Karina Adsbøl (DF), 2013-11-07:
Tak, formand.
Efter serviceloven er der mulighed for at anvende personlige alarm- eller pejlesystemer i særlige situationer og derigennem skabe en øget tryghed og sikkerhed for børn med betydelig og varig psykisk funktionsnedsættelse og deres forældre samt samfundet i øvrigt.
Samtidig har institutionerne med et personligt alarm- eller pejlesystem et redskab til at håndtere en svær situation i de særlige, konkrete tilfælde, hvor det vurderes, at et alarm- eller pejlesystem kan medvirke til at afværge risikoen for skader på barnet eller andre.
Med lovforslaget foreslås det at udskyde den planlagte revision af servicelovens § 123 d om brug af alarm- eller pejlesystemer over for børn og unge, der er anbragt i en døgninstitution eller på et opholdssted.
Der blev sat en revisionsbestemmelse ind i den lov, som blev vedtaget i 2011, så det skulle tages op til revision i år.
Men ministeren oplyser så, at det ikke har været muligt at tilvejebringe et tilstrækkelig oplyst erfaringsgrundlag, som revisionen ifølge forarbejdet krævede i 2011, og derfor foreslås det nu at udskyde dette.
Det gør det jo så, for at man kan fremskaffe det relevante oplysningsgrundlag.
Der blev jo gennemført en undersøgelse i kommunerne, og der synes jeg at det er meget problematisk, at kun 71 kommuner har svaret, og at det altså ikke er alle 98 kommuner, der har svaret.
Der er kun modtaget én ansøgning, som endnu ikke er færdigbehandlet.
Derfor kunne man jo passende spørge, om kommunerne overhovedet ved, at de har den her mulighed, og spørge, hvorfor de ikke svarer, når man sender spørgeskemaer ud.
Der bliver desuden også peget på, at baggrunden for det her lovforslag er, at det skal ses i sammenhæng med afrapporteringen fra Udvalget om magtanvendelse på anbringelsessteder for børn og unge – det, der kaldes Magtanvendelsesudvalget.
Udvalget skal bidrage til at afklare de etiske, juridiske og praktiske grænsedragninger i anvendelsen af magt over for børn og unge, der er anbragt, og komme med et forslag om et nyt regelsæt i serviceloven, der giver redskaber til magtanvendelse, som er nødvendige på anbringelsesstedet eller i plejefamilien under hensyn til barnets eller den unges retssikkerhed.
Da udvalgets afrapportering vil kunne indeholde forslag og viden af relevans for revisionen af servicelovens § 123 d, foreslås det derfor tillige at afvente udvalgets afrapportering, som forventes at foreligge ved udgangen af 2014.
Der kan være retssikkerhedsmæssige konsekvenser af det, og derfor er det vigtigt, at det selvfølgelig bliver gjort ordentligt og på oplyst grundlag.
Der har tidligere været en artikel i Kristeligt Dagblad, hvor Sytter Kristensen fra LEV ønskede mere overvågning i forhold til udviklingshæmmede.
Og det bliver somme tider lidt farligt at tale om det, for man har jo også retssikkerheden i forhold til unge og magtanvendelse at tage hensyn til.
Men Sytter Kristensen, som er formand for Landsforeningen LEV – landsforeningen for de udviklingshæmmede – udtaler, at vi er alt for forskrækkede, når talen falder på at sætte GPS på folk eller sætte et kamera op.
Men hun siger så samtidig også, at det simpelt hen er for at beskytte de unge, når de går ud og måske ikke kan finde hjem eller går ud uden tøj på, for de kan blive syge og måske blive fundet død et eller andet sted.
Der var et eksempel for nylig fra mit eget område på en, som var gået, og som blev fundet ude på en vej midt om natten uden tøj på.
Det er simpelt hen for at hjælpe de unge mennesker, men der skal også altid tages hensyn til de retssikkerhedsmæssige konsekvenser af det.
Men vi kan godt støtte en udskydelse af den her lovrevision.