runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-03-17:
Radikale Venstre kan ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Vi har sammen med andre partier, et bredt flertal her i Folketinget,
netop indgået en aftale om vores strategi i Helmand for 2011 og 2012, som indebærer, at antallet af kamptropper halveres til februar 2012, og at de sidste kamptropper ophører med deres indsats i august 2012.
Til gengæld erstattes kamptropperne af instruktører og trænere, som skal træne og uddanne afghanske tropper.
De danske soldater får herved anden opgave, end de har i dag, en mere tilbagetrukket rolle, og det er vi meget tilfredse med.
Derudover øger Danmark den civile bistand.
Vi øger bistanden til civil genopbygning af et ødelagt land, et ødelagt og fattigt land, og også den side af sagen er vi meget tilfredse med.
Enhedslistens forslag er på et punkt ganske mærkeligt.
For det første er det urealistisk at forestille sig, at Sikkerhedsrådet ville beslutte sig for at oprette en FN-styrke, og i den forbindelse kunne man jo så spørge hr. Frank Aaen, om hr. Frank Aaen så i øvrigt ville støtte dansk deltagelse i en FN-styrke, hvis det kunne besluttes.
Jeg vil slutte med at sige, at der ikke er nogen militær løsning på problemerne i Afghanistan.
Jeg tror, at alle er enige om, at målet nu må være med udgangspunkt i den tilstedeværelse, der er, at søge en politisk løsning af problemerne.
Det er ikke nemt, men det forsøg gøres, og jeg er helt sikker på, at der allerede nu gøres betydelige anstrengelser for at nå frem til en politisk løsning.
Den øverstkommanderende i Afghanistan, general Petraeus, har netop rapporteret om indsatsen i Afghanistan.
Han sagde, og jeg siger det på engelsk
Jeg oversætter det til noget i retning af, at fremskridtene er skrøbelige, og at det kan gå baglæns.
Det er hans vurdering af situationen, som den er i dag i Afghanistan.
Den tror jeg er realistisk og et godt udgangspunkt for at vurdere den fremtidige indsats.
Trine Mach (SF), 2011-03-17:
Da hr. Holger K. Nielsen ikke kan være til stede i salen i dag, er jeg blevet bedt om på vegne af SF at læse en tale op fra ham vedrørende forslag til folketingsbeslutning om hurtigst muligt at trække Danmarks og NATO's tropper ud af Afghanistan.
SF har som bekendt stemt imod den danske krigsindsats i Afghanistan.
Vi har derfor sympati for Enhedslistens beslutningsforslag, men med hensyn til selve løsningen på problemet mener vi ikke, at det fremsatte beslutningsforslag er den rette vej at gå.
SF mener ikke, at det vil være forsvarligt at trække tropperne hjem fra Afghanistan fra den ene dag til den anden, og vi kan således ikke give opbakning til Enhedslistens forslag om, at alle danske soldater senest skal trækkes hjem sommeren 2011.
Vi har nu engang et ansvar over for den afghanske befolkning, og vi mener, at det forvaltes bedst gennem en tilbagetrækning, hvor fokus skifter fra den militære indsats til en mere civil indsats.
SF har udarbejdet et tipunktsprogram for en ændring af den danske Afghanistanindsats, hvori der lægges vægt på en omstrukturering af den militære indsats, så der sker en opprioritering af kapacitetsopbygning og en styrkelse af den civile side.
Den danske indsats i Afghanistan skal også omprioriteres, således at der skæres ned på antallet af kamptropper og de erstattes af kapaciteter, der kan varetage uddannelsen af afghanske sikkerhedsstyrker.
Som bekendt kom regeringen for nylig med dens variant af en exitstrategi.
Den kalder den bare Helmandplanen.
Men sagen er, at det reelt er en exitstrategi, og at den til forveksling ligner SF's udspil fra 2009.
Derfor er SF som udgangspunkt tilfreds med den kurs, som forligskredsen har lagt frem til 2012.
Jeppe Kofod (S), 2011-03-17:
Jeg er glad for, at vi er kommet så langt, så Enhedslisten anerkender, at der er sket en drejning, som jeg tror var det ord ordføreren brugte.
Der sker faktisk et paradigmeskift i den indsats, vi har i Afghanistan på den militære side.
Vi går fra en meget kamporienteret indsats, hvor danske soldater risikerer deres liv i den grønne zone, som vi har set, og desværre har mange mistet livet, til at fokusere på uddannelse og træning af afghanske enheder, så de selv kan stå for sikkerhedsansvaret.
Det er en markant omlægning.
Det er noget, vi har efterlyst, det tror vi er det, der skal til, det er bæredygtigt, for den dag, vi forlader Afghanistan med de militære midler, skal der være en afghansk sikkerhedsstyrke, både militær og politi, der er i stand til at varetage sikkerheden i eget land.
Derudover, og det synes jeg er vigtigt, har vi altså lagt op til en markant øgning igen af den civile indsats, og det synes jeg Enhedslisten burde anerkende.
I beslutningsforslaget lægger man meget vægt på at øge den civile indsats, og det er vi fuldstændig enige i, og det er også det, vi har kæmpet for at få igennem, for som jeg nævnte tidligere, er Afghanistan et af verdens fattigste lande, så udfordringerne er kæmpestore.
Vi har været i Tanzania i mange, mange år, men det har ikke betydet, at udfordringerne er blevet mindre, og det samme gælder Afghanistan, så vi skal altså i gang der.
Så jeg vil gerne afvise, at det her er en plan for en øget militær kamp.
Tværtimod er det altså en omlægning og en exit af kamptropper i Afghanistan, der helt klart står i Helmandplanen for 2011 og 2012.
Frank Aaen (EL), 2011-03-17:
Nu skal jeg give hr. Jeppe Kofod den korrekte sidehenvisning, når jeg lige får fundet den.
Men det er uden for enhver debat, at der står, at det vil være en god idé at have kampvognene i Helmand frem til 2014, at man skal have støtteenheder, som det hedder, der er aktive frem til 2014, ja, faktisk også efter 2014.
Med støtteenheder menes der enheder, der kan gå ud at hjælpe afghanske styrker i kamp.
Det er derfor, jeg mener, at det er en fejlagtig overskrift, nemlig at det er en tilbagetrækningsplan, man har givet Helmandplanen, for det er faktisk en plan for at blive i Afghanistan 4 år mere med en meget væsentlig militær styrke, nemlig næsten lige så stor som den, vi har i øjeblikket.
Det er korrekt, at der er sket nogle forbedringer med bl.a. det, Socialdemokratiet har været med inde over; det er korrekt, at der sker en drejning, men hovedindsatsen frem til 2014 vedbliver at være militær indsats.
Jeppe Kofod (S), 2011-03-17:
For det første vil jeg gerne sige til hr. Frank Aaen, at det ville være fantastisk, hvis hr. Frank Aaen læste planen, for det, hr. Frank Aaen siger, er faktisk ikke korrekt.
Det, der faktisk er tale om, er, at vi næste år omlægger den danske kampgruppe i Afghanistan til en træningsog uddannelsesgruppe, der i stedet for at gå i kamp skal træne og uddanne de afghanske sikkerhedsstyrker.
I øvrigt øger vi også polititræningen og den civile indsats, som jeg nævnte tidligere, markant.
Det er noget, vi fra Socialdemokratiets side har ønsket længe.
Vi var allerede for over halvandet år siden ude at kræve en ny strategi, en strategi, der gik fra kamp til træning af afghanske sikkerhedsstyrker.
Hvorfor det?
Fordi det er vigtigt, at Afghanistan bliver i stand til at levere sikkerheden for eget land.
Det er mere bæredygtigt, at det er afghanske sikkerhedsstyrker, politi og militær, der står for sikkerheden, end at det er udenlandske soldater.
Derom tror jeg vi er meget enige, og derfor skal vi i gang med den her indsats så hurtigt som muligt.
Så nej, vi vil ikke have kampvogne til 2014, som hr. Frank Aaen siger, for det står der ikke noget om i planen der skal være.
Tværtimod står der faktisk i den aftale, der er lavet, at partierne igen i 2012 sætter sig sammen og diskuterer, hvad der skal ske frem mod 2014.
Så den her Helmandplan for 2011 og 2012 handler faktisk om 2011 og 2012, og det er det, der er aftalt, og der er en omlægning af den danske indsats fra kamp til træning.
Frank Aaen (EL), 2011-03-17:
Det der med at bakke op om Helmandplanen er selvfølgelig et godt tilbud.
Jeg synes i den forbindelse, det er mærkeligt, at den aldrig har været til åben diskussion i Folketinget.
Den er blevet vedtaget af forligspartierne bag lukkede døre, den bliver godkendt af Folketinget bag lukkede døre i Udenrigspolitisk Nævn, og så fortsætter man bare – med min udlægning – krigen frem til 2014.
Det mener jeg ikke er en proces, der er en værdig måde at føre krig på, og jeg synes, det er meget beklageligt.
Man kunne have haft en offentlig debat om det, og man kunne også inddrage befolkningen i sådan en diskussion om, hvorvidt det nu er klogt.
Jeg vil stille hr. Jeppe Kofod et spørgsmål: Er det korrekt, at det her er en plan for krig frem til 2014, forstået på den måde, at der undervejs trækkes nogle soldater hjem, 30 i 2011 f.eks., der sendes også kamphelikoptere eller helikoptere til Afghanistan undervejs, og kampvognene skal være i Afghanistan til 2014?
Er det ikke korrekt, og er det ikke krig?
Mette Gjerskov (S), 2011-03-17:
Jeg vil gerne kvittere for, at ministeren siger, at vi afventer Retsudvalgets behandling, men så synes jeg bare, at det havde været smart, at vi havde ventet med den her første behandling, til Retsudvalget er færdig.
Det, jeg hører ministeren stå og gøre, er, at hun holder antallet af lempelser op mod antallet af stramninger i det her lovforslag.
Det er jo sådan nogle ting, det er helt centralt at borgerne kan få at vide.
Jeg kan bare slet ikke høre, at ministeren overhovedet kommenterer den alvorlige kritik, der har været af det her lovforslag.
Karen Ellemann (V), 2011-03-17:
Jamen det kan jeg jo ikke svare på helt generelt, for jeg kan ikke forestille mig, at man kan have havbrug, hvis der er tale om et fredet og beskyttet område.
Men det må jo stadig væk bero på en individuel og konkret vurdering af et havbrug og et havbrugs eksistens og virke.
Derfor kan det alt andet lige kun blive en generel besvarelse, for det er jo altid noget, der skal vurderes konkret og individuelt.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-17:
Når jeg spurgte til havbrug i internationale beskyttelsesområder, skyldes det ikke en konkret sag.
Det her er jo generel lovgivning.
Det, jeg var interesseret i at høre, var, om ministeren mener, at man kan tillade havbrug i internationale beskyttelsesområder.
Karen Ellemann (V), 2011-03-17:
Til den første del af spørgsmålet, som vedrører havbrug i naturbeskyttelsesområder, så siger det sig selv, at det netop med implementeringen her netop i den VVM-vurdering selvfølgelig vil blive vurderet, når man går ind og laver den her miljøvurdering af, om der kan være havbrug i konkrete områder.
Det bliver så specifikt, som jeg kan blive, da jeg ikke lige præcis kender til den sag, der måske hentydes til.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-17:
For det første hørte jeg ikke helt ministeren sige noget om det med at have havbrug i beskyttede havområder.
Hvad er ministerens holdning til det?
Så vil jeg gerne bede ministeren om at uddybe det, jeg snakkede om, nemlig at der er et miljøteknologisk vækstpotentiale.
Ministeren siger, at man kan søge nogle fonde, men har ministeren gjort sig nogle konkrete overvejelser om, hvordan regeringen vil sikre, at Danmark her kommer til at være i front?
Johs. Poulsen (RV), 2011-03-17:
Det Radikale Venstre forventer, at vi ved tredjebehandlingen kan støtte dette lovforslag.
Flere ordførere har allerede været inde på det formål, der ligger, og man kan jo sige, at bedre sent end aldrig får vi nu taget stærkere hånd om håndteringen af ballastvand, der jo allerede har givet en lang række problemer forskellige steder i verden, herunder også i vore farvande, med invasive arter og arter, som dermed negativt påvirker den normale fødekæde eller den normale biodiversitet, som er i forskellige biotoper.
Det er et problem, og det er et problem, som kræver stærkere handling, og i sit udgangspunkt vil implementeringen af reglerne her jo, altså ballastvandkonventionen, betyde, at vi også fra dansk side får lavet en stærkere indsats, der så jo i øvrigt er, som også flere har været inde på, koordineret internationalt.
Det er positivt i sit udgangspunkt.
Vi er også tilhængere af den anden del af lovforslaget, som giver anledning til, at man får klare VVM-regler for havbrug.
Jeg må indrømme, at jeg måske også trak en lille smule på smilebåndet eller tænkte, at det var lidt tragikomisk, at det var Fødevareministeriet, der skulle gøre Miljøministeriet opmærksom på, at vi faktisk har fire havbrug inden for 1-sømile-grænsen og et, der ligger på grænsen.
Men skidt nu med det.
Det, der er det vigtige, er selvfølgelig, at vi fremadrettet får styr på, hvordan og hvorledes man skal behandle lignende anlæg i fremtiden.
Så også det er positivt, og det forventer vi også at støtte.
Der er nævnt i lovforslaget, at man lægger op til, at ministeren får en bemyndigelse til at fastsætte regler om, hvornår der kan dispenseres fra behandlingskravene fra den første del.
Under alle omstændigheder er det vores opfordring, at man, uanset hvem og hvor ministeren kommer fra, altid lægger op til at vende et sådant spørgsmål med Folketingets partier, fordi det naturligvis også har betydning, hvor man lægger snitfladen på noget sådant.
Men som sagt, vi forventer at kunne støtte lovforslaget.
Tage Leegaard (KF), 2011-03-17:
Det er et stigende problem for naturen i Danmark såvel som i mange andre lande, at arter, der ikke naturligt hører hjemme, bliver bragt hertil gennem menneskelige aktiviteter bevidst eller ubevidst.
Disse såkaldte invasive arter vil, hvis de ellers kan klare sig under fremmede forhold, finde sig en plads i fødekæden ved at fortrænge naturligt forekommende arter, hvilket naturligvis ikke er hensigtsmæssigt.
Dette lovforslag baner vejen for, at Danmark kan tiltræde en ballastvandkonvention, så der på skibene træffes de nødvendige foranstaltninger for at undgå, at ballastvandet indeholder fremmede organismer og øvrige uønskede sedimenter.
De regler, der her bliver indført, vil medføre ekstraomkostninger for skibsbranchen, men samtidig giver det en fordel, at der bliver ensartede regler over hele verden og dermed ensartede konkurrenceparametre.
Der er ingen tvivl om, at dette lovforslag vil være med til at beskytte det sårbare danske havmiljø, og det kan kun hilses velkommen.
Loven vedrører også kompetencen til at foretage en VVM-vurdering af havbrug, der ligger
mere end en sømil fra kysten.
Denne kompetence kan ikke ligge hos kommunerne, og derfor vil staten overtage opgaven.
Miljøbeskyttelsesloven ændres på denne baggrund, så staten kan påtage sig opgaven med miljøgodkendelser.
Dette lovforslag indeholder nødvendige og gode tiltag, derfor kan Det Konservative Folkeparti tilslutte sig.
Trine Mach (SF), 2011-03-17:
Jeg skal gøre det kort og ikke udvide biologiundervisningen yderligere, selv om jeg er sikker på, at mit fædrene folkeskolelærerophav ville være meget stolt af mig.
Helt kort er forslaget til ændring af lov om beskyttelse af havmiljøet jo i virkeligheden et spørgsmål om at gennemføre en række ændringer af loven med henblik på at gennemføre dele af ballastvandkonventionen i Danmark.
Gennemførelsen er et bidrag til at hæve miljøbeskyttelsen globalt, og konkret vil det bidrage til at beskytte den biologiske mangfoldighed gennem bekæmpelse af spredning af invasive arter via skibes ballastvand.
Det støtter SF.
Det andet element i forslaget er endnu en korrektion til dansk lovgivning, nemlig loven om miljøbeskyttelse, sådan at den kommer i overensstemmelse med EU-lovgivningen på miljøområdet, VVM-direktivet, for så vidt angår havbrug, beliggende længere end en sømil fra kysten.
Det kan SF også støtte.
Karen Ellemann (V), 2011-03-17:
Jeg synes sådan set, at jeg i min tale har redegjort for, at miljøoplysningsloven netop går videre end offentlighedsloven, og at Århuskonventionen osv. selvfølgelig også skal overholdes.
Når jeg nævner, hvor mange forslag i offentlighedsloven der er lempelser, og hvor mange der er stramninger, er det netop på baggrund af fru Mette Gjerskovs ordførertale, for hun får det til at lyde, som om det hele handler om stramninger.
Det gør det sådan set ikke.
Der, hvor det handler om stramninger, er som et eksempel med hensyn til undtagelsen af interne oplysninger i forbindelse med ministerbetjeningen.
Det er blot for at sige, at elementerne i hele offentlighedsloven altså ikke handler om en begrænsning, men netop handler om at skabe en tidssvarende offentlighedslov og dermed også paralleliteten til miljøoplysningsloven.
Det er sådan set det, det er vigtigt at holde fast i.
Her kommer vi altså til at tale om en langt mere brugervenlig lov end den gældende lov.
I forhold til vejledninger og adgang til oplysninger kan jeg altså ikke genkende de udtryk om, at det ikke skulle leve op til Århuskonventionen.
Det er klart vurderingen, at det gør det.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-17:
Det burde da gøre indtryk på en miljøminister, når vi står med nogle bemærkninger om, at det her betyder, at man begrænser naboers ret til at få at vide, om der f.eks. er udledninger fra kemiindustrien.
Ansatte og naboer til en virksomhed nægtes adgang til oplysninger om giftstoffer, der kan medføre risici.
Det er altså forskningschef ved Journalisthøjskolen, Oluf Jørgensen,
Har han taget fuldstændig fejl?
Er alle de her journalister på helt forkert spor, og har de slet ikke fattet ministerens lovforslag?
Eller hvad er det, vi taler om her?
Karen Ellemann (V), 2011-03-17:
Det er jo meget fristende egentlig bare at svare ganske kort: Ja, jeg tror, at han har misforstået det og egentlig ikke har læst, hvad der ligger i lovforslaget.
For det er jo ikke rigtigt, at man ikke længere kan få oplysninger om, hvad der eksempelvis udledes fra en virksomhed. Lovforslagets helt klare udgangspunkt er, at eksempelvis emissionsoplysninger altid vil skulle udleveres.
Det her med en fortolkning af det er en retstilstand, som gælder i dag, og af nogle regler, som nu fremstår klarere.
Så jeg mener sådan set, at han har taget fejl i sin bekymring for, hvad det her kommer til at medføre.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-03-17:
Det her er et lovforslag, som klart viser, at regeringen gør noget for at sikre vores miljø.
Her drejer det sig om at sikre et godt og rent havmiljø, men også sikre, at der ikke, når skibe sejler igennem vores farvande og f.eks. lukker ballastvandet ud, i det ballastvand er nogle ting, som kan skade mennesker, natur og miljø.
En af de ting, som er central her, er det, man kalder de invasive arter.
Når skibene sejler rundt i verden og tager vand ind til ballastvand, kan der i det vand være nogle dyrearter, som man så tager med rundt på jordkloden.
Man kommer så til de danske kyster, og når man er her, lukker man vandet ud – altså, det har man måske gjort hidtil – og så ryger der dyr ud, som faktisk ikke hører hjemme i Danmark, og som kan være til stor skade for naturen.
Det, der sker nu med det her lovforslag, er, at man sikrer, at de skibe, som sejler rundtom i verden og gør de her ting, har et anlæg, som kan rense vandet, inden det bliver udledt igen.
Det er den ene del af lovforslaget.
Den anden del er en miljøsikring af havbrugene.
Det er sådan, at indtil nu har vi ikke implementeret VVM-direktivet for havbrug; det gør vi nu, ved at staten overtager en screening af havbrugene på miljøområdet for at finde ud af, om der er problemer, og hvis der er problemer, bliver der lavet en VVM-redegørelse.
Med de to ting sikrer vi netop, at skibene ikke lukker ting ud i de danske farvande, som er til skade for miljøet og for mennesker, og vi sikrer, at invasive arter, altså fremmede arter, som findes rundtomkring i verden, ikke bliver ført til Danmark og gør skade på naturbalancen i vores hav.
Det bliver forhindret, men vi sikrer nu også, at der, hvor der er brug for det, bliver lavet VVM-vurderinger af havbrug.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-17:
Problemet i forhold til ballastvand er jo, at det er noget, man samler op rundtomkring på kloden og sejler rundt med og så hælder ud i et andet sted på kloden.
Derfor er jeg rigtig, rigtig glad for, at der her er tale om internationale regler.
Det er helt afgørende.
Det, vi jo er bekymret for, er, at der skal komme alverdens kæmpekrabber og mærkelige gopler og flytte ind i vores farvande og ødelægge den naturlige flora og fauna ved vores kyster.
Det eneste, jeg undrer mig lidt over, er, at der lidt mangler ambitioner, men måske kan ministeren fortælle lidt om det.
Så vidt jeg ved, er det, der er problemet med det her ballastvand, at når man først har hældt det ud i havnen, kan man ligesom ikke samle det op igen.
Så det skal renses, inden det bliver hældt ud.
Det er en kæmpe mulighed for dansk industri, dansk miljøteknologi, at udvikle metoder til at rense det her vand.
Den anden ting er det her med VVM-vurderinger af havbrug.
Hvis jeg må tillade mig en lille munter bemærkning, vil jeg sige, at det jo er interessant at læse, at Miljøministeriet mente, at der ikke var nogen havbrug, og at det først er, efter at lovforslaget er sendt i høring – ikke mens man laver det – at Fødevareministeriet må gøre opmærksom på de faktiske forhold i industrien, og at vi faktisk har nogle havbrug.
Vi har faktisk fem: fire uden for linjen og et på linjen.
Men det, jeg særskilt er interesseret i i forhold til de her havbrug, er for det første: Kan der gives godkendelse af havbrug i naturbeskyttede områder?
Det synes jeg ikke fremgår særlig tydeligt af det materiale, vi har modtaget.
For det andet er jeg lidt bekymret for det her med, at det ikke har opsættende virkning, hvis man klager.
Hvad skal man bruge en klage til, hvis den ikke har opsættende virkning?
Det vil sige, at man kan etablere et havbrug, og så kan en eller anden klage, og Natur- og Miljøklagenævnet siger så, at man ikke må etablere det havbrug, men det er etableret og har gjort den skade, det kan gøre.
Jeg kunne godt tænke mig under udvalgsarbejdet at få en forklaring fra ministeren på, hvordan det kan være, at en klage ikke skal have opsættende virkning.
Men når det er sagt, synes jeg ellers, at det er en ganske udmærket løsning i forhold til at sikre, at det er staten, der har ansvaret for miljøgodkendelserne af havbrug, når de ligger 1 sømil fra kysten.
Tina Petersen (DF), 2011-03-17:
Ja, jeg skal jo fremføre den her tale i forbindelse med L 164, da vores ordfører ikke kan være til stede her i dag.
Intentionerne i forslaget er udmærkede, som vi ser det i DF.
Vi hilser det velkommen, at man laver kontrol.
Vi synes, det er udmærket at kontrollere ballastvandet fra skibene, så man sikrer, at der ikke kommer invasive arter til bl.a. danske farvande – invasive arter, som vi ved gør stor skade, både på land og i vand.
Så derfor skal vi lave nogle restriktioner på området.
Vi forventer jo, at man kan reducere udbredelsen af de her arter, så man ikke får forskudt den økologiske balance og får fortrængt de hjemmehørende arter, som bl.a. kunne være gopler.
For dem, der ikke ved, hvad gopler er, kan jeg sige, at det er vandmænd.
Det her gælder jo ikke alle skibe fra en lille robåd til et stort containerskib; vi taler her om skibe med bruttotonnage på 400 eller derover.
Dermed undgår vi, at alle dem, som ikke sejler i så mange forskellige farvande, bliver omfattet af det her lovforslag.
Det, DF er bekymret for, er selvfølgelig den økonomiske belastning for skibsfarten, som har stor betydning for Danmark.
Det er ikke småpenge, som den kommer til at betale, når vi taler om, at det koster ca. 190 mio. kr. at implementere og styre den her lovgivning.
Men det er vigtigt for os, at man her med en global regel ikke laver en konkurrenceforvridning, og det er vigtigt at se på, hvor mange arbejdspladser vi kan bevare i den her tid, som vi går igennem.
Vi skal jo følge alle de forskellige konventioner – sandelig også på det her område.
Det andet, der ligger i lovforslaget her, er, om havbrug skal have en VVM-vurdering, nøjagtig som man gør det for landbruget.
Der er lagt op til, at det nu er staten, der foretager denne VVM-vurdering af havbrug, der ligger mere end 1 sømil fra kysten.
DF synes godt, at der kan komme lidt klarere retningslinjer for, hvem der tager sig af hvad i det her forslag, og vi ser derfor frem til den videre behandling af forslaget.