lytter så meget til de svar, han får her i Folketingssalen, og det kunne jo så også begrunde, at hr. Bjarne Laustsen hver eneste onsdag stiller de samme spørgsmål og derfor også hver eneste onsdag får de samme svar.
Men jeg vil sige, at den her sag ligger mig meget på sinde, og det er derfor, at vi har lavet en god aftale med Dansk Folkeparti i forbindelse med finansloven.
Jeg vil dog så lige her sluttelig tilføje, at jeg synes, det er flot, at hr. Bjarne Laustsen på den måde tilsidesætter sin egen person til fordel for politikken, i og med at hr. Bjarne Laustsen ikke mener, at jeg skal komme med en personlig gave til ham på hans fødselsdag, men derimod love nogle ting på deltidsbrandmændenes vegne.
Det må jeg sige, sjældent har man hørt en politiker på den måde tilsidesætte sin egen person til fordel for politikken, som hr. Bjarne Laustsen gør.
Bjarne Laustsen (S), 2009-12-02:
Hun behøver ikke at have en personlig gave med til mig, det ville være helt og aldeles uvedkommende, men en gave til brandmændene ville være særdeles velkommen.
For ministeren har hver eneste gang – jeg har spurgte om det siden maj måned – brugt følgende vendinger: Det her er en sag, der ligger mig meget på sinde.
Det har ministeren ikke nævnt med et eneste ord i dag.
Derfor er det jo interessant, at ministeren på opfordring, men ikke af sig selv, siger, at det er en sag, der ligger ministeren meget på sinde.
Nu siger ministeren: Jeg har ikke mere at sige til den sag, vi har diskuteret osv., og jeg er ikke interesseret i at finde andre løsninger end dem, jeg har tørret Dansk Folkeparti med.
Det er jo da interessant, at man er kommet dertil, hvor Dansk Folkeparti siger: Det her er ikke nok, der skal findes en løsning på det her problem, så længe folk mister deres arbejde.
Kunne regeringen bare holde alle folk i arbejde, kunne vi jo holde det spøgelse fra døren, der hedder, at deltidsbrandfolk ikke kan modtage understøttelse i mere end 30 uger.
Inger Støjberg (V), 2009-12-02:
Jamen jeg har som nævnt ikke yderligere at tilføje til sagen, i og med at jeg mener, at den er meget godt belyst.
Vi har været rundt om den her sag mange gange, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, og nu har vi også haft muligheden for det i dag.
Og ydermere er det jo netop også sådan, som hr. Bjarne Laustsen nævner, at jeg og forsvarsministeren er kaldt i samråd den 9. december.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-02:
Blot et generelt godt råd: Jeg tror, man skal passe på med som folketingsmedlem at gå ind i konkrete sager, som politiet og retten behandler.
Så vidt jeg ved, er folketingsmedlemmer altså ikke dommere, heller ikke anklagemyndighed eller forsvar, og i så godt som alle sager er der jo altid også en anden virkelighed end den, der bliver beskrevet i pressen.
Det er derfor, vi i det danske system har domstole til at se på, hvad der er for og hvad der er imod den tiltalte, og så må domstolene jo træffe de afgørelser på baggrund af det bevismateriale, der er.
I Danmark er hadforbrydelser ulovlige, og det er en skærpende omstændighed, hvis der ligger motiver af religiøs, seksuel eller anden form for politisk diskriminerende karakter bag.
Det er en skærpende omstændighed.
Det skal det selvfølgelig også være.
Så derfor gør politiet en indsats på området, og alt, hvad vi kan gøre oplysningsmæssigt for at komme hadforbrydelser til livs, skal vi gøre, for det er beskæmmende at se, at der stadig væk er hadforbrydelser.
Christine Antorini (S), 2009-12-02:
Det, der jo er blevet sagt ganske tydeligt fra Københavns Universitets side, er, at de har det dilemma, at det er svært at lave den langsigtede planlægning på grund af de store mængder af konkurrenceudsatte midler.
Jeg har svært ved at forestille mig, at Københavns Universitet har haft et ønske om at sætte sig selv i en situation, hvor man skal spare så markant og fyre så mange forskere, når der, som ministeren jo selv siger, samlet set er kommet flere penge ud til universiteterne.
Men så står de alligevel i en situation, hvor de skal fyre en række af de fastansatte forskere.
Jeg kan forstå, at vi ikke kan nå videre i den her diskussion.
Ministeren siger, at det alene er universitetets ansvar – at det må de selv disponere over.
Men jeg vil så spørge om den helt konkrete ting, som fru Kirsten Brosbøl spurgte ministeren om før, nemlig om der ikke kunne være en idé i at hjælpe i forhold til planlægningen, nemlig ved at droppe de 2 pct.s besparelser på uddannelserne, som bl.a. universiteterne bliver udsat for løbende.
Det er jo noget, som Socialdemokraterne har foreslået, altså at lade være med at have den løbende besparelse på de 2 pct., fordi det også giver en mulighed for den mere langsigtede prioritering i forhold til basismidlerne.
Helge Sander (V), 2009-12-02:
For jeg startede med at sige, at jeg har dyb respekt for, at vi har selvstyre, og at der er en bestyrelse, et rektorat, som handler og udviser handlekraft og ledelseskraft.
Det er en helt væsentlig forudsætning for, at vores universiteter kan klare sig.
Det gør man også på KU, og derfor går jeg ud fra, når nu tallene er, som de er, at det er, fordi man har prioriteret således, at der er nogle områder, hvor man har prioriteret tingene op, og andre områder, hvor man har prioriteret tingene ned.
Sådan må det givetvis være, for regnestykket skal gå op i forhold til de beløb, som regeringen bl.a. har indgået aftale med Socialdemokratiet om.