runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-04-06:
Den første del af forslaget går på at give DONG Oil Pipe lov til at lave et separations- eller et adskillelsesanlæg i Fredericia for råolie og kondensat, og den del støtter vi.
Jeg har et spørgsmål til et svar til en af de kommentarer, der er kommet fra DONG i høringsnotatet, hvori de siger, at den del af forslaget, der går på, at man ophæver 5-procents-afgiften, hvis nogen bruger rørledningerne til transit, faktisk har nogle negative konsekvenser for dem.
I svaret fra ministeriet lyder det nogenlunde sådan: Ja, pyt med det, det betyder ikke ret meget, det er 10 millioner eller noget i den størrelsesorden.
Jeg synes måske ikke, at det er en helt ordentlig måde at svare på.
Det andet, jeg godt vil spørge om,
er: Er det fuldstændig hug- og stikfast, at det her vil være ulovligt ifølge EU-retten at opkræve 5-procents-afgiften for transit af olie gennem rørledningerne?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-04-06:
Der er tale om ændring af en eksisterende lov for bedre at udnytte den rørledning, der er derude, for at DONG dels kan få lov til at transportere råolie, dels kan få lov til at separere råolie og gas til nye kondensater.
Så er der tale om at hive den der 5-procents-afgift væk for udenlandsk transport af olie i rørledningen.
Alt i alt betyder det også, at man kan presse nogle flere dråber ud af de eksisterende boringer.
Det er kun i samfundets interesse, at vi holder lidt fast i den selvforsyningsgrad, der i nogle år endnu stadig væk er der.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-06:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, skal jeg igen give den radikale holdning til kende.
L 153 er særdeles specifik.
Det forekommer rimeligt at sikre, at lovgivningen giver mulighed for at udnytte de olie- og gasforekomster, der er i Nordsøen.
I det lys er Det Radikale Venstre positivt indstillet over for lovforslaget.
Vi har et par spørgsmål: Hvornår bliver det relevant at lave de faciliteter, der kan adskille råolie og kondensat?
I bemærkningerne står der, at rettighedshaveren til Hejrefeltet overvejer flere udbygninger af feltet.
Betyder opbygningen af separationsfaciliteter, at der kræves flere og bedre sikkerhedsgodkendelser, herunder tilsyn, og kræver det flere ressourcer hos Energistyrelsen, altså ud over den sagsbehandling, som allerede nu foreslås betalt af den, der ansøger om tilladelse?
Det foreslås, at udenlandsk produceret råolie og kondensat fritages for 5-procents-elementet i betalingen.
I bemærkningerne står der, at ingen har betalt endnu, fordi der ikke har været udenlandsk produceret råolie i transit gennem rørledningerne.
Et af høringssvarene modsiger, at der skulle være EU-problemer.
Er det en vurdering, som ministeren er uenig i?
Hvad er sandsynligheden for, at der i fremtiden vil kunne komme indtægter af den omtalte betaling, som nu foreslås fjernet?
Vi regner med en konstruktiv udvalgsbehandling og regner med fra radikal side at kunne støtte lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2010-04-06:
Det her lovforslag er blevet nødvendigt først og fremmest af én grund, og den grund er, at man har en klar målsætning om, at der skal udvindes så meget olie som muligt fra Nordsøen, og at det helst skal ske så hurtigt som muligt.
Det er et synspunkt, man har, på trods af at det sådan set er en almindelig erkendelse i den klimapolitiske debat, at en stor del af den olie og gas, som er i undergrunden, bør blive der.
Man kan så sige, at der i Danmark er politisk enighed om, at det i hvert fald ikke skal være den, der er inden for den danske sokkel i Nordsøen.
Jeg har endnu ikke hørt nogen, som har haft det synspunkt, at olien skulle blive mindre værd i de kommende år.
Vi er sådan set ikke særlig enige i den grundlæggende præmis for at fremsætte det her forslag og altså i det at have behov for at lave de her separationsfaciliteter.
Så det vil vi i hvert fald bore lidt i i udvalgsarbejdet.
Det andet er afskaffelsen af den her 5-procents-afgift, som man må få indtryk af aldrig har været brugt.
Man vil afskaffe den, lidt fordi den aldrig har været brugt, og lidt fordi den strider imod EU-reglerne.
Det sidste må jeg sige vi synes er et usædvanlig dårligt argument.
Det er heller ikke belyst sådan særlig grundigt, og man får indtryk af, at der er gjort nogle overvejelser om, at det måske er sådan.
Det synes vi ikke er nogen særlig grund til at afskaffe den her 5-procents-afgift. Så kan vi i hvert fald konstatere, at DONG mener, at ud over den del, som kunne risikere at komme i statskassen, kunne de faktisk også risikere at gå glip af nogle indtægter af det her.
Det er ikke, fordi man skal bruge hele sit liv og megen energi på at forsvare DONG's økonomiske interesser, på trods af at det dog er staten, der ejer en ikke uvæsentlig andel af DONG, men et eller andet sted synes vi, at den her afgift på transit fjernes, uden at der bliver argumenteret særlig grundigt for det.
Så vores grundholdning til det her lovforslag er negativ.
Lykke Friis (V), 2010-04-06:
Jeg tror nu ikke, at der er nogen chance eller risiko for, at Folketinget skal sælges, så på den måde kan man sige, at det med energimærket måske ikke er så relevant lige i denne sammenhæng.
Men helt overordnet er det naturligvis en central pointe, at vi netop får fokus på, hvad vores energiforbrug er.
Tak for bemærkningerne fra ordførerne til lovforslaget.
Som flere har været inde på, skal det her jo ses i relation til, at bygninger står for 40 pct. af vores energiforbrug.
Det, vi så gør netop med det her forslag, er, at vi synliggør energiforbruget inden for det her felt ved at fremrykke energimærket.
Det er jo vigtigt at give borgerne de oplysninger, de har brug for, når de skal træffe deres valg om køb af en bolig.
En række undersøgelser har dokumenteret, at synliggørelse af energiforbruget i sig selv henleder opmærksomheden på det og derfor også tilskynder brugerne til at gøre noget ved deres energiforbrug.
Det er jo bl.a. erfaringen med mærkningen af hårde hvidevarer, som nogle også har været inde på.
Mange borgere, der ellers ikke interesserede sig synderligt for energieffektivitet, er blevet gjort opmærksom på dette aspekt, og derfor har de ladet sig påvirke i købssituationen.
Strategien for reduktion af energiforbruget i bygninger indeholder derfor flere initiativer, der på forskellige måder sikrer synliggørelsen af energiforbrug.
Som et eksempel på et initiativ ud over det her, der har til formål at gøre energiforbruget mere synligt, kan jeg nævne indsamling af data om energiforbruget i BBR.
Et andet tiltag i strategien er kravet om separat måling af forbruget af varmt vand, ventilation og andet energiforbrug i større, nye beboelsesejendomme, offentlige institutioner og bygninger, der anvendes til privat handel og service.
Jeg vil også nævne, at der tidligere ligeledes er truffet beslutning om at udvide hjemmelen til at offentliggøre oplysninger vedrørende energimærkningerne, så energimærkningerne kan bruges mere aktivt.
Så jeg er glad for den interesse, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget, og med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2010-04-06:
Hvis det skal give mening at operere med en målsætning for en reduktion af udledningen af de ikkekvoteomfattede drivhusgasser med 20 pct. inden 2020, mener vi ikke, man kan komme uden om et stærkere fokus på energimærkning af ejendomme.
Vi har altså en bygningsmasse, som samlet set bidrager med omkring 40 pct. af den samlede danske CO2-udledning.
Vi kan derfor støtte lovforslaget og finder det også særdeles hjælpsomt, at staten kigger på sig selv og derfor udstyrer ministeren med ekstra beføjelser, så det bliver realistisk at reducere energiforbruget med de 10 pct. i 2011, som det fremgår af forslaget.
Der er varmt om sommeren og koldt om vinteren.
Det kan således blive en helt interessant vedtagelse for Folketinget, hvis det samlede Folketing og medlemmerne på nært hold kan følge med i implementeringen af lovgivningen.
Det er jo ikke så tit, det sker, så lad os hellere komme i gang i dag frem for i morgen.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-06:
Jeg har jo sådan set prøvet at vise mig positiv over for det her forslag, og det er jeg vel også samtidig stadig væk.
Men jeg må sige, jeg synes, at argumentationen vedrørende de 16 år er ude i hegnet.
Hvis man kigger på anbefalingerne fra Kræftens Bekæmpelse, ser man, at de klart siger 18 år.
Det er der, kurven topper, og det er dermed der, der er størst risiko.
Det er det ene, jeg godt vil sige.
Der kan jo være mange gode grunde til, at man siger 16 år, det ved jeg godt.
Det andet er – og det er så det, jeg godt vil spørge om: Mente ordføreren alvorligt, at man skulle fjerne solariet fra Folketinget, og med hvilken begrundelse ville han det?
Nu er det meget længe siden, jeg har været der.
Jeg indrømmer gerne, at jeg har været der tidligere.
Oven på denne diskussion får jeg også lyst til at gå derop, umiddelbart.
Jeg vil bare gerne vide, om ordføreren mente det alvorligt, og hvor argumenterne så er henne.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-06:
Jeg synes, det er præcis det samme argument, som bl.a. sundhedsministeren fremlagde, nemlig at der er en række kommunale og statslige instanser, som nu vælger at sige, at man erkender, at der er en sundhedsrisiko ved at benytte sig af solarier, og derfor skal det ikke være et tilbud, man har i offentligt regi.
Det er jo bl.a. det, man har gjort i en række svømmehaller og i en række andre institutioner i kommunalt regi.
Jeg kendskab til, at man også i Århus Kommune har flyttet det fra Århus Rådhus.
Så jeg synes, det er præcis den samme argumentation.
Det er trods alt et skridt i den rigtige retning.
Hvis du eller jeg så vælger at benytte os af solarier, kan vi gå ud og benytte os af det, der desværre lidt for ofte er på gadehjørnet.
Jeg vil også gerne kvittere for det, som fru Lone Dybkjær har sagt om forslaget.
Jamen vi vil gerne være med til at diskutere den her aldersgrænse, men jeg må sige, at jeg synes, at det er nogle forskellige argumenter, der er kommet fra Enhedslisten og De Konservative.
Jeg tror heller ikke, at jeg skal sætte dem i den samme borgerlige bås; det tror jeg at hr. Per Clausen ville være ked af.
Men det, der er det vigtige, er jo, at vi får taget en debat om et forbud mod solarier.
Og vi ser som udgangspunkt, at det bedste og den rigtigste måde at starte den debat op på nu er et forslag, hvor vi siger 16 år.
Det er en god start.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-06:
Det er mere for at få en saglig argumentation.
Meget kan man sige om det her sted, men aldersgennemsnittet er ligesom uden for kategorien farlighed, og derfor vil jeg bare spørge ordføreren, om han ikke synes, man skal holde sig en anelse til den saglige argumentation, fordi det måske vil ende med at fremme sagen.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-06:
Jamen jeg synes, det er fint at få en saglig diskussion om aldersgrænsen, og det vil jeg sådan set også gerne være med til.
Det, der bare også er vigtigt at huske på, er, at vi som statsinstitution og kommunerne som ejere af kommunale institutioner også har et medansvar for de ting, der foregår der, og lige så vel som vi i Folketinget har vedtaget en række regler om at forbyde rygning ude i baglokalet, er der måske truffet en række afgørelser.
Det, der er det vigtige og det helt centrale, er jo, at vi ved, der er en sundhedsmæssig risiko af ganske pæne dimensioner for, at man kan udvikle kræft, og der må vi sige, at solarier er en af synderne, og derfor er forslaget her også netop et forsøg på at få fokus på det og få set på, om vi rent faktisk skal indføre forbud mod benyttelse af solarier for unge under 16 år.
Så vil vi tage den anden diskussion i Præsidiet eller andre steder.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-04-06:
I dag er det sådan, at energimærkningen af boliger skal ske efter salget af en bolig.
Med lovforslaget her bliver det sådan, at energimærkningen skal gennemføres, før boligen sættes til salg, således at energimærkningen kan fremgå af salgsannoncer og salgsmaterialer for den enkelte bolig.
Sælger vil have mulighed for at vurdere: Hvad kan jeg gøre på min ejendom for at bringe den op i en højere energiklasse og dermed gøre huset mere værd?
Det synes vi også er et rigtig fornuftigt redskab for både køber og sælger.
Lovforslaget her giver også mulighed for, at ministeren kan kigge branchen efter i sømmene, så vi kan komme efter de konsulenter og virksomheder, der ikke gennemfører energimærkningen på en fornuftig måde.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Kim Mortensen (S), 2010-04-06:
I Danmark udleder vi meget CO2, og vi udleder alt for meget CO2 pr. indbygger, ja, faktisk er vi tæt på en kedelig verdensrekord med hensyn til at udlede CO2.
Derfor skal Danmark nedsætte energiforbruget, danskerne skal nedsætte energiforbruget, og vi skal reducere udledningen af CO2.
Som det også fremgår af lovforslaget her, anvender vi ikke mindre end 40 pct. af vores energiforbrug i vores bygningsmasse.
Derfor er det også rigtigt at få en energimærkningsordning for bygninger, der virker, sådan at energiforbruget er og bliver en del af beslutningen, når der købes og sælges huse, og dermed også kan annonceres i ejendomsmæglernes annoncer.
Lovforslaget her er da også en opfølgning på den evaluering, der har været, og som har vist, at den nuværende mærkningsordning ikke giver de nødvendige resultater.
Samtidig synes vi også, det er rigtigt, at der nu åbnes op for offentliggørelse af navne på konsulenter og tekniske eksperter, som har fået advarsler eller påtaler, samt endelig at sørge for, at beslutningen fra energiforligskredsen om at nedsætte statens energiforbrug nu kan udmøntes.
Alle de tre dele lægger lovforslaget her op til, og Socialdemokratiet kan derfor støtte dette lovforslag.
Imidlertid rejser forslaget også nogle nye spørgsmål
: Hvad med de husejere, der gerne vil have en energirapport, uden at man er i en situation, hvor man skal sælge huset?
Vi har den situation, at nogle energiselskaber tilbyder kunderne gratis at kunne få en energikonsulent på besøg; andre tilbyder det ikke.
Jeg tror, at de fleste har svært ved at se fornuften i den forskel, der er afhængig af, i hvilket energiselskabs område man bor. Stod det til Socialdemokraterne, skulle vi sørge for at få alle med på besparelserne, gerne ved at man gratis kunne få besøg af en energikonsulent.
Det element vil vi gerne bruge udvalgsarbejdet til at se på.
Det næste spørgsmål, der rejser sig, er, hvordan vi så hjælper købere, eller sælgere for den sags skyld, med at få gennemført de besparelser, som foreslås af energikonsulenten.
Svaret er her ESCO-ordninger, hvor et firma mod en del af gevinsten gennemfører det, der er foreslået.
Vi ville gerne have, at vi lavede en ordning, hvor der var tilskud og hjælp til finansiering, så der blev sat mere fokus på at spare energi i vores bygninger, og hvor der også var lettere adgang til at få etableret de forslag, som energikonsulenterne når frem til.
Med de her bemærkninger kan Socialdemokratiet støtte forslaget.
Per Dalgaard (DF), 2010-04-06:
Med L 161 foretager man en ændring af den gældende lovgivning, som har vist sig ikke at fungere ordentligt.
Dansk Folkeparti er skeptisk over for restriktioner, man pålægger borgerne, hvis de ingen effekt har.
Nogle har fortalt mig, at det her forslag vil medføre, at det bliver sværere at sælge boliger, men det kan være, at det er en forkert opfattelse.
Der står derfor også i lovforslaget, at det ingen økonomisk effekt har.
Det håber jeg så er rigtigt, og det kan vi grave lidt i under udvalgsarbejdet.
I dag er det jo sådan, at der skal laves en tilstandsrapport ved en slutseddels underskrivelse eller lige før, mens energirapporten skal laves senest ved annonceringen.
Og der kan meget vel være en tidsforskel på f.eks. et halvt år, på hvornår en tilstandsrapport laves, i forhold til hvornår man sætter sit hus til salg via en annonce og dermed skal have lavet en energirapport.
Jeg har også fået fortalt – for nu er det mange år siden, jeg har solgt eller købt hus – at det nogle gange er samme person, der laver f.eks. en tilstandsrapport og en energirapport.
Så det vil sige, at vedkommende eller vedkommendes firma skal ud til samme bolig med et halvt års interval, og det er selvfølgelig alt andet lige dyrere, end hvis det kunne laves på samme tid.
Hr. Kim Mortensen var inde på det med at reducere CO2-udslippet.
Det er jo selvfølgelig et interessant perspektiv.
Jeg synes, at det, der fremgår af lovforslaget, om, at statens energiforbrug skal reduceres med 10 pct. i 2011 i forhold til 2006, er en ganske udmærket ting.
Lad os bare få reduceret noget af energiforbruget.
Men til det der med en CO2-reduktion osv. vil jeg sige, at man jo kan prøve at kigge ud i Europa og se, hvordan Danmark har reduceret sit CO2-forbrug i forhold til nogle af de andre europæiske lande.
Der må man jo nok sige, at vi også her optræder som klassens duks og hele tiden skal være forrest.
Så jeg vil gerne have lov til at udtrykke en almindelig skepsis, men en konstruktiv skepsis, og jeg regner med, at vi i forbindelse med udvalgsarbejdet kan få afklaret nogle af de ting, jeg lige har påpeget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-04-06:
Når man mener, det er relevant, at folk, der står foran en meget stor investering, skal have nogle oplysninger, skal de oplysninger jo også falde, sådan at de kan være bestemmende for investeringen, så man kan afgøre, om man i det hele taget vil købe det her hus, og hvis man vælger at købe huset, skal man kunne bruge de her oplysninger på en relevant måde til at beslutte sig for, om man vil foretage nogle investeringer, altså nogle energirenoveringer, så huset bliver billigere at sidde i.
Derfor er det jo såre fornuftigt, at man nu sikrer, at de her meget relevante oplysninger kommer til at forelægge på det tidspunkt, hvor beslutningen om, hvorvidt man vil købe eller ej, træffes.
Derfor kan vi selvfølgelig bakke op om det her.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-06:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, skal jeg give den radikale holdning til kende.
I kampen mod klimaforandringerne er det afgørende, at hver enkelt af os kan tage ansvar, og det hjælper betydeligt, hvis der også er en umiddelbar fordel forbundet med det.
Forudsætningen for at kunne tage ansvar er viden og åbenhed.
Det betyder også, at markedet kan hjælpe os til at finde ud af, hvad der kan svare sig, og hvad der ikke kan svare sig: Skal jeg f.eks. investere i at få mit hus isoleret og sætte nye vinduer i, så huset rykker en energiklasse op, eller skal jeg oveni investere i en varmepumpe, så huset igen stiger en kategori?
Derfor byder vi L 161 velkomment.
Det er godt, at ansvaret for en gyldig energimærkning placeres hos sælger.
Det er godt, at mæglerne skal angive energimærkning ved annoncering.
Det betyder, at markedet vil bidrage med information om prisen på et energigodt hus set i forhold til et, hvor varmen suser ud til fuglene, og hvor man varmer kælderen op, før varmen når køkkenet.
Lovforslaget giver samtidig mulighed for at sikre kvaliteten i arbejdet fra de energikonsulenter og firmaer, der leverer energimærkningen.
Det er også godt.
Det siger noget om, at det er ved at blive et rigtigt marked, hvor forbrugerne både har krav på beskyttelse, og hvor der også skal være en kvalitetsorienteret konkurrence imellem udbyderne.
Det er alt i alt et godt lovforslag, som Det Radikale Venstre vil støtte.
Sophie Løhde (V), 2010-04-06:
Så har jeg også lært noget i dag: Signalpolitik er, når man kommer med gode argumenter.
Ordføreren glemte så bare at fortælle, hvad symbolpolitik er, men det kan vi nok få opklaret i en anden sammenhæng, ligesom vi også kan få afklaret diskussionen om alkohol, hvor Socialdemokraternes ordfører nok også hurtigt vil konstatere, at de selv opererer med et forslag, der nok i sig selv vil være EU-stridigt.
Men jeg fik grundlæggende ikke noget svar på, hvorfor man lige præcis er havnet på den her aldersgrænse på 16 år og ikke de 18 år, som Kræftens Bekæmpelse anbefaler.
I øvrigt fremhæver man som led i sin argumentation, at brug af solarier og rygning er på niveau, det er lige farligt, men hvorfor skal der så gælde en 18-års-grænse i relation til rygning og en 16-års-grænse i relation til solarier, selv om man også selv tidligere har argumenteret for en 18-års-grænse?
Jeg er en anelse forvirret.
Det kunne være godt, hvis vi kunne få et klart svar på de spørgsmål, der nu efterhånden er stillet fra utrolig mange sider her i Folketingssalen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-04-06:
Der er altså noget, som fru Sophie Løhde skal hjem at læse op på, for Socialdemokraterne siger ikke ens aldersgrænse til noget.
Vi siger bl.a.: Øl og vin skal man have lov til at drikke, fra man er 16 år, hvorimod man først skal have lov til at drikke stærk spiritus og alkoholsodavand, når man er 18 år.
Men det kan vi få mange snakke om efterfølgende.
Med hensyn til om det er et statsligt anliggende vil jeg sige, at når vi når så langt, at vi fremsætter et beslutningsforslag, er det jo, fordi vi siger, at det her har meget stor alvor i sig, og vi kommer altså ikke med forbudsforslag, medmindre vi har vægtet det meget, meget nøje, i forhold til om vi mener, at alvoren er så stor, at den kan bære et forbud.
Det mener vi er helt klart at hudkræftsområdet og solariebrug kan, fordi verdenssundhedsorganisationen og Kræftens Bekæmpelse siger, at der er en hel klart dokumenteret sammenhæng mellem udviklingen af kræft og så solarier.
Så det her er ansvarlig politik, og vi vil rigtig gerne tage ansvar.
Så er der diskussionen om signal- eller symbolpolitik.
I mine ører er signalpolitik langt væsentligere, for her er man med til at skabe nogle gode argumenter, og jeg har fremført, hvad det gode argument over for forældrene er, og det mener jeg er holdbart.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Jeg synes, det er utrolig interessant, for Frankrig, som har lavet et forbud, og Australien står for mig som to lande, som har betydelig flere solskinstimer, end vi har i Danmark.
ja, der er det måske en problemstilling, hvor man kunne sige at der var noget om snakken, men når man så har taget nogle meget mere markante tiltag i Australien og i Frankrig, hvor vi ved at solskinstimerne er så mange flere, så står ministeren jo faktisk og håner nogle lande for at have taget nogle tiltag omkring solarier og siger til dem: I er da dumme, for jeres befolkning går jo bare udenfor og får solskin i stedet for.
Kan ministeren ikke godt se, at man åbenbart har gjort sig nogle andre tanker i de pågældende lande?
Bertel Haarder (V), 2010-04-06:
Jeg kan se argumenterne for et forbud, men jeg kan også se – og jeg håber, at spørgerne i al deres vrede og påtagne ophidselse også lige kan høre det – at der altså er nogle besværligheder ved det forbudsregime, som de ønsker indført, bl.a. den besværlighed, at solarier er ubemandede, det er møntmaskiner.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-04-06:
Det bliver selvfølgelig interessant at gå ud efterfølgende og spørge de danske unge om, hvordan de opfatter solariebrug, når den her famøse oplysningskampagne er sat i værk.
Men jeg vil godt imødegå ministeren på det der med, at der er tale om en påtaget ophidselse.
Jeg mener faktisk, at det her er et oprigtigt engagement og en bekymring for en masse unge mennesker, og jeg tror, at ministeren vel kan være meget enig i, at når det kommer til unge og også børn, er det jo ikke altid, de selv kan se, at der er nogle langsigtede konsekvenser ved det, de foretager sig.
Jeg går ud fra, at det er derfor, regeringen på et eller andet tidspunkt fremsætter et lovforslag om, at de unge f.eks. ikke må købe stærk alkohol, og jeg går ud fra, at det er, fordi regeringen bekymrer sig om de unge, at man går ud og siger, at de skal være 18 år for at købe cigaretter.
Men når det så kommer til noget så basalt som brug af solarier, som vi netop nu har fået at vide er lige så alvorligt som det at ryge cigaretter og er lige så alvorligt som det at blive udsat for asbest, så står ministeren og dækker sig ind og siger, at vi andre er påtaget ophidsede.
Det bliver jeg meget provokeret over, må jeg faktisk indrømme.