runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2013-05-29:
Det ene drejer sig sådan lidt om SF som parti, og der må vi jo konstatere, at det, som man egentlig gik til valg på, nemlig 40 pct. billigere busbilletter, en ny millionærskat og en betalingsring, blev afløst af skattelettelser, kontanthjælpsreform og SU-reform.
Det synes vi er meget fornuftigt, men jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvordan lever SF med det som parti?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-29:
Tak for det, hr. formand.
Jeg vil gerne kvittere for, at hr. Jonas Dahl var inde på rigtig mange gode ting i sin ordførertale: miljø, erhverv, jobskabelse til unge mennesker, sundhedsforebyggende tiltag og alt muligt andet.
Men noget, som ikke kom igennem i ordførertalen, var hele udviklingen af den danske asyllovgivning.
Det er klart, at det koster rigtig, rigtig mange penge for det danske samfund, og det betyder jo også, at vi i en periode som nu, hvor vi gerne skal bevare den velfærd, vi har, og sådan set kun har vækst at finansiere det med, har meget svært ved at finansiere den velfærd, vi har, hvis vi ikke har vækst i Danmark.
Når udlændingeområdet koster flere og flere penge, hvad ønsker SF så, vi skal gøre?
Skal vi lave nogle besparelser, som vi gør i dag, eller vil man være med til at kigge på nogle begrænsninger på antallet af asylansøgere?
Jonas Dahl (SF), 2013-05-29:
Så tror jeg, fru Vivi Kier ikke har fulgt med i det sidste par dages politiske debat.
Altså, SF har været meget klart ude at sige, at vi ikke er vilde med forældrepålæg, og jeg synes sådan set, at det, der er det afgørende, er: Hvad er det for en pædagogisk indsats, vi kan gøre i forhold til de familier, hvor der er nogle unge, som er utilpassede eller laver kriminalitet?
Der er et kæmpe problem, og det er jeg meget enig i at vi skal håndtere, men når man siger, at SF render rundt med hænderne oppe over hovedet og jubler over forældrepålæg, så tror jeg ikke, man har fulgt med i debatten.
Beklager.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Jeg tror, at jeg citerer hr. Per Clausen rigtigt, når jeg siger, at hr. Per Clausen ved det seneste tiltag omkring dagpengene sagde: Vi er glade for det, der nu er sket, selv om vi synes, at det har taget for lang tid.
Kan man tillade sig at forstå det sådan, at hr. Per Clausen med det, han sagde der, mente, at regeringen sagtens kunne have gjort det før, fordi den var vidende om det?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jeg tror, at Ginikoefficienten somme tider kan være en vanskelig sag at bruge.
Jeg vil bare sige, at det bliver Enhedslisten selv, der vurderer, om det resultat, der kommer, har et tilpas godt indhold i forhold til at skabe grøn politik, mere velfærd, øget beskæftigelse og større lighed, for vi overlader sådan set ikke til Venstre at bestemme, hvornår vi er tilfredse.
Kristian Jensen (V), 2013-05-29:
Der er ikke noget af det, som hr. Per Clausen har sagt her, der vil få mig til at bryde i gråd eller få mine tænder til at gnidsle, hvordan de så end skulle gnidsle.
Det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at vide, var sådan set: Er det et krav fra Enhedslisten for at stemme for en finanslov, at den lever op til alle de fire kriterier, som hr. Per Clausen har nævnt, herunder f.eks. det, at man skal have større lighed?
Og hvordan definerer man så i givet fald større lighed?
Regeringen er jo gået væk fra at måle den på Ginikoefficienten, så hvad er det, hr. Per Clausen vil måle en finanslovsaftale på i forbindelse med større lighed?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu tror jeg sådan set, at det står et eller andet sted i Venstres dna, at hvis regeringen laver en aftale med Enhedslisten, vil man rase og regere næsten uanset indholdet, så det skal nok gå; det skal Venstre nok levere.
Men pointen her er jo, at det, som vi siger, er, at vi vil have en finanslovsaftale, som sætter mere gang i grøn omstilling, skaber større lighed og sikrer, at vi får mere velfærd og større beskæftigelse.
Jeg tror sådan set, at de fire elementer hver for sig er i stand til at gøre folk i Venstre rigtig godt sure.
Kristian Jensen (V), 2013-05-29:
Hr. Per Clausen har udtalt – erindret efter hukommelsen – at man vil lave en finanslovsaftale med regeringen, der får et sådant indhold, at den vil hensætte Venstre i en blanding af gråd og tænders gnidsel.
Det er jo helt legitimt at have forskellige målsætninger.
Og hvis det glæder hr. Per Clausen, hvis vi i Venstre er kede af det, og det skader hr. Per Clausen, hvis vi i Venstre er glade, kan vi blot håbe, at en af os får en glæde ved finanslovsaftalen.
Men hvad er det, hr. Per Clausen forestiller sig, der skal hensætte Venstre i en sådan tilstand med nærmest depressionsagtige egenskaber, som så skulle gøre, at Enhedslisten ville stemme for finansloven?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Enhedslisten har en samarbejdsaftale med SUF, som er en selvstændig organisation.
Jeg har slet ikke de oplevelser med SUF, som fru Pia Kjærsgaard har.
Jeg har en oplevelse af, at det er fornuftige unge mennesker, som arbejder godt og ihærdigt for at skabe forandring i solidarisk retning i vores samfund.
Skulle nogen af dem give anledning til uro, må vi selvfølgelig se på det.
Men der er tale om en selvstændig organisation, der selv bestemmer, hvordan de vil arbejde.
Pia Kjærsgaard (DF), 2013-05-29:
Det synes jeg er udmærket, men fru Line Barfod kunne så ikke se, at der var noget galt i det.
Enhedslisten lægger hele tiden afstand til SUF, altså Socialistisk Ungdomsfront.
Dem er der jo også nogle problemer med.
Jeg har da en klar fornemmelse af, at selv om Enhedslisten ikke vil sige det formelt
, er det Enhedslistens ungdomsorganisation.
Og jeg synes, at de giver anledning til ufattelig mange problemer rundtomkring.
De er altid på barrikaderne over for politiet med det værste, når der skal være ballade i gaden.
Jeg vil godt høre hr. Per Clausens holdning til det.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu har jeg ikke nogen stor forkærlighed for glatte facader, så det arbejder jeg sådan set ikke på.
Jeg vil bare sige, at Enhedslisten som parti ikke har givet økonomisk støtte til AFA.
Skulle der være lokalafdelinger, der har gjort det, vil jeg gerne tage afstand fra det.
Jeg synes, at det er en rigtig, rigtig dårlig idé; det er dumt og i strid med Enhedslistens politik.
Pia Kjærsgaard (DF), 2013-05-29:
Jamen jeg skal bare i forlængelse af det, som hr. Peter Skaarup spurgte om før, bede hr. Per Clausen om at korrigere sine udtalelser, for det er jo ikke rigtigt, hvad der blev sagt.
Enhedslisten har jo støttet Antifascistisk Aktion økonomisk.
Det fremgår tydeligt af en beretning fra Københavnsafdelingen.
Det fremgår tydeligt af de udsagn, tidligere folketingsmedlem fru Line Barfod er kommet med.
Det bliver man nødt til at indrømme.
Selv om Enhedslisten helst vil have, at facaden er glat og velpoleret, er der altså noget, som Enhedslisten bør være helt åben om, sådan at folk kan vide, hvad det er, Enhedslisten også står for.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu tror jeg sådan set, at jeg allerede i mit første svar sagde, at det, regeringen havde lagt frem, ikke var nok.
Selvfølgelig er det, man aftaler med Venstre i en budgetlov, heller ikke nok.
Så må man se, hvad man kan finde ud af af løsninger, når regeringen har valgt i første omgang at binde sig til en budgetlov sammen med Venstre.
Heldigvis giver EU jo mulighed for, at man kan være en lille smule mere fleksibel, end Venstre giver mulighed for.
Så vi må se, hvordan vi kan få det problem løst.
Men ordføreren har jo helt ret i, at der er tale om en stor vanskelighed, der skal løses i de kommende finanslovsforhandlinger, medmindre regeringen laver en aftale med Venstre.
Det får jeg jo svært ved at benægte, for jeg har jo gentagne gange – helt tilbage til, da vi lavede finanslovsaftalen sidste år – sagt, at vi havde brug for at få lavet en egentlig løsning af dagpengeproblemet.
Vi skulle have rullet de forringelser tilbage, som et borgerligt flertal i Folketinget har gennemført.
Det mener jeg stadig væk.
Det har vi jo ikke nået.
Men vi fik dog regeringen til at tage det alvorligt, nemlig at der var et problem med rigtig, rigtig mange mennesker, der ville miste ethvert forsørgelsesgrundlag.
Og på den baggrund fik vi så lavet en aftale, der sikrer nogle penge til de mennesker, og det er vi glade for.
Men problemet er ikke løst, og jeg deler hr. Hans Christian Schmidts opfattelse af, at det kunne vi godt have løst noget tidligere.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om hr. Per Clausen så beskæftigelsesministerens besøg hos Clement forleden aften, hvor hun sådan stærkt presset kom frem til, at en 2-årig dagpengeperiode nok var den rette.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Per Clausen: Hvad er den rette dagpengeperiode i hr. Per Clausens optik?
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-29:
Det vil så sige, at hvis jeg har en tom ejendom, så går Enhedslisten ikke ind for, at man skal trænge ind i den ejendom og bosætte sig der, og så kan jeg godt have min ejendom i fred uden at blive invaderet af folk fra Enhedslisten.
Er det sådan, det skal forstås, altså at Enhedslisten synes, det er i orden, at man har sin ejendom, at man kan have den i fred, og at man ikke skal dele den med andre?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jeg er ret sikker på, at vi i Enhedslisten støtter det, som jeg tror hedder husfred, dvs. at man har ret til at opholde sig i sit hjem uden at blive generet af andre.
Og vi går faktisk også ind for, at mennesker skal have mulighed for at eje deres egen bolig.
Det ser vi ikke noget som helst problem i.
Vi kan godt diskutere, om skattesystemet omkring det i dag er indrettet rimeligt og rigtigt, altså om det er fornuftigt, at vi har en lang række støtteordninger, som ensidigt retter sig mod ejere, og som gør, at lejere bliver snydt.
Det er vi uenige i, men det, at folk selv ejer deres bolig, har vi ingen problemer med.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-29:
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Per Clausen om den private ejendomsret, og hvordan Enhedslisten forholder sig til den.
Er det sådan, at Enhedslisten mener, man skal deles om en bolig, og hvis det er sådan, at Enhedslisten mener det, er det så o.k., at man trænger ind i en bolig og bosætter sig der og så måske skal slæbes væk derfra, eller hvordan forholder Enhedslisten sig til det?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jeg tror, det vil komme lidt overraskende for regeringen, at Enhedslisten ikke kommer med krav, som regeringen ikke umiddelbart kan indfri.
Jeg håber ikke, at regeringen har forventninger om, at finanslovsforhandlingerne bliver på den måde, for så er de hurtigt overståede.
Så vil jeg bare sige til Venstre her, at pointen er, at op til den her debat sagde vi, at medmindre der kommer en eller anden form for indrømmelse i dagpengespørgsmålet, vil Enhedslisten ikke kunne lave at forslag og stemme for et forslag til vedtagelse sammen med regeringspartierne.
Der kom en indrømmelse.
Nu stemmer vi så for det forslag, som vi har udarbejdet sammen med regeringen.
Det er jo sådan set meget logisk og et meget godt udtryk for, at vi faktisk får indflydelse.
Karsten Lauritzen (V), 2013-05-29:
Nu er vi nogle, der er meget interesserede i, hvad der foregår i Enhedslisten, fordi Enhedslisten sidder med den mulighed, at man kan presse regeringen til at udskrive et folketingsvalg.
Det er der meget diskussion om.
Det er også noget, Enhedslisten har truet med nogle gange, men det bliver aldrig nogen sinde rigtig til noget.
Det forstår jeg så udmærket den politiske udfordring i.
Jeg ville ikke stille spørgsmål, jeg vil bare konkludere, at hr. Per Clausens svar i dag om manglende åbenhed om, hvad Enhedslistens krav skulle være, er udtryk for, at Enhedslisten er bange for at stille nogen krav, fordi man godt ved, at regeringen ikke har tænkt sig at honorere dem, og man vil ikke drage konsekvensen deraf.
Man kan forstå på hr. Per Clausen, at den finanslovsaftale, Enhedslisten forventer at indgå med regeringen til efteråret, vil føre til gråd og græmmelse i Venstre.
Det tror jeg var citatet fra hr. Per Clausen tidligere i et svar.
Så er hr. Per Clausen noget tilbageholdende over for at fortælle, hvad det konkret er man forlanger: Hvilke dele af kontanthjælpsreformen, SU-aftalen og nogle af de andre reformaftaler, som er gode og sunde for Danmark og skaber vækst og beskæftigelse, vil Enhedslisten rulle tilbage?
Det var hr. Per Clausen ikke rigtig inde på.
Jeg vil bare spørge Enhedslistens ordfører, om det er udtryk for, at Enhedslisten har ændret strategi.
Tidligere har man på et tidligt tidspunkt stillet meget håndfaste krav til finanslovsforhandlingerne.
Dem har man så ikke fået opfyldt, fordi regeringen med finansministeren i spidsen har kørt lige hen over Enhedslisten.
Man har regnet med deres stemmer, regnet med, at man kunne indgå en finanslovsaftale, og så givet nogle pebernødder som indrømmelser.
Skal man tage den her tøven fra hr. Per Clausen som udtryk for, at Enhedslisten har ændret strategi?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Så vil jeg sige, at problemet med det at sætte årstal på det her jo er, at vi i dag ser mennesker – og det har også været nævnt af flere Venstrepolitikere – der falder ud af dagpengesystemet efter 4 år.
Så vi trænger til at få løst den udfordring, der handler om, at vi sikrer, at mennesker får en mulighed for at få et arbejde, inden vi smider dem ud af dagpengesystemet, og det er sådan set den vigtigste udfordring.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-05-29:
Men er det ikke sådan lidt forenklet sagt, for debatten går jo på år?
Enhedslisten har jo igen og igen kritiseret regeringen for den måde, den har håndteret dagpengesituationen på, også i forhold til den sats, man nu får med den nye ordning.
Tidligere har Enhedslisten sågar været ude i, at man nærmede sig nærmest fattigdomsgrænsen, hvis man skulle leve for den slags beløb.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu vil jeg afsløre, at jeg aldrig ser Clement, medmindre jeg selv er med, og da ser jeg det meget nødig bagefter, men svaret på spørgsmålet, og det skal man jo ikke grine sig ud af, er, at Enhedslisten synes, at dagpengeperioden skal være rigtig, rigtig kort, fordi vi skal sørge for, at folk får et tilbud om et arbejde meget hurtigt.
Men ingen skal smides ud af dagpengesystemet, fordi de aldrig fik et tilbud om arbejde.
Jeg har ikke helt samme erindring af Enhedslistens strategi fra tidligere år, som man åbenbart har i Venstre.
Det er der ikke så meget at gøre ved, for enhver må jo huske, som man nu bedst kan.
Men jeg vil sige, at en af grundene til, at jeg ikke kan komme det tættere i dag, er, at Enhedslisten er et demokratisk parti.
Det vil sige, at vi faktisk har en debat i både folketingsgruppen og med vores hovedbestyrelse om, hvilke konkrete krav vi skal rejse til finansloven.
Før vi har været igennem den diskussion, kan jeg ikke komme med et konkret bud.
I den situation vil vi sikkert diskutere, hvad vi vil sige, vi gerne vil have, og måske også diskutere, hvad vi kan nøjes med.
Det sidste vil jeg hverken fortælle Venstre eller regeringen.
Karen Ellemann (V), 2013-05-29:
Nu stillede jeg et konkret spørgsmål til, hvad Enhedslisten mener om en vækst i den offentlige sektor på 25 mia. kr. over en periode frem til 2020.
Men så lad os kigge direkte på næste års forslag til en finanslov, hvor der jo er et budgetloft, som tilsiger, at der altså ikke skal ske en vækst, der er højere end 0,4 pct. Er det så nok?
Derfor er jeg sådan set interesseret i at finde ud af, hvad det er, Enhedslisten vil kræve, og om man måske kunne komme det lidt nærmere.
Er en vækst på 0,4 pct. nok, eller skal der mere til?
Og hvor meget er det så?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu er der jo det ved tal, at de tit bruges sådan lidt vilkårligt i vores politiske debat.
Nogle gange dækker de jo over 10 år, andre gange over 1 år, som regel er det over rigtig mange år, for så lyder det jo af noget.
Jeg vil bare sige det på den måde, at den plan, regeringen har lagt frem for, hvordan udviklingen skal være i de midler, der bliver brugt i den offentlige sektor i de kommende år, efter vores opfattelse er langt fra tilstrækkelig til at bevare et ordentligt velfærdsniveau.
Derfor arbejder vi selvfølgelig for og slås vi selvfølgelig for at sikre, at der kommer flere penge til velfærd i Danmark til gavn for danskerne.
Vi har da også bemærket, at hver gang regeringen overtager Venstres politik, foretager Venstre en højreudskridning, sådan at der altid vil være forskel på Venstre og regeringen.
Men det er måske efterhånden blevet lidt svært for Venstre at løbe hurtigt nok mod højre.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-29:
Jeg har et spørgsmål i en helt anden boldgade.
Det handler om sundhed.
Den 3. maj kom sundhedsministeren med et lovforslag på almen praksisområdet, og jeg har egentlig ikke rigtig hørt, hvordan Enhedslisten stiller sig til forslaget – også efter at der er kommet ændringer på bordet af ministeren, hvilket vi kan se af det forslag, der ligger på Folketingets hjemmeside.
Jeg vil egentlig gerne høre, hvordan Enhedslisten har tænkt sig at stille sig til det her forslag, om de har tænkt sig at stemme imod det, eller om de har tænkt sig at stemme for det, for der ligger jo en mulighed for, at man kan lave en højere grad af udbud, hvor private aktører kan overtage almen praksis.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jeg synes bestemt, man skal have noget ud at gå på arbejde, og jeg synes også, at de mennesker, som ikke kan få et arbejde, skal have rimelige levevilkår, mens de er udstødt af arbejdsmarkedet.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-29:
Mit eget parti har stillet et forslag om kontanthjælp, som handler om, at den kommer ned på niveau med det, den er i Sverige.
Jeg vil egentlig gerne høre, om Enhedslisten som et arbejderparti oprigtig talt synes, det er rimeligt, at man ikke får noget ud af at gå på arbejde.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Det vil sige, at alle mennesker vil få mindre i dagpenge, end de får, når de går på arbejde, også hvis man gennemfører Enhedslistens politik.
Så vil jeg sige til hr. Joachim B. Olsen, at jeg sådan set ikke har sagt, at økonomiske incitamenter ikke spiller en rolle.
Det er da klart, at hvis man tager alle penge fra folk eller næsten alle penge fra folk, er de jo nødt til at gøre et eller andet for at få arbejde eller for at tjene penge, få nogle penge ind.
Det kan man godt, hvis man tager pengene fra folk.
Det er muligt, det er bare ikke det samfund, vi ønsker at skabe.
Jeg kan forsikre Det Konservative Folkeparti og fru Benedikte Kiær om, at det er sådan, at hvis der kommer et forslag til afstemning i Folketingssalen, som giver større mulighed for, at privat praksis kan opkøbes af privathospitaler eller af andre store virksomheder, vil vi stemme imod.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-29:
Lige før kunne ordføreren ikke forklare fru Jane Heitmann, at det her med økonomiske incitamenter spiller en rolle, også når man er på kontanthjælp.
Ordføreren mener simpelt hen ikke, at det, hvis forskellen mellem at være på kontanthjælp og at være i arbejde er meget lille eller der ligefrem er en negativ forskel, så har indflydelse, i hvert fald på marginalen, på, hvor mange der så ønsker at påtage sig et arbejde. Enhedslisten har tidligere stillet forslag om, at man skal have 30.000 kr., når man er på dagpenge – 30.000 kr. Mener Enhedslisten oprigtig talt, at det heller ikke vil have en betydning for, hvor mange der så vil ønske at tage et arbejde?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jamen altså, jeg må indrømme, at jeg ingen viden har om, at Enhedslisten nogen sinde skulle have støttet AFA økonomisk.
Derimod ved jeg, at Enhedslistens hovedbestyrelse ved flere lejligheder har taget afstand fra de metoder, AFA bruger, og når man tager afstand fra folk, støtter man dem ikke.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-29:
Jo, det gør det desværre.
Det skal jeg vende tilbage til, men jeg vil da først lige kvittere med at sige, at der findes meget sympatiske og fornuftige mennesker, der repræsenterer Enhedslisten, og Enhedslisten har også en fornuftig politik, eksempelvis hvad angår EU, som Dansk Folkeparti er enig i.
Men, men men – det er jo en kendt sag, at Enhedslisten har støttet det, der hedder Antifascistisk Aktion, en voldelig gruppering, med penge.
Det har man selv indrømmet, det har man selv måttet forsvare.
Jeg vil godt spørge hr. Per Clausen: Vil man stadig væk forsvare det?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jeg vil starte med at sige, at jeg tror, der er rigtig mange mennesker ude i samfundet, som møder medlemmer af Enhedslisten i et lidt mindre beskyttet miljø end Folketinget og der har rigtig gode erfaringer med at møde mennesker fra Enhedslisten, som måske endda er mere venlige og sympatiske, end jeg er, og det siger jo ikke så lidt.
Så vil jeg bare sige, at det der med, at Enhedslisten støtter AFA, er det rene vrøvl.
Det har intet på sig.
Jeg ved ikke, hvor hr. Peter Skaarup har det fra, men det passer i hvert fald ikke.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-29:
Jeg siger tak til ordføreren for indlægget på vegne af Enhedslisten.
Meget af det, der bliver sagt, lyder jo sådan meget tilforladeligt, men det er klart, at man af og til tænker lidt: Er det det samme Enhedslisten, vi møder herinde på Christiansborg, som man møder rundtomkring i vores samfundsliv i det hele taget?
Jeg tænker her på den støtte, som Enhedslisten igennem tiden har givet til grupperinger, som balancerer på kanten af vores demokrati og forbeholder sig ret til at bruge voldelige metoder for at opnå deres mål.
Det er ikke så lang tid siden, at det eksempelvis kom frem, at Enhedslisten støttede det, der hedder Antifascistisk Aktion, økonomisk, og det er jo vel at mærke en gruppe, der også var med i forbindelse med de uroligheder, der var her den 1. maj i år.
Kan hr. Per Clausen forklare, hvordan det hænger sammen, at man bliver ved med at støtte sådanne grupperinger?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Pointen er, at der sådan set i hvert fald er to ting, der skal det.
For det første vil langt de fleste af dem givetvis rigtig gerne have et job.
Det kan godt være, at det kan være uforståeligt for folketingsmedlemmer, at mennesker faktisk gerne vil have et job, selv om de ikke umiddelbart kan tjene penge på det.
Det kan godt være, at det er uforståeligt for folk herinde, men sådan er det.
Den anden grund til, at de gør det, er såmænd, fordi det er lykkedes både tidligere socialdemokratisk ledede regeringer, tidligere borgerlige regeringer og den nuværende regering at sørge for, at der er et aktiveringssystem og en tvang i systemet, som gør, at man sådan set ikke kan lade være med at søge arbejde, hvis man ønsker at modtage overførselsindkomster.
Jane Heitmann (V), 2013-05-29:
Se, nu skal jeg jo ikke stå her midt i Folketingssalen og kommentere på, hvem hr. Per Clausen personlig kender.
Det, jeg i hvert fald kan konstatere, er, at det i dagens Danmark reelt ikke kan betale sig for 14.000 mennesker at tage et arbejde.
Karen Ellemann (V), 2013-05-29:
Tak for det, formand.
Da vi hørte statsministerens tale her i begyndelsen af dagen, udtalte hun: Vi vil bruge flere penge i den offentlige sektor, 25 mia. kr. ekstra frem til 2020.
Er 25 mia. kr. nok, hvis det står til Enhedslisten?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu har jeg lige sagt, at vi sådan set også gerne vil skabe job i den private sektor.
Det, vi kritiserede ved vækstpakken, som blev lavet sammen med Venstre, var bl.a. det, som vismændene siger om den: Den koster arbejdspladser i 2015.
Det er da rigtig, rigtig dumt.
Så vil jeg bare til alt det der med træ sige, at jeg ikke kender nogen partiformand i det her land, der har stået fast på et ultimativt krav så kort tid som Venstres formand.
Peter Juel Jensen (V), 2013-05-29:
Jamen så kender vi Enhedslisten igen.
Så falder man tilbage.
Men det undrer da lidt, når Enhedslisten holder en regering, som siger, at der skal skabes flere job i det private, kørende hele vejen igennem.
Kan ordføreren ikke se, at de to ting ikke hænger sammen?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu valgte jeg ikke at fylde min tale med en masse tal, men jeg kan sige det på den måde, at med den måde, vores samfund er struktureret på nu, vil det forslag, Enhedslisten lægger frem om at skabe øget beskæftigelse, føre til, at der kommer flere nye arbejdspladser i den private sektor end i den offentlige sektor.
Så der er ikke på den måde nogen modsætning mellem det, som statsministeren sagde, og det, som jeg sagde.