runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (NY), 2008-04-10:
Jamen det er det, og det er også derfor, jeg siger, at jeg principielt ikke har problemer med administrativ udvisning - det kunne være til lande, som vi er helt sikre på ikke udøver tortur og dødsstraf.
Men i det helt konkrete eksempel, Tunesien, ved vi, at de udøver tortur og dødsstraf, og så er jeg meget betænkelig ved, at man udviser til det pågældende land.
Søren Pind (V), 2008-04-10:
Jeg er glad for, at hr. Naser Khader fortalte sig - han brugte udtrykket fængsling.
Men jeg går også ud fra, at hr. Naser Khader er enig med mig i, at det ikke er sådan en eller anden abstrakt trussel, vi taler om, men det er en konkret trussel mod de pågældende personer, vi taler om.
Naser Khader (NY), 2008-04-10:
Jeg kan godt lide, at hr. Søren Pind kalder mig for Khader, men det er en helt anden sag.
Nej, det sagde jeg faktisk ikke, så det må være en fejl - selvfølgelig.
Jeg tror ikke, jeg har sagt fængsling.
Søren Pind (V), 2008-04-10:
Jeg går ud fra, at det var en misforståelse, da hr. Naser Khader kom til at sige, at han ikke ville udvise folk til lande, hvor de risikerer fængsling, forstået på den måde at jeg ikke tror, der er ret mange lande i hele verden, hvor man ikke risikerer fængsling, og i givet fald vil jeg da i hvert fald godt have en forklaring på, hvor det er henne, for det, jeg går ud fra at hr. Naser Khader mener, er, når der er en konkret begrundet formodning om, at mennesker, vi udviser, vil blive behandlet i strid med frihedsrettighederne, og det er jo noget andet end en abstrakt sætning om, at man ikke må udvise folk til lande, hvor de risikerer fængsel.
Naser Khader (NY), 2008-04-10:
Det at få opholdstilladelse sker administrativt.
Jeg mener, at der skal være mulighed for, at man kan udvise administrativt til lande, hvor de pågældende ikke risikerer hverken tortur eller dødsstraf.
Vi kan godt i fremtiden komme til at stå i en situation, hvor vi har folk, der kommer fra lande, hvor man ikke udøver tortur og dødsstraf, hvor jeg ikke vil have problemer med, at de bliver udvist effektivt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Ordføreren nævnte før, at efterretningstjenesten skal have de optimale redskaber.
Man kan sige, at den sætning jo er - hvis man bare ser på den alene - fornuftig nok, men jeg går ud fra, at de optimale redskaber også ligesom skal indhegnes og afgrænses af noget.
Det er vel det, der i virkeligheden er hele dilemmaet i det her, nemlig at der er nogle hegnspæle, vi er nødt til at sætte ned i forhold til, hvor langt efterretningstjenesten skal gå, hvis vi stadig vil opretholde Danmark som en demokratisk retsstat.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Naser Khader som medforslagsstiller til det ene forslag til vedtagelse, hvad hr. Naser Khader lægger i, at der skal kunne gøres noget med, at udvisninger skal kunne gennemføres på en mere effektiv måde.
Hvordan tolker hr. Naser Khader det?
Hvad mener hr. Naser Khader med, at udvisninger skal kunne effektueres på en mere effektiv måde?
Naser Khader (NY), 2008-04-10:
Det sker faktisk allerede i dag på andre områder.
Hvis en person kommer til Danmark uden at have et pas, bliver vedkommende tilbageholdt, til man har fundet ud af, hvem vedkommende er, og man har fastslået identiteten på vedkommende.
Det sker, uden at vedkommende kommer for en dommer.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-10:
Jeg vil da være så frisk at komme med et godt tilbud til ministeren: Hvis Dansk Folkeparti ender med at opsige forliget om flerårsaftalen, kan vi jo nå at finde en ny aftale, inden finansloven skal vedtages i næste uge.
Ministeren havde jo ret, da hun før sagde til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at der var mange ting, Det Radikale Venstre kunne genkende i flerårsaftalen.
Det er nemlig fuldstændig korrekt, at den flerårsaftale er et resultat af et forløb, der har varet i flere måneder, og hvor vi har haft rigtig mange møder hos justitsministeren.
Og jeg tror egentlig, at vi var rigtig mange partier herinde, der syntes, at vi havde opnået et rigtig godt resultat.
Vi møder gerne frem en gang til, for vi stemmer gerne for forbedringer på kriminalforsorgens område, bare man ikke skal tage pengene fra dem, som går på ungdomsuddannelserne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-04-10:
Grundlaget har været drøftet i Europarådet gennem flere år, og vores Europaudvalg har løbende fulgt udviklingen.
Det tager vi i Socialdemokratiet som udtryk for en god og seriøs behandling.
Vi er glade for det fællesskab, der er opbygget omkring Schengenaftalen, og også positive i forhold til at udvide kredsen af medlemslande.
Som en konsekvens heraf mener vi også, at det er nødvendigt at se på nye måder at administrere dette fællesskab på, og de forslag, der ligger til fælles retningslinjer for ansøgning og behandling af visumansøgninger, inklusive de biometriske oplysninger og oprettelsen af det nye fælles VIS-register, er nødvendige for at tilpasse aftalen til de faktiske forhold i Europa.
Vi er også positive i forhold til den overordnede sikring af borgere mod terror og åbningen for, at nationale myndigheder efter ansøgning kan få adgang til at kigge med i VIS-registeret.
Det er vores opfattelse, at såfremt der i det kommende udvalgsarbejde fremkommer oplysninger om uhensigtsmæssigheder ved lovforslaget, er vi naturligvis indstillet på at være med til at kigge på teksten, men ellers er vi umiddelbart positivt indstillet over for forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-10:
Med forslaget oprettes et visuminformationssystem, hvor visumansøgninger skal indlæses med bl.a. fingeraftryk og personbilleder.
Formålet er at forbedre administrationen og lette udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne inden for Schengenområdet om ansøgninger og afgørelser vedrørende visum.
Forslaget kan også medvirke til en effektiv tilbagesendelse af ulovlige indvandrere, og det er naturligvis elementer, som virker fornuftige set med Dansk Folkepartis øjne.
EU kan altså også bruges til noget fornuftigt, og det er jo ikke hver dag, at man hører en fra Dansk Folkeparti sige det.
I det her tilfælde trækker flere ting i den rigtige retning.
Det er også hensigten med forslaget, at myndigheder i medlemsstaterne og Europol kan indhente oplysninger i systemet, som kan være nødvendige med henblik på at forebygge og bekæmpe terrorisme og alvorlig kriminalitet.
Dansk Folkeparti kan umiddelbart tilslutte sig, at efterretningstjenesterne og Europol på de betingelser, der er fastsat, får mulighed for at søge i disse oplysninger.
Lovforslaget indebærer også, at danske myndigheder og ambassader og konsulater i udlandet samt politiet i Danmark skal optage fingeraftryk og personbilleder af alle førstegangsvisumansøgere med henblik på indlæsning i systemet.
Der er altså en række elementer, som andre ordførere også har fremhævet, der gør, at Dansk Folkeparti er positivt indstillet.
Det er klart, at på områder som bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet giver det god mening og er i øvrigt helt nødvendigt, at vi indgår i et samarbejde med ikke bare de øvrige EU-lande, men også med lande uden for EU.
Vi synes, det er helt fint, at det eksisterende Schengensamarbejde bruges fornuftigt.
Vi er tilhængere af visse dele af Schengensamarbejdet og støtter udveksling af informationer, når det giver mening.
Det er dog ingen hemmelighed, at Dansk Folkeparti mener, at den nationale grænsekontrol bør genoprettes.
Det kunne ske inden for rammerne af Schengensamarbejdet, og det kan sådan set også ske uden for de eksisterende rammer.
Den kontrol skal naturligvis så suppleres, og derfor synes vi, at det her er et fornuftigt initiativ.
Og jeg har forstået det sådan, at Rådet mener, at aldersgrænsen skal gå ved 6 år, før man begynder at optage fingeraftryk.
Og kan man ikke vedtage i Danmark, at vi gør det, såfremt man i EU når frem til, at man først gør det fra 12-års-alderen?
Det bør man kigge på.
Man kunne også spørge sig selv, hvorfor dna-profiler ikke indgår som en del af det her system.
Det er jo en god måde at holde styr på folk på, det ved vi jo.
Det kunne også være noget, som man kunne tage at kigge på og se, om man eventuelt kunne lave et dansk system på det her område.
Og så er det jo også fint nok, at det bliver lettere at søge om visum og lettere at få adgang til det, men det kunne være, at ministeren også kunne svare på, hvem der rent faktisk holder styr på, at man så også forlader landet eller forlader de områder, når visummet er udløbet.
Det kunne være nogle af de ting, som vi forhåbentlig kan få nogle fornuftige svar på i udvalgsarbejdet.
Men som udgangspunkt er vi altså positive.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-10:
Jeg er igen på talerstolen på vegne af SF's ordfører fru Astrid Krag, der som tidligere nævnt ikke kan være til stede.
Som det allerførste vil SF også gerne ønske prins Joachim og Marie Cavallier tillykke med det forestående bryllup og det bedste for fremtiden.
Dernæst vil vi ønske Marie Cavallier tillykke med det danske statsborgerskab.
Det er altid dejligt, når Danmark får nye borgere fra udlandet, som kan bidrage til vores samfund.
At være helt og fuldt en del af vores samfund er noget, der står øverst på ønskelisten hos rigtig mange udlændinge rundtomkring i landet - og desværre uden at det bliver til virkelighed for dem alle.
Der skal ikke herske tvivl om, at vi i SF gerne så, at vi ikke forskelsbehandler de udlændinge, der ellers finder prinsen på den hvide hest, og dem, der støder på en prins fra det danske kongehus.
Derfor ærgrer det os, at det i stigende grad er blevet så svært for dem, der gerne vil være danske statsborgere med, hvad der dertil hører af demokratiske rettigheder, at få dansk statsborgerskab.
Kravene er blevet strammet mere, end nødvendigt er, og særlig meget syge personer rammes.
Men det er jo ikke vores hovedformål i dag.
Og når det er sagt, skal der da heller ikke herske tvivl om, at vi glæder os på vegne af kongefamilien.
Det er jo altid en glæde at se sin søn eller bror, datter eller søster blive gift med den person, vedkommende elsker.
Så naturligvis byder vi det nye medlem af kongehuset velkommen som dansk statsborger, og vi ønsker samtidig, at flere får mulighed for at opleve den samme glæde som hende.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-10:
Tak for det.
Da vores indfødsretsordfører hr. Søren Krarup har forfald, vil jeg læse den tale, han har skrevet, og som jeg da også selv kan stå helt inde for.
Ifølge grundlovens § 44 kan ingen udlænding få indfødsret uden ved lov, og derfor har vi i dag første behandling af dette lovforslag, som vil meddele en kommende dansk prinsesse indfødsret i Danmark.
Så vidt er kongehuset undergivet loven.
Men når Marie Agathe Odile Cavallier får dansk indfødsret på denne særlige måde via denne særlige lov, er det naturligvis, fordi de kongelige i Danmark er stillet anderledes end danske borgere.
Vi meddeler indfødsret til Marie Cavallier med glæde og tilslutning.
Det danske kongehus er en afgørende del af den danske tradition, en historisk betinget institution, som netop bidrager til at holde den historiske sammenhæng i Danmark levende og stærk.
Det er en lykke for landet, at kongehuset har en sådan status, at folk massivt slutter op om det.
Dets styrke er dets særlighed.
Kongehuset er stillet anderledes end folket, og således er det folkeligt.
Der skal nok være smålige sjæle indespærret i en eller anden ideologi, som vil være forargede over dette lovforslag, fordi en kommende prinsesse i Danmark hermed får særbehandling.
Ja, naturligvis.
De kongelige i Danmark er noget særligt.
Det ønsker vi at fastslå.
Som det hedder i grundlovens § 13: Kongen er ansvarsfri, hans person er fredhellig.
Kongehuset bærer den tunge byrde at personificere Danmark og vor historiske sammenhæng med alt, hvad dette indebærer af krav til de kongelige, og konsekvensen er selvsagt, at de også oppebærer privilegier.
L 178, lov om meddelelse af dansk indfødsret til Marie Cavallier, er et af dem.
Vi stemmer som sagt ja med glæde og vil knytte mange gode ønsker til dette ja.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-04-10:
I Socialdemokratiet er vi både glade for og stolte over det danske kongehus, og vi er helt på det rene med, at der i forbindelse med indfødsret er særlige vilkår for kongehuset.
Socialdemokratiet siger ja til anmodningen om indfødsret til Hans Kongelige Højhed Prins Joachims tilkommende Marie Agathe Odile Cavallier og ønsker samtidig et stort tillykke med statsborgerskabet og velkommen til Danmark.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-04-10:
Som formanden meget klart sagde, drejer lovforslaget sig om, at vi skal meddele dansk indfødsret til Marie Agathe Odile Cavallier, som er forlovet med Hans Kongelige Højhed Prins Joachim, og det her lovforslag skal træde i kraft pr. 24. maj 2008.
Med lovforslaget løses Marie Cavallier også fra sit statsborgerretslige forhold til Frankrig.
Fra Venstres side vil vi ønske tillykke med forlovelsen og det kommende bryllup.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-10:
Jeg skal sige tak for en meget bred tilslutning.
Den sidste ordfører vil arbejde videre med nogle af spørgsmålene, og jeg behøver ikke sige, at vi vil svare på dem, for det har vi jo pligt til, så det ser vi frem til.
Hr. Martin Henriksen var inde på, at man også kunne have taget dna med til identifikation af personer.
Det er altså ikke med, men det kommer måske en dag.
Hr. Martin Henriksen spurgte også om, hvem der holder styr på dem, som skal ud af landet, og dertil er at sige, at de enkelte landes myndigheder gør det.
Meningen med hele det her system er jo netop, at det skal være lettere for de enkelte lande at identificere de forskellige personer, både når de rejser ind, og når de antræffes.
SF's ordfører spurgte, hvordan det går i EU med de forskellige forslag, som blev nævnt.
I juni 2007 blev der opnået enighed mellem Europa-Parlamentet og Rådet om udkastet til VIS-forordningen og udkastet til rådsafgørelsen om adgang til søgning i visuminformationssystemet for de udpegede myndigheder i medlemsstaterne og for Europol.
Forslaget til forordning om ændring af de fælles konsulære instrukser er stadig under behandling i Europa-Parlamentet og Rådet.
Det er et par uger siden, jeg fik de oplysninger, og sådan ser det ud nu, men ordføreren er naturligvis meget velkommen til at stille mere præcise spørgsmål i Integrationsudvalget.
Men ellers blot tak for en bred tilslutning.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-10:
Enhedslisten kan overordnet erklære sig enig i formålet med lovforslaget, som er at lette behandlingen af ansøgninger og oplysninger om visa inden for EU.
Vi mener dog, der rejser sig en række principielle spørgsmål i forbindelse med forslaget, bl.a. om det betryggende ved, at efterretningsmyndigheder får adgang til personoplysninger, og om man har sikret tilstrækkelige ressourcer til, at Datatilsynet kan sikre kontrollen med persondatabeskyttelsen.
Det er jo også et af de spørgsmål, der er blevet rejst i høringssvarene, og de spørgsmål vil vi gerne arbejde videre med, men overordnet er vi positive over for forslaget.
Helle Sjelle (KF), 2008-04-10:
Jeg vil ikke starte med at gennemgå lovforslaget slavisk, for det tror jeg vi efterhånden har fået gjort.
Jeg skal blot bemærke, at vi i Det Konservative Folkeparti også støtter, at udlændingeloven ændres, så Danmark kan deltage i EU's kommende visuminformationssystem.
Vi vil gerne sikre, at der er nogle gode og trygge rammer for borgernes liv, og netop det forventer vi at informationssystemet kan være med til at sikre, fordi det kan være med til at skabe et bedre grundlag for bekæmpelse af f.eks. terrorisme.
Derfor støtter vi forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-10:
Jeg taler på vegne af SF's ordfører, fru Astrid Krag, der desværre ikke selv kan være til stede.
Formålet med lovforslaget er, som det er nævnt, at skabe et visuminformationssystem for EU-medlemslandene, fastlægge, hvordan Danmark skal etablere dette visuminformationssystem og endelig fastlægge fælles bindende regler for behandling af visumsager i Schengenlandenes diplomatiske og konsulære repræsentationer.
SF hilser overordnet lovforslaget velkommen.
Det er positivt, at der opstilles nogle retlige rammer for medlemsstaternes indsamling af visumansøgeres biometriske kendetegn, og at der etableres nogle klare retlige rammer for databehandling og datasikkerhed i samarbejdet samt regler, der sikrer ens håndtering af visumsagsbehandling i de forskellige EU-landes repræsentationer.
Det er ganske fornuftigt at sikre, at vi får et enklere samlet system til indløsning, anvendelse og videregivelse af oplysninger om visumansøgninger inden for Schengensamarbejdet, ligesom det er befordrende for de visumsøgendes retssikkerhed, at de får samme sagsbehandling i alle Schengenlandene.
Dette har yderligere den effekt, at det vil mindske mulighederne for såkaldt visumshopping, som det også er blevet nævnt.
Systemet ventes desuden at gøre det lettere for medlemsstaterne at foretage den påkrævede registrering af visumansøgere, hvilket igen kan være med til at lette grænsekontrol og imødegå trusler om terror.
Også det hilser vi velkommen.
Det er dog trods fordelene nødvendigt at være opmærksom på nogle af de bekymringer, der rejses i høringssvarene, bl.a. af Dansk Flygtningehjælp.
Der peges dels på risikoen for fejl og manglende præcision i oplysninger, når så store databaser køres sammen, dels på efterretningstjenesters adgang til Eurodac, der er en bred database over alle asylansøgere i EU.
SF har dog allerede i Europa-Parlamentets arbejde med forordningerne været med til at få indført nogle ændringer, så efterretningstjenesterne ikke har uhæmmet adgang til brede søgninger i visuminformationssystemet.
Der gives nu mulighed for specifikke søgninger på specifikke personer ved konkrete hændelser, og der er desuden tilføjet en række bestemmelser vedrørende datasikkerhed, ansvar, egenkontrol, sanktioner, opbevaring, ret til indsigt, rettelse og sletning, som vi mener imødekommer nogle af de bekymringer, som lovforslaget kan give anledning til.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-10:
Altså, vi står jo heldigvis i den situation, at her og nu har først og fremmest Folketinget indflydelse på, hvordan det her skal administreres på dansk jord, og det synes jeg er positivt.
Hvis vi havde været med, hvis vi ikke havde haft forbeholdet,
ville Folketingets indflydelse altså have været formindsket en hel del.
Der er jo den forskel mellem Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, at hvor Det Radikale Venstre synes, at alt, hvad der kommer fra EU, skal vi bare rette os efter, har vi altså den indfaldsvinkel i Dansk Folkeparti, at det er meget fint, at vi har muligheden for at vælge til og fra.
Hvis der kommer noget fornuftigt, jamen så er det jo fornuftigt at vælge det til, og hvis noget er ufornuftigt, er det da en befrielse at have muligheden for at kunne sige, at vi da ikke vil være med til det, for vi synes ikke, det gavner Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-10:
Ja, men jeg kan bare ikke dy mig for at bruge hr. Martin Henriksens billede af at hoppe på vognen eller lade være.
Man er jo ikke med til at bestemme, i hvilken retning vognen skal køre, hvordan den skal indrettes, tempoet osv.
Problemet med den hoppen på vognen- og den hoppen af vognen-strategi, som Dansk Folkeparti anlægger, er jo, at man fralægger sig indflydelse, og jeg vil bare bede hr. Martin Henriksen om i det mindste at anerkende, at vi jo her ikke har fået indflydelse på, hvordan løsningen er blevet.
Vi står i den situation, at vi kan vælge at hoppe på vognen, hvad der tilsyneladende vil være bred enighed om at gøre.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-10:
Nu har vi jo forskellige indfaldsvinkler til retsforbeholdet, og de fleste kender vel udmærket hr. Morten Østergaards indfaldsvinkel til det.
Det er jo egentlig en god måde at administrere tingene på, og det illustrerer jo sådan set bare, at vores forbehold giver noget frihed til Folketinget, og det synes vi er ganske udmærket.
Jacob Jensen (V), 2008-04-10:
Som ministeren var inde på, er det her et i en række af Enhedslistens forslag om jernbanetrafik rundtomkring i landet.
Vi synes altid, at det er dejligt at diskutere den kollektive trafik, og nu er vi så nået til det nordjyske, hvor der bliver foreslået forskellige projekter: jernbanespor fra Aalborg til Frederikshavn og Hirtshals og udbygning af kombifaciliteter på havnene i Frederikshavn, Hirtshals og Aalborg.
Det giver mig sådan set anledning til at sige, at fra regeringens side prioriterer man faktisk den kollektive trafik, herunder jernbanetrafikken, højt.
Det har statsministeren lagt vægt på, det har miljøministeren lagt vægt på, og det har transportministeren - senest her fra talerstolen for et øjeblik siden - selvfølgelig også lagt vægt på.
Og det glæder mig.
Der er jo også fra regeringens side, sammen med flere andre partier her i Folketinget, lavet massive investeringsplaner for den kollektive trafik, bl.a. Metrocityringen i København.
Nu bliver der lavet en VVM-undersøgelse af den stærkt trafikerede jernbanestrækning mellem Ringsted og København.
Og der er selvfølgelig en stor genopretningsplan for jernbanen i det meste af landet.
Det synes vi fra Venstres side er rigtigt.
Det er ikke nogen hemmelighed, og det har jeg også sagt ved tidligere lejligheder, når vi har diskuteret de her forslag.
Altså en prioritering af hvilke områder og hvilke projekter, som Enhedslisten synes man skal starte med.
Jeg ved godt, at det måske ligger Enhedslisten lidt fjernt, men det er alligevel trods alt sådan, at vi ikke har uanede ressourcer til rådighed.
Og så er det vel meget smart, at man under alle omstændigheder i hvert fald lige siger, hvor det er, vi skal starte - så vi ikke pludseligt står i en situation, hvor vi er nået et stykke ned ad listen og ikke har flere ressourcer, fordi vi har lavet nogle projekter, som vi måske skulle have udført i en anden rækkefølge.
Det synes vi ville være uheldigt, og derfor er vi fra Venstres side også glade for, at vi faktisk nu har et utrolig godt grundlag fra Infrastrukturkommissionen at tage udgangspunkt i.
Og så skal vi jo have en forhandling og en drøftelse her i Folketinget, hvilket jo skal munde ud i en større samlet investeringsplan til efteråret.
Det anerkender vi, og fra Venstres side kaster vi os med fuld skrue ind i det arbejde.
Så det er jo ikke nogen overraskelse, at vi ikke kan støtte forslaget, som det foreligger her.
Carina Christensen (KF), 2008-04-10:
Man skal jo passe på med at garantere noget, men jeg kan garantere, at vi vil kigge på alle gode forslag, der kommer frem, og også de forslag, der er kommet fra Enhedslisten.
For uanset at jeg mener, at det her beslutningsforslag skal afvises, fordi timingen ikke er den helt rigtige, så vil jeg gerne anerkende, at man i Enhedslisten har gjort et grundigt stykke arbejde, at man har været inde og analysere i dette tilfælde Nordjylland, og at man nærmest har været hele landet rundt og analysere de lokale behov, der er.
Det er da relevant, at vi kigger på de forslag, der nu er kommet frem, og også dem i dette beslutningsforslag.
Igen vil jeg sige, at jeg tager til Nordjylland og lytter til de lokale, og så indgår det i en større prioritering i den sidste ende.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-10:
Jeg er glad for, at ministeren lægger vægt på en overordnet prioritering af investeringerne i den kollektive trafik i Danmark, og jeg fornemmer også, at ministeren siger, at det, man vil prioritere, er forbindelsen mellem de store stræk i Danmark og pendlertrafikken i Trekantområdet og Københavnsområdet.
Men der kan jo være problemer enkelte steder, f.eks. i forbindelse med storbyerne, hvor man også skal kigge på pendlertrafikken.
Det kunne f.eks. være omkring Aalborg.
Der indeholder Enhedslistens forslag jo enkelte elementer, som godt kunne bevirke en forbedring af pendlertrafikken i Aalborg.
Det kunne f.eks. være mellem lufthavnen og Aalborgs centrum.
Vil ministeren kigge på nogle af de her elementer i forbindelse med Infrastrukturkommissionens plan?
Vi vil i hvert fald være positivt indstillet over for det, om end vi er enige med ministeren i, at det skal indgå i en samlet prioriteringsplan.