runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2016-01-22:
Tak for ordet.
For nogle er det let at få børn; for andre er det en lang og ofte svær proces.
Med lovforslaget her imødekommer vi den virkelighed, som opleves på landets fertilitetsklinikker.
En kvinde skal kunne anvende en mands sæd eller befrugtede æg efter mandens død, såfremt der er givet skriftligt samtykke hertil, ligesom sundhedspersonen skal sikre, at sæd eller befrugtede æg destrueres efter hans død, såfremt der ikke foreligger skriftligt samtykke.
En sundhedsperson skal sikre, at et givet skriftligt samtykke er gyldigt under hele behandlingsforløbet, så det ikke er tilbagekaldt.
Vi ophæver også pligten til at indhente samtykke fra en donor ved brug af kønsceller, fordi kønsceller, som doneres til brug for assisteret reproduktion, altid håndteres af et godkendt vævscenter, som derfor allerede er forpligtet til at indhente samtykke fra en donor.
Fra Venstres side støtter vi de foreslåede ændringer, særlig set i lyset af at der fortsat også efter vedtagelsen af lovforslaget her vil være frihed til, at manden og kvinden kan aftale, om kvinden må eller ikke må bruge sæden fra embryonerne til behandling i form af assisteret reproduktion efter mandens død, og under hvilke betingelser det må ske, som der står i lovforslaget.
For os i Venstre lægger vi vægt på, ud over at det klart fremgår af loven, hvad der skal ske med opbevarede embryoner eller opbevaret sæd i tilfælde af mandens død, at det skaber tryghed for alle parter.
Derudover finder vi det også væsentligt, at den behandlende sundhedsperson sikrer sig, at et givet samtykke er gyldigt, særlig set i lyset af at assisteret reproduktion i nogle tilfælde kan være en endog meget lang proces.
Sundhedspersonen har derfor en vigtig opgave i at sikre sig samtykkets gyldighed.
På den baggrund kan vi fra Venstres side støtte forslaget som fremlagt.
Stine Brix (EL), 2016-01-22:
Jeg vil ikke gøre det så forfærdelig langt.
Jeg synes, min kollega har redegjort ganske glimrende for, hvad lovforslaget indebærer.
Jeg vil gerne fremhæve to elementer i lovforslaget, som jeg synes er de væsentligste.
Det ene er punktet, som flere har været inde på, om at skabe mere klarhed om, hvordan man håndterer det, når en mand, som har indgået en aftale om at forsøge med assisteret reproduktion, dør.
Hvordan håndterer man det?
Jeg synes, det er godt, vi får det gjort mere klart, at det skal være med skriftligt samtykke.
For det andet er der en i praksis måske mindre ændring, men jeg synes, det er godt, den kommer med i loven, nemlig at man ikke længere er forpligtet til at informere om adoption i forbindelse med assisteret reproduktion.
For mig at se er det to helt forskellige ting, og det er ikke logisk, at man skal omkring en samtale om adoption, før man forsøger sig med assisteret reproduktion
Der knytter sig nogle andre problemstillinger til adoption, og det er måske et levn, at det har stået i loven, så jeg synes, det er fint, at vi får rettet op på det også.
Men vi kan støtte lovforslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-01-22:
Tak for det.
Jeg vil også gøre det meget kort.
Der er jo gjort ganske godt rede for det allerede.
Liberal Alliance støtter forslaget, som skaber klarhed i forbindelse med lovændringen pr. 1. oktober 2012, således at man sikrer overensstemmelse mellem hensigten i loven og praksis.
Det støtter vi.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-01-22:
Tak for det.
Jeg vil også gøre det meget kort.
I Alternativet støtter vi også det her lovforslag, og jeg vil gerne fremhæve nogle enkelte ting, som vi er særlig glade for.
Det ene er gennemsigtigheden i proceduren fremadrettet, så der ikke er tvivl i fremtidige sager.
Jeg vil også gerne anerkende, at ministeren faktisk handler i den her sag og sørger for, at vi får lavet noget lovgivning på det her område i kølvandet på nogle sager, hvor der har været tvivl.
Så vil jeg til sidst også gerne lige hæfte mig ved det element, som står i lovgivningen, og som jeg faktisk synes er rigtig vigtigt, nemlig at sundhedspersonen fremadrettet skal sikre, at der stadig væk er samtykke, men det behøver ikke nødvendigvis at være skriftligt.
Jeg mener, at man skal tage bestik af situationen, for noget af det, vi har brug for i vores sundhedsvæsen, er nemlig, at man ikke altid skal notere ting på skrift, men nogle gange kan udlede noget af en situation.
Så det vil jeg også gerne bifalde.
Men som sagt støtter vi forslaget.
Lotte Rod (RV), 2016-01-22:
Tak for det, formand.
Mange mennesker har svært ved at få børn, og mens vi sad i regering, gjorde vi det på flere måder nemmere at få hjælp til at få børn.
En af de helt store sejre var, da vi fjernede den brugerbetaling, som VK-regeringen havde indført, og som indtil da, så vidt jeg husker, kostede 900 færre børn i 2011.
Det var et stort skridt at fjerne brugerbetalingen og gøre det nemmere for alle at få børn uanset pengepung.
Til sammenligning er det forslag, vi diskuterer her i dag, jo rimelig lille, men det kan også have sin ret.
For det første handler forslaget om den situation, hvor manden dør.
Der kan jo være gode grunde til, at man også efter mandens død vil have flere børn med ham.
Med loven her gør vi det lidt tydeligere, at kvinden kan anvende sæd og befrugtede æg efter mandens død, hvis han har givet skriftligt samtykke hertil.
Og hvis manden ikke har givet samtykke, skal sundhedspersonen sørge for, at sæd og befrugtede æg smides ud.
Som det hedder i loven, og jeg citerer: »Det er således vurderingen, at kvinder og par er velinformerede om mulighederne for at adoptere et barn, og at adoption ikke længere betragtes som et alternativ til behandling med assisteret reproduktion.« Det synes vi i Radikale Venstre er rigtig fint at få pillet ud, og vi støtter gerne loven.
Jonas Dahl (SF), 2016-01-22:
Tak for det.
Jeg tror ikke, det bliver en længere debat.
Det virker, som om alle Folketingets partier er enige.
Det er også, fordi vi har haft mulighed for at drøfte det på forhånd.
Men jeg vil også gerne give et par ord med på vejen.
Som også den radikale ordfører var inde på, er det noget, som vi i hvert fald fra SF's side betragtede som en af de gode ting, vi havde held med i regeringen, nemlig at vi fik fjernet den brugerbetaling på fertilitetsbehandling og sterilisation, som man havde indført året forinden.
Det gjorde vi med finansloven for 2012.
Men jeg synes, vi tager nogle vigtige skridt, også fordi der desværre har været eksempler på, at det gældende lovsæt på det her område har givet anledning til uenighed eller måske diskussion af tolkningen af den gældende lovgivning.
Derfor synes jeg, det er rigtig godt, at vi nu får præciseret det og sikret, at der bliver lavet et samtykke, således, såfremt manden skulle dø, at der er mulighed for at sikre, at samlever eller ægtefælle har mulighed for at få de børn, som man sådan set var i gang med at sætte i verden.
Så fra SF's side kan vi bakke op om forslaget.
Jeg synes, der er rigtig mange gode elementer i det, så vi får rettet op på nogle af de områder, som desværre har givet anledning til debat de senere år.
Jane Heitmann (V), 2016-01-22:
Tak for det.
Det glæder mig virkelig, at Socialdemokraterne kan støtte op om det her forslag, som jo i den grad bidrager positivt til kommunerne og også til indsatserne derude.
Jeg hører ordføreren tale om minusvækst.
Det kan vi godt snakke om.
Jeg vil bare lige bede ordføreren fortælle mig: Hvor mange af landets kommuner havde minusvækst under den tidligere SR-regering?
Erik Christensen (S), 2016-01-22:
Det kan jeg ikke på stående fod sige hvor mange kommuner der havde.
Det, jeg forholder mig til, er, at vi er i en anden økonomisk situation nu, end vi var under den tidligere regering, og det synes jeg at man er nødt til at anerkende.
Jeg ville da også anerkende, hvis den her regering havde samme økonomiske forudsætninger som den tidligere regering.
Så var der andre prioriteringer, man var nødt til at gøre.
Det er, at man rent faktisk har brugt pengene på andre ting end at løfte velfærden.
Det er jo fair nok, det er en politisk prioritering, og den må jeg bare sige at jeg er vildt uenig i.
Annette Lind (S), 2016-01-22:
Lige før refererede ordføreren til den tidligere regering.
Faktum er, at den tidligere regering faktisk gav ret mange penge til børne- og undervisningsområdet.
Vi har bl.a. givet 1 mia. kr. til efteruddannelse af lærerne, vi har givet til inklusion og erhvervsuddannelserne, og vi har givet til voksenuddannelserne.
Omprioriteringsbidraget er faktisk sådan, at der tager man pengene tilbage.
Hvis man gør det, altså tager med den ene hånd og giver med den anden,
er jeg faktisk bange for, at det både er unge og gamle, der bliver værdigt trængende.
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Nu er jeg hverken finansordfører eller økonom, men jeg vil alligevel gerne sige, at vi jo har fået nogle tal på bordet, som fortæller, at det er rigtigt nok, at man ligesom har fjernet de 2,4 mia. kr., hvad vi også har hørt tidligere.
Men vi har også tilbageført midler til kommunerne, og så har vi så tilført den her ene milliard til ældreområdet.
Så i realiteten kommer der faktisk flere penge til kommunerne.
Annette Lind (S), 2016-01-22:
Men faktum er, at i forhold til de penge, som vi i en bred forligskreds, hvor DF også er med, har givet til undervisningsområdet, tager man bl.a. igen nu godt og vel 33 mio. kr. til det faglige løft af lærerne.
Man tager f.eks. 24,3 mio. kr., og det er faktiske tal, jeg har i et skema fra Undervisningsministeriet.
Er det sådan, DF vil føre politik, og er man i DF bevidst om tallene og om, at man faktisk helt klart tager fra de unge, fra børnene i undervisningen og fra lærerne?
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Jeg synes, det er, som om man her prøver at fordreje en debat, der handler om, at vi vil afsætte nogle midler til at styrke værdigheden på ældreområdet.
Vi vil gerne have, at der skal løbes en ny tankegang og en ny kultur i gang.
Vi har gjort det, at vi netop har lyttet vil nogle organisationer, som jeg lægger stor vægt på hvad siger.
Det er Dansk Sygeplejeråd, FOA, Ældre Sagen osv., og det er det her, der har været et udtrykkeligt ønske.
Det drejer sig jo ikke om, at vi fjerner noget eller siger, at vi ikke vil give til andre områder mere.
Men for Dansk Folkeparti er det bare en kernesag, at vi gerne vil styrke ældrevelfærden i Danmark, og vi vil gerne styrke, at der bliver noget mere fokus på værdighed.
Det var sådan set det, vi gik ind til finanslovsforhandlingerne med, og det fik vi igennem.
Det er vi faktisk rigtig stolte af.
Jamen jeg kan slet ikke forstå, at man siger, at det skulle være noget med mistillid til kommunerne.
Her er det jo sådan, at vi netop har sagt, at vi selvfølgelig opfordrer til, at man bibeholder den ældremilliard, man havde, på området, og så tilfører man nogle nye midler.
Det skal så sikre, at vi faktisk får en mere værdig ældrepleje, at man får indført en ny kultur, en ny tankegang på det her område.
Så der er hverken spørgsmål om nødværge eller mistillid.
Jeg vil sige til ordføreren, hvis ordføreren har tid til at høre på mit svar, at det er således, at vi faktisk har haft en dialog også med KL, hvor KL selv ytrer, at de kommer til det her som en opgave, de meget, meget gerne vil løse, og de er faktisk glade for, at man skal i gang med de her værdighedspolitikker.
Erik Christensen (S), 2016-01-22:
Nu henviste ordføreren jo selv til høringssvaret fra Ældre Sagen, og Ældre Sagen skriver jo rent faktisk i deres høringssvar: Rammerne for ældreplejen i form af tilstrækkelige ressourcer, her ikke mindst ordentlig normering af kvalificerede medarbejdere, er helt afgørende for at kunne levere en værdig ældrepleje.
Jeg må jo sige, at det blot var det, jeg spurgte ordføreren om i det foregående spørgsmål.
På Socialdemokratiets vegne siger jeg, at vi går ind for lovforslaget om, at der kan indføres krav om en værdighedspolitik ude i kommunerne, men jeg vil bare gerne have, at ordføreren vil forholde sig til, om det gør det alene, eller om ordføreren er enig i det, Ældre Sagen rent faktisk skriver i deres høringssvar, og som jeg også har gjort opmærksom på.
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Der er jo ingen tvivl om, at der med det her, der nu bliver afsat, også er mulighed for at kigge på flere varme hænder i ældreplejen.
Der er jo ingen tvivl om, at det, at vi har manglet varme hænder, har været udfordringen igennem flere år, uanset hvem der har siddet i regering.
Det er jo også det, vi har sat fokus på i det, vi nu har formuleret, og som jeg ved ministeren har sendt ud til kommunerne for at sikre det her område.
Så der er mange elementer, der skal falde på plads, og det ene udelukker ikke det andet.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-22:
Ifølge ham skulle den garanti bestå i, at de ældre får ret til den nødvendige hjælp til personlig hygiejne, så de ikke sidder i en brugt ble, måltiderne skal være bedre, man skal få hjælp til at gå en tur og have mulighed for samtaler og nærvær.
Det var sådan, DR Nyheder refererede hr. Kristian Thulesen Dahl.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Har Dansk Folkeparti med det lovforslag, vi behandler her, opnået en sådan værdighedsgaranti?
Erik Christensen (S), 2016-01-22:
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, at ambitioner og ord på et stykke papir jo ikke alene gør, at kommunerne kan hæve serviceniveauet på ældreområdet.
Det er et forholdsvis enkelt spørgsmål, og jeg vil bare gerne høre, hvad ordføreren svarer på det, altså om ambitioner og ord på et stykke papir i sig selv hæver serviceniveauet på ældreområdet ude i kommunerne.
Jane Heitmann (V), 2016-01-22:
Jamen så vil jeg da godt her hjælpe ordføreren lidt på vej, for det er jo sådan, at i 60 ud af 98 kommuner var der jo faktisk minusvækst under den socialdemokratiske regering.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at vi har tingene i det rigtige perspektiv.
Det, som den her regering gør, er jo netop at prioritere, at der kommer vækst hele vejen rundt.
Jeg vil da godt spørge, om ordføreren anerkender de 500 mio. kr., der nu bliver prioriteret ekstra til ældreområdet?
Erik Christensen (S), 2016-01-22:
Selvfølgelig anerkender jeg, hvad der kommer til ekstra velfærd ude i kommunerne.
Jeg er bare af den opfattelse med min baggrund i den kommunale verden, at det slet ikke rækker til at løfte den velfærdsopgave, der er i kommunerne, og slet ikke i forhold til ældreområdet.
Med de eksempler, vi har set, på, hvad kommunerne har været nødt til på ældreområdet,
mener jeg faktisk, at vi har en forpligtelse herinde til at skabe nogle rammer, der gør, at man både fra de ansattes og fra byrådenes side kan skabe en bedre ældrepleje end den, vi har i dag.
Pernille Bendixen (DF), 2016-01-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at det er op til kommunalbestyrelsen at beslutte, hvordan man prioriterer pengene, og at det også gælder det omlagte bloktilskud, altså at man ude i de enkelte kommuner havde mulighed for at beholde de penge på ældreområdet, som blev omlagt til bloktilskud.
Erik Christensen (S), 2016-01-22:
Det er fuldstændig korrekt.
Jeg bekræftede også før, at når man lægger det over på bloktilskuddet, er det de enkelte byråd, der prioriterer.
Men det er jo stadig væk sådan, at når udgifterne vokser på nogle områder – jeg kan eksempelvis nævne børne- og ungeområdet i Odense, hvor fru Pernielle Bendixen kommer fra – og der ikke er flere penge at tage af, er man nødt til at tage dem andre steder fra, og der har det i nogle kommuner været ældreområdet, der har måttet holde for.
Det tror jeg også at fru Pernille Bendixen vil kunne nikke genkendende til fra Odense Kommune.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-22:
Til trods for den hårdt pressede økonomi, der var i Danmark i perioden 2011-2014, steg den samlede servicevækstramme 1½ mia. kr. i kommunerne.
Men lad nu det ligge.
Erik Christensen (S), 2016-01-22:
Det, vi gjorde, var, at vi faktisk stemte ja til det som en del af kommuneaftalen for 2016, på baggrund af at der var indgået en aftale mellem KL og regeringen.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-22:
Det er nogle utrolig pæne ord, som ordføreren har valgt at tage med på talerstolen i dag, og det er jo meget vanskeligt at være uenig i, at der skal være værdighed for de ældre i ældreplejen.
Det er vi enige i.
Der skal også være tillid til kommunerne; det har også været en del af debatten her tidligere i dag.
Men i den virkelige verden – hvis man lige holder op med at have hattedamementalitet, men i stedet for prøver at kigge på det, det handler om, nemlig pengene – må man sige, at kommunerne er ekstremt pressede.
Tidligere på ugen havde vi en debat om den udfordring, integrationsudgifterne kommer til at give – det var Dansk Folkeparti enige i – og vi ved, at i årene 2017, 2018 og 2019 skal kommunerne i gennemsnit aflevere 2,4 mia. kr. om året på grund af de beslutninger, som Dansk Folkeparti har været med til at træffe.
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Jeg tror aldrig, at Dansk Folkeparti er blind over for, hvordan virkeligheden ser ud.
Vi gør faktisk ret meget ud af at sætte os ind i det.
Nu hørte jeg også Socialdemokraternes ordfører før, og jeg kan godt se, at man har valgt at tage den her tilgang, at det skal være, hvad kan man sige, om værdighedsmilliarden som sådan, økonomi og om prioriteringsbidrag osv.
For Dansk Folkeparti er det altså vigtigt, at man har den her debat, og det her lovforslag drejer sig om, hvad det er, vi gerne vil, altså at vi altså kigger fremadrettet på, hvordan vi kan sikre nogle bedre forhold for de ældre, en mere værdig ældrepleje.
Det er jeg nødt til sige indledningsvis.
Men derfor vil jeg selvfølgelig også sige, at når man nu sådan har turet meget hårdt frem om det, skal vi jo bare lige huske, hvem det er, der har siddet på magten igennem mange år.
Mange af de tal, vi har, og som viser, at kommunerne har været trængt, kommer jo fra en tid under en socialdemokratisk ledet regering.
Vi hørte også før, at det er et stort antal af kommunerne, som, hvad skal man sige, har oplevet minusvækst i den tidligere regerings tid.
Så det, vi egentlig gør lige nu, er, at vi prøver at afsætte nogle midler.
Jeg synes, det er meget, meget glædeligt, at vi kan se, at der faktisk er kommuner, som vælger at fastholde den ældremilliard, de fik tidligere, og så tilfører nye, så de faktisk får opnormeret området.
Pernille Bendixen (DF), 2016-01-22:
Jeg kan kort oplyse ordføreren om, at vi faktisk valgte at beholde vores penge på ældreområdet, således at der nu bliver tilført flere midler.
Jeg vil egentlig godt høre, hvad Socialdemokratiet stemte med hensyn til omprioriteringsbidraget, dengang vi behandlede det her i Folketingssalen.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-01-22:
Men Produktivitetskommissionen er jo kommet med konkrete tal.
Det er CEPOS sådan set også.
CEPOS siger, der er 25 mia. kr. at spare, hvis de dårligste kommuner gør som de bedste kommuner.
Så tallene har vi jo.
Så jeg ved ikke, hvad det er for nogle tal, ordføreren gerne vil vente på.
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Ambitioner tæller noget, papirer tæller noget, viljen – det tredje element – synes jeg tæller rigtig, rigtig meget.
Og det, jeg opfatter, er, at der er en vilje til at gå i gang med det her, fordi det netop vil sikre en mere værdig ældrepleje i Danmark, og det er det, der har været Dansk Folkepartis – hvad skal man sige – udgangspunkt hele vejen igennem, altså hvordan vi kan sikre en bedre velfærd på ældreområdet og med mere værdighed.
Når nu vi hører, at 59 pct. faktisk frygter at blive gamle i Danmark, er det da tankevækkende, og det er derfor, jeg siger, at hvis vi gør det på den måde, som vi nu gør, er vi et skridt i den rigtige retning.
I mål er vi sikkert ikke nået, men jeg glæder mig da til at følge det arbejde, der skal ske nu i kommunerne.
Lotte Rod (RV), 2016-01-22:
En ting er de tal, der er lavet i et regneark, men de andre er de helt reelle tal på virkeligheden ude i kommunerne.
Hvordan er det budgettet ser ud?
Hvis det er rigtigt, at Liberal Alliance ender med at få ret, altså at omprioriteringsbidraget overhovedet ikke kommer til at betyde, at der er blevet skåret en eneste pædagog eller en eneste lærer eller en eneste hjemmehjælper væk, skal jeg gerne til den tid beklage det, men jeg vil gerne se det, før jeg tror på det.
Søren Espersen (DF), 2016-01-22:
Men hvorfor har fru Karin Gaardsted respekt for selvstyret, når det nu i årevis har vist sig, at det ikke kan lade sig gøre og ikke kan lykkes?
Hvorfor bliver man i årevis ved med den samme sang her i Folketinget, når problemerne ikke alene er, som de var, men faktisk bliver værre?
Men altså, så lad os få en klar tilkendegivelse fra Grønlands Selvstyre: Nej, vi magter ikke de her problemer, så nu må den danske regering tage over.
Lad os få den.
Karin Gaardsted (S), 2016-01-22:
Jeg har respekt for Grønlandske Selvstyre, og det mener jeg at vi skal have i det danske Folketing.
For Grønland har selvstyre, og der er mange områder, som Grønland har hjemtaget.
Og det bliver ud fra det, at jeg siger mit: at hvis Grønland beder Danmark om hjælp, er jeg helt sikker på, at vi også fra Folketingets side vil være indstillet på at sende mere hjælp af sted.
Karin Nødgaard (DF), 2016-01-22:
Jeg havde den store oplevelse for et par år siden at være på en orienteringsrejse til Grønland, hvor jeg oplevede landet.
Der var rigtig mange positive oplevelser.
Men jeg oplevede jo også nogle af de ting, som debatten drejer sig om i dag, netop de udsatte børn og unge.
Og i den forbindelse tænkte jeg: Hvorfor kan vi dog ikke hjælpe dem noget mere?
Hvorfor kan vi ikke få dem på rette vej i forhold til at sikre, at vi ikke bliver ved med at høre de her forfærdelige historier?
Når ordføreren siger, at vi ikke kan bruge vores bedreviden, så tænker jeg, at det lyder lidt negativt, og jeg tænker egentlig mere: Hvorfor kan vi ikke bruge den erfaring, den viden, vi har på børneområdet, på området for udsatte børn og unge, til at hjælpe dem i Grønland til at komme videre på det her område, så vi ikke får det antal sager ...
[Lydudfald]
Karin Gaardsted (S), 2016-01-22:
Men jeg er heller ikke uenig i, at der er et ønske om, at vi kunne hjælpe dem bedre på vej.
Jeg har også besøgt Grønland, efterhånden fem gange, og har også oplevet ting, hvor jeg tænker, at det burde gøres på anden vis.
Men jeg mener bare, at vi bliver nødt til at respektere, at det er grønlænderne selv, der skal være med til at løse deres opgave.
Det er ikke sagt negativt, når jeg siger, at vi ikke skal komme med vores bedreviden over for grønlænderne.
Jeg vil bare gerne have, at de beder os om det.
Så tror jeg, der er et stærkt ønske fra Grønlands side om, at danskerne lader være med at komme 14 dage ad gangen og så smutter hjem igen.
Hvis der skal rettes op på det her område, og det synes jeg bestemt også at der skal, så skal det være noget, der har en længere holdbarhed, og dermed skal det også være en længerevarende indsats, som vi kan tilbyde det grønlandske samfund, hvis de vil tage imod det.
Det er fuldstændig rigtigt, at det kan lyde som den grønlandske socialminister med hensyn til de ting, men det er ikke jammer.
Det kan godt være, at ordføreren mener, at det er jammer, men det er fakta.
Man bliver jo nødt til at forholde sig til de vilkår, der er i Grønland, for de ligner overhovedet ikke de danske forhold, og det kan ikke nytte noget, at vi kommer med vores bedrevidenhed og skal agere i det grønlandske samfund, når de redskaber og tiltag, vi har i Danmark, ikke umiddelbart kan overføres.
Det er derfor, jeg vil have, at vi skal hjælpe selvstyret.
Og ja, jeg tror på selvstyret.
Altså, at tilbyde hjælp til Grønland er jeg helt med på.
Men det er ikke det samme som det, forespørgerne startede med at sige, nemlig at Grønland skal sættes under administration.
Hvad vi selv gjorde, da vi var i regering?