runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2015-01-15:
Tak for det.
Det handler om mennesker på dagpenge, efterløn og fleksydelse, og det handler om, at vi udvider den gældende ret, der er i dag, om, at man kan deltage i frivilligt arbejde i op til 4 timer om ugen, således at man fremadrettet kan deltage i frivilligt arbejde i op til 15 timer om ugen uden fradrag i ydelsen.
De 15 timers frivilligt arbejde foreslås regnet som et gennemsnit over en udbetalingsperiode svarende til de nuværende gældende regler.
Frivilligt arbejde ud over 15 timer medfører – som i den gældende ret – fradrag i ydelsen.
I forbindelse med det her lovforslag foreslås det, at det gennemføres i en forsøgsperiode, og at vi arbejder med at bruge den nuværende gældende definitionen af frivilligt, ulønnet arbejde, dvs. arbejde, som frivillige udfører for foreninger, frivillige organisationer m.v., og som kan udbydes som almindeligt arbejde, men som ikke vedrører primærdrift og vedligeholdelse.
Lovforslaget vurderes ikke at medføre økonomiske konsekvenser for det offentlige, bortset fra de udgifter, der følger af, at vi vil foretage en evaluering af denne ordning.
Venstre støtter det her lovforslag og dermed initiativet til at forbedre vilkårene for de mange frivillige, der i dag er på en overførselsindkomst, og som gerne vil yde et stykke frivilligt arbejde.
Vi anerkender og ser positivt på den indsats, som frivillige yder i samfundet.
Derfor er det væsentligt, at der sker en forenkling af reglerne på dagpenge- og efterlønsområdet, så vi ikke afholder denne gruppe mennesker fra at være en del af det frivillige foreningsliv og fra at yde en indsats, som bliver værdsat mange steder.
Det er dog vigtigt, at vi er opmærksomme på, at den frivillige, ulønnede indsats ikke medvirker til at tage arbejdet fra personer på almindelige løn- og arbejdsvilkår samt ikke medvirker til, at omfanget af arbejde, der udbydes på normale vilkår, begrænses eller forringes.
Vi skal fortsat sikre, at de ledige står til rådighed for arbejdsmarkedet og ikke mindst påtager sig det arbejde, der kommer gennem ansøgninger m.v. Venstre ønsker, at flere skal være med i fællesskabet, uanset om det handler om arbejdspladsen, fodboldklubben eller ældreklubben.
Så Venstre ser positivt på dette lovforslag, og dermed støtter vi op om det.
Christian Juhl (EL), 2015-01-15:
Jeg vil gerne høre ministeren, om ikke han synes, vi skal tage indvendingerne fra bl.a. LO og Arbejdsløshedskassernes Samvirke alvorligt i den her sammenhæng, for jeg synes, at den der fortrængningsdebat bliver negligeret lidt.
Et godt eksempel er jo i forhold til den konservative ordfører.
Jeg kan fortælle, at i statsskovene er antallet af skovarbejdere på 10 år halveret fra 700 til omkring 360-370 stykker, at frivillige i dag laver cykelstier – f.eks. laver BMX-klubberne cykelstier – at naturvejledningen foretages af naturforeninger, hvor det før var særligt uddannede skovarbejdere med en særlig uddannelse i vejledning af publikum.
På den måde er der jo notorisk dokumentation for, at særlige ordninger er med til at fortrænge ordinære stillinger, endda i det her tilfælde med statsskovene i et ekstremt omfang.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-15:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til stort set samtlige ordførere for diskussionen om regeringens lovforslag.
Det har så undervejs udmøntet sig i en diskussion om at fortrænge ordinære job, og det synes jeg selvfølgelig er både en okay og relevant diskussion.
Jeg er nu ikke så bekymret, fordi det for mig sådan set står meget klart, at arbejde, der vedrører primær drift og vedligeholdelse, giver fradrag fra den første time, og det synes jeg måske er en meget god indgangsvinkel at have til den her diskussion.
Jeg deltager selvfølgelig også gerne i udvalgsarbejdet om det spørgsmål, som har optaget i hvert fald nogle af ordførerne.
Ellers vil jeg gerne sige, at det her jo er et bidrag til at sikre, at det frivilligheds- og civilsamfund, som vi har i Danmark, kan få bedre vilkår.
For mig er der ikke nogen tvivl om, at en af kvaliteterne ved det danske samfund er, at vi bekymrer os om hinanden, og at en af kvaliteterne er, at der er så mange mennesker, som ud over bare at passe deres arbejde og deres familie er optaget af, hvordan lige præcis det lokalsamfund, som de er en del af, fungerer på en række områder, og det giver de så et frivilligt bidrag til.
Her giver vi en lille ekstra hånd til og en lille ekstra mulighed for dem, som også gerne vil være frivillige, når det er sådan, at de er i frivilligt, ulønnet arbejde, og det som sagt er ret klart, hvornår det fortrænger, og hvornår det ikke fortrænger.
Men som sagt deltager jeg også gerne i debatten om det.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Nu synes ordføreren så også, at det er rigtig, rigtig godt, at vi har nogle frivillige organisationer, hvor man yder frivilligt arbejde og også bidrager med noget, hvor man er fagligt kompetent til at bidrage med det, og det har vi altså ingen som helst problemer med.
Men jeg understregede jo også i mit ordførerindlæg, at det naturligvis er væsentligt, at man reelt står til rådighed for arbejdsmarkedet, og det øjeblik, der er et lønnet job, man kan tage, så skal man selvfølgelig tage det, og så må det frivillige arbejde ikke stå i vejen.
Til det med, om det så tager noget fra nogen, vil jeg sige, at jeg jo ikke synes, at det tager noget fra nogen, at man yder en indsats for sit samfund, f.eks. i en organisation, der hjælper udsatte mennesker.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-15:
Jeg er glad for, at vi er enige om, at timereglen ikke er der – eksempelvis for en besøgsven.
Men kan ordføreren ikke se, at der kan være en problematik, hvis en uddannet jurist i virkeligheden kommer til at udfylde en rolle, hvor vedkommende arbejder for sine dagpenge – et job, som kunne have været aflønnet?
Det betyder jo, hvis man nu skal tage et konservativt udgangspunkt, at skatteyderpenge i form af dagpenge bliver brugt til at medvirke til at fjerne jobs i samfundet.
Kan ordføreren ikke se, at der er en problematik i det?
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Fuldstændig rigtigt.
Men juristen må ikke sidde inde i Retshjælpen på fuld tid og bidrage derinde.
Det er da lidt ærgerligt.
Derudover er problemet så også, at det her med besøgsven kan man være nervøs for skrider over i noget, der defineres i den kategori, hvor der er direkte fradrag med det samme, og det synes vi egentlig er en lille smule ærgerligt, altså hvis man har en faglighed, der gør, at man f.eks. kunne hjælpe lidt til med nogle ekstra ting.
Det er også bare ærgerligt, at man som frivillig skal være bekymret for det, at man ikke bare kan yde den indsats, man gerne vil.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-15:
Den konservative ordfører får det næsten til at lyde, som om der er en timebegrænsning på enhver aktivitet, som en arbejdsløs vil deltage i.
Men det er jo ikke tilfældet.
Der bliver rystet på hovedet, og det glæder mig.
Sagen er jo den, at hvis man vil være besøgsven, må man være det i det antal timer, som man har lyst til som arbejdsløs.
Der er ikke en grænse på 4 timer, og der bliver heller ikke en grænse på 15 timer.
Det må man gøre uden fradrag i dagpengene.
Så formålet med mit indlæg her er egentlig bare at sikre mig, at vi er enige om, at for en række aktiviteter, som man kan deltage i som frivillig, eksempelvis besøgsven, er der ingen timegrænser i dag, og det er der heller ikke i morgen.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
Nu tror jeg ikke rigtig, at jeg kan se for mig, at man tager frivillige ind som skovarbejdere.
Så jeg ser ikke helt problemet der.
Christian Juhl (EL), 2015-01-15:
Det må være dejligt at leve i en så beskyttet del af vores samfund, at man ikke kan se, at det er et problem.
Plejepersonalet er jo i den grad belastet af folk i nyttejob og praktik, folk i løntilskudsjob, og hvad ved jeg af forskellige ordninger.
Det er jo fakta, at de i de her år bliver presset ud af deres arbejde og bliver erstattet af folk på andre ordninger.
Jeg kan fortælle dig, at f.eks. i statsskovene er der flere på særlige ordninger end ordinært ansatte, altså skovarbejdere, på ordinære lønninger.
Hvis man ikke kan se, at det er et problem, skal man have nogle stærkere briller.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-15:
I forhold til der, hvor vi hæver det fra 4 timer til 15 timer, er der jo stadig væk den begrænsning, at man ikke må udføre arbejde i 16 timer.
I forhold til det om, at det kan fortrænge noget, må jeg bare sige, at min oplevelse er, at det netop, som den radikale ordfører også var inde på, er et ekstra krydderi, når man kommer og bidrager med noget.
Og det er jo også, skal vi huske, i en periode, at man kan gøre det.
Det er jo i en periode, hvor man er arbejdsløs og derfor har mulighed for at bidrage i måske 40 eller 50 timer et sted, hvor man plejede at komme i 5 timer.
Det er der jo altså ikke nogen fornuftige mennesker der planlægger efter, for vi ved alle sammen, at når man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, kan man pludselig med meget kort varsel sidde i et job, og derfor kan man ikke komme.
Derfor er det jo også væsentligt, at man sørger for, at det er de ekstra aktiviteter.
Så må jeg så sige, at hvis det er i en frivillig organisation, er det jo så typisk sådan, at de, der arbejder frivilligt i den organisation, netop er frivillige, og i det omfang, man så ikke kan være der, vil det være en anden frivillig, der tager over.
Så jeg ser egentlig ikke det store problem, og derfor ser jeg jo heller ikke de store problemer ved at gøre det lidt lettere at komme ind nogle af de steder, f.eks. opholdssteder for udsatte børn eller plejehjem, hvor der godt kunne være brug for en ekstra mulighed for, at de måske kom lidt mere ud eller var lidt mere med i madlavningen, eller den frivillige kunne måske oven i købet sidde og sy lidt sammen med de ældre.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-15:
Jeg vil gerne komme med nogle principielle betragtninger om det frivillige arbejde i Danmark, men også om det at være arbejdsløs.
Frivilligt arbejde i Danmark er meget vigtigt.
Det er simpelt hen en af de grundpiller, som får det civile samfund til at hænge sammen, og det er dermed en grundpille, som vi ikke kan undvære – det gælder, hvad enten man er besøgsven for en ældre, samler ind en gang imellem til Dansk Røde Kors eller ekspederer i en genbrugsbutik under Folkekirkens Nødhjælp.
Når man er arbejdsløs, er det meget vigtigt, at man også kan deltage i den slags aktiviteter, og det kan man heldigvis også allerede i dag – både som besøgsven, som træner i en idrætsklub for et drenge- eller pigehold og som indsamler til en humanitær organisation som Dansk Flygtningehjælp.
Det er vigtigt, at samfundet ikke giver arbejdsløse usynlige håndjern på i forhold til frivilligt arbejde, og det gør samfundet da heldigvis heller ikke.
Lovforslaget drejer sig så om et lille udsnit af frivilligt arbejde, nemlig det, som kan udbydes som almindeligt lønarbejde, men hvor arbejdet altså er ulønnet.
Her er det så, at de hidtidige regler har sagt, at man højst må arbejde i 4 timer om ugen uden at blive trukket i dagpengene, og det er det tal, som regeringen nu vil udvide til 15 timer om ugen i det 2-årige forsøg.
Her er vi ude i et grænseområde, som er noget vanskeligt.
Det rummer jo en risiko for, at jobs, der i dag aflønnes, forvandles til frivilligt arbejde uden løn, og det er altså i diverse organisationer.
Det betyder, at der er en risiko for, at ordinære stillinger forsvinder til fordel for arbejdsløse, der arbejder for deres dagpenge.
Det går selvfølgelig ikke, og det er derfor, at LO er meget betænkelig ved dagens forslag.
Den bekymring er efter SF's opfattelse helt rigtig, og derfor er det meget, meget vigtigt for os, at der løbende bliver holdt øje med, hvad det her forsøg kommer til at betyde i praksis.
Det ligger i forslaget, at forsøget skal evalueres om 2 år.
Men jeg mener, det er meget centralt, at man løbende holder øje med, at forsøget ikke får uheldige virkninger, netop ved at ordinære job forsvinder.
Og jeg mener, at hvis det kommer dertil, at der forsvinder en hel del ordinære job, inden det 2-årige forsøg er afsluttet, skal man også være klar til at gribe ind, altså hvis det viser sig, at problemerne med forslaget bliver for store.
SF kan støtte lovforslaget, ud fra at der er tale om et 2-årigt forsøg, men vi vil som nævnt meget, meget kraftigt opfordre til en løbende overvågning, sådan som også Arbejdsløshedskassernes Samvirke har foreslået i deres høringssvar.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-15:
Det bliver vi nok aldrig enige om, hr. Christian Juhl og jeg.
Jeg henholder mig til regeringens egne analyser.
Så sent som i august sidste år kom Økonomiministeriet med en rapport, Fordeling og incitamenter, hvori der står, at når man spørger de ledige selv, står 33 pct. af kontanthjælpsmodtagerne ikke til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og 18 pct. af dagpengemodtagerne i lavtlønsområdet står ifølge dem selv heller ikke til rådighed for arbejdsmarkedet.
At der er rådighedsproblemer i det danske overførselsindkomstsystem, er ret ukontroversielt at sige.
Det er belyst gennem mange år.
Christian Juhl (EL), 2015-01-15:
Jeg opfatter det nu mest som almindelig hetz mod arbejdsløse, for der er jo ingen rådighedsproblemer i Danmark.
Altså, når vi ser på, hvor mange job der bliver anvist, og hvor sjældent der rent faktisk er rådighedsproblemer, så er det jo stort set ingenting, og jeg synes, det er ganske upassende at bringe det spørgsmål ind i den her debat.
Det her handler jo om noget helt andet, egentlig noget meget positivt – set med mine øjne.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-15:
Nej, det er ikke helt sådan, jeg ser det.
Det er jo sådan, at det godt kan tænkes, at der er mennesker, der synes, det er mere interessant at arbejde nede i den lokale idrætsforening f.eks. og lave fornuftige ting.
Jeg har selv brugt ufattelig mange timer i idrætsforeninger.
Der har også været folk, der var på dagpenge, og de elskede at komme dernede, var trænere osv.
Og de brugte rigtig mange timer, også langt mere end 4 timer, på det.
Og måske var det også nogle gange lidt mere interessant at stå dernede og beskæftige sig med sin hobby, end det var at tage et lavtlønsjob.
Det er derfor, man bl.a. har været nødt til at sætte nogle begrænsninger på det, fordi man måske kunne konstatere, at det altså gav nogle rådighedsproblemer.
Det er det, der er problemet her.
Christian Juhl (EL), 2015-01-15:
Ordføreren må godt nok undskylde, men jeg fatter ikke logikken i at begynde at snakke om rådighed midt i det her.
Det er lige præcis det modsatte.
Folk er så vilde efter at lave noget fornuftigt i deres tilværelse, at de faktisk stiller sig til rådighed for ordinært arbejde i ret stort omfang, og vi derfor er nødt til at lave et eller andet minimum af begrænsning på det, så det ikke fortrænger det ordinære.
For vi ville da få et mærkeligt samfund, hvis alle skulle arbejde helt gratis.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-01-15:
Med det her forslag får dagpenge-, efterløns- og fleksydelsesmodtagere mulighed for at udføre frivilligt, ulønnet arbejde i frivillige foreninger i op til 15 timer om ugen mod i dag 4 timer om ugen.
Der er tale om en 2-årig forsøgsperiode, og i Liberal Alliance kan vi godt bakke op om det her forslag.
Jeg kan ikke lade være med at sige, at det siger noget om det system, som vi nu engang har i Danmark.
Vi har meget høje overførselsindkomster, meget høje dagpengesatser, og det betyder så, at der opstår nogle rådighedsproblemer i de her systemer.
Man konstaterer altså, at der er et stort mindretal af de her ydelsesmodtagere, som ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet, når man spørger dem selv.
Og derfor er man nødt til at indføre alt muligt bureaukrati og alle mulige regler og begrænsninger for, hvor meget de må arbejde frivilligt i den lokale idrætsforening, eller hvad det nu måtte være.
Det er altså et system, som avler bureaukrati, fordi det ødelægger incitamenterne for folk til at være i beskæftigelse af sig selv – for mange mennesker, langtfra for alle mennesker.
Men idet der er tale om en 2-årig forsøgsperiode, kan vi som sagt godt støtte det her lovforslag.
Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Jeg ved ikke, om jeg skal forstå spørgsmålet på den måde, at man ikke kan gøre begge dele.
Jeg tror da, man sagtens både kan pleje naturen og passe på miljøet, og at det så samtidig også kan gavne landbrugets økonomi.
Per Clausen (EL), 2015-01-15:
Jeg skal beklage, at jeg har udtrykt mig uklart.
Jeg stillede et spørgsmål til Venstre, som var, om Venstre har et eneste forslag, der kan føre til bedre natur og miljø i Danmark, og som ikke samtidig også skal have den sideeffekt, at det gavner landmændenes økonomi.
Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Jeg kan fortælle hr. Per Clausen, at en af de landmænd, jeg besøgte i mandags, faktisk er en af de rigtig gode naturplejere nede omkring Ballummarsken.
Han sagde, at han faktisk af samme grund havde valgt at minimere sprøjtningen af sine marker.
Problemet er, som han siger, således bare, at han nu bliver straffet, for nu må han ingenting mere.
Det vil sige, at han ikke kan fungere som naturplejer.
Som han selv sagde, var han bekymret for sine marker, for de vil jo så efterhånden komme til at gro til i siv og ellekrat.
Der må jeg sige, at jeg synes, det er en misforståelse, hvis man har det udgangspunkt, som hr. Per Clausen måske har, og man siger, at landmænd ikke også er med til at pleje naturen.
Per Clausen (EL), 2015-01-15:
Fru Anni Matthiesen har jo ret i, at regeringen for ikke så lang tid siden lavede en aftale med Venstre, der betød, at landmændene fik bedre økonomiske vilkår, og at naturen og miljøet fik dårligere vilkår.
Hun har også ret i, at det her går i den modsatte retning.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre: Har Venstre overhovedet nogen forslag til, hvordan man kan gavne miljøet, uden at det også samtidig skal være en økonomisk gevinst for landmændene?
Anni Matthiesen (V), 2015-01-15:
Jeg har som ordfører kigget samlet på det her lovforslag, og jeg kan sige, at der venter – og det er jo så det, der venter ministeren – et hav af uafklarede spørgsmål.
Dem får ministeren selvfølgelig tilsendt her efter førstebehandlingen.
Og det gælder også i forhold til det med forhøjelse af bøderne.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-01-15:
... alt det, der ligger i forhold til Grønt Danmarkskort, er frivillighed.
Og der er lagt rigtig meget kompetence ud til kommunerne.
For det har ordføreren heller ikke været inde på.
Synes Venstre, at det er i orden, at vi skærper kravene og sanktionerne, når eksempelvis naturbeskyttelsesloven eller planloven overtrædes?
Og her vil jeg blot henvise til det, der også fremgår af lovforslaget om, at det, man gerne vil på naturbeskyttelseslovens område, er, at man gerne vil lave en harmonisering af sanktionerne, så de kommer op på miljølovens niveau.
Og her skal jeg bare præcisere, at de sanktionskrav har Venstre været med til at lave tidligere.
Så vil Venstre støtte den del af lovforslaget, som har med lovovertrædelser at gøre?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-01-15:
Jeg føler mig faktisk fuldstændig dækket ind hele vejen rundt.
Det er nok et område, hvor vi er ganske, ganske enige.
Siden 2007 er der kommet mere end 300 nye videregående uddannelser og uddannelsesudbud, så vi i dag har næsten 1.500 uddannelsesudbud i det ordinære videregående uddannelsessystem.
Det er godt, at der kommer nye uddannelser, og det vil der også komme fremover.
Men netop derfor er det også vigtigt, at vi stiller krav og kigger på, om de videregående uddannelsesinstitutioner holder fast i at øge kvaliteten og gennemsigtigheden i det samlede videregående uddannelsesudbud.
Det var det, vi gjorde med vedtagelsen af vækstpakken.
Der forpligtede vi os nemlig til at sikre, at uddannelsesinstitutionerne har de optimale muligheder for at leve op til de krav ved bl.a. at have friheden til at kunne tilpasse deres samlede uddannelsesudbud.
Det er netop det, vi nu sikrer.
Med det her lovforslag får de videregående uddannelsesinstitutioner under Uddannelses- og Forskningsministeriet altså mulighed for at sammenlægge eksisterende uddannelser uden at skulle søge om prækvalifikation af en uddannelse, som er fremkommet ved en sammenlægning.
Det er en faktisk og en reel afbureaukratisering af processen.
Hvis sammenlægningen af uddannelserne resulterer i et udvidet formål og erhvervssigte for den sammenlagte uddannelse, er det selvfølgelig fortsat en betingelse, at udvidelsen ikke får væsentlige negative konsekvenser for arbejdsmarkedet eller rekrutteringsgrundlaget for allerede eksisterende og beslægtede uddannelser.
Det er noget med hensynet til hinanden.
Forslaget giver institutioner mulighed for at kaste et kritisk blik på egne uddannelser og – som den konservative ordfører også påpegede – mulighed for at skabe nye og stærke sammenhænge i uddannelsessystemet.
Samtidig forbedres institutionernes muligheder for netop at kunne reagere på nye behov på arbejdsmarkedet ved at kunne lægge sammen uden at have en længere bureaukratisk proces.
Endelig – og jo ikke mindst for de studerende – vil forslaget også kunne medvirke til at øge gennemsigtigheden i det samlede videregående uddannelsessystem og begrænse eller i hvert fald ikke yderligere øge det samlede antal uddannelser.
Så en øget gennemsigtighed vil være til gavn for såvel de unge, som står over for at skulle vælge en videregående uddannelse, de studerende, der allerede er på uddannelserne, og selvfølgelig også det arbejdsmarked og de arbejdsgivere – det være sig offentligt eller privat – der i sidste ende skal ansætte dimittenderne og de kommende dimittender.
Så jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget og siger tak for debatten.
Per Stig Møller (KF), 2015-01-15:
Det her støtter vi jo også.
Vi har jo i forvejen vores aktier i den aftale, der er lavet mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og os i forbindelse med vækstpakken fra 2014.
Det er en udmøntning deraf, og det er jo rimeligt nok at sørge for, at man kan sammenlægge nogle smalle uddannelser og give dem noget mere tyngde.
Vi har, oplyses der i bemærkningerne til lovforslaget, næsten 1.500 uddannelsesudbud, og der er spørgsmålet jo, om vi kan levere 1.500 kvalificerede uddannelsesudbud.
Det er jo nok svært.
Så det er meget vigtigt, at man får fastholdt kvaliteten, men det er også vigtigt, at man får en større bredde i det, der bliver arbejdet med.
Så vi støtter det, fordi vi formentlig får nogle sammenlægninger, så de meget smalle uddannelser kan overleve, fordi de kommer sammen med en anden uddannelse.
Ellers ville de smalle uddannelser formentlig forsvinde.
De smalleste ville forsvinde, og så ville der slet ikke kunne studeres i det i Danmark.
De smalle områder kan stadig væk blive opretholdt, ved at de bliver slået sammen med nogle andre beslægtede smalle områder og derved får den bredde og tyngde, der gør det muligt både at få kvalificerede lærere og få en uddannelse ud i den anden ende, som kan bruges bredere end den allermest smalle.
Jeg er ikke imod smalle uddannelser, al forskning ender med at være smal, alle videnskabelige fremskridt gøres af folk, der er meget smalt orienterede, men vi kan jo ikke alle sammen være en Einstein, og vi skal altså også bruges bredere.
Så derfor tror jeg, at det, der er foreslået som opfølgning på vækstpakken, er rigtigt.
Merete Riisager (LA), 2015-01-15:
Vi behandler nu L 91, som Liberal Alliance også kan støtte, da det er et forenklingsforslag, der afskaffer kravet om prækvalifikation af nye uddannelser ved sammenlægning.
Vi håber, at der kommer flere af den her slags lovforslag.
Vi ser det, som jeg sagde tidligere, gerne som en proces, som man kører løbende.
I virkeligheden bør den aldrig stoppe.
Vi har det med at ville lave rigtig meget lovgivning her på Christiansborg, vi er utrolig flittige, og vi har flittige embedsfolk, og det betyder også, at vi skal være lige så flittige til at rydde op igen efter os.
Så ros herfra, og selv om det måske er en lille ændring, betyder det hver gang, vi foretager en forenkling herindefra, at der sidder nogle mennesker ude i den anden ende, som kan bruge deres tid og deres arbejde på noget andet.
Tak for det.