Magnus Heunicke (S), 2014-10-23:
Tak for det, og tak til ordførerne for indlæggene.
Der er jo tale om et stort og omfattende lovforslag, der byder på en tiltrængt opdatering af lovgivningen sådan helt generelt, og der er også en række nye tiltag.
Det er blevet nævnt, at i sin grundlæggende form trådte den gældende vejlov i kraft den 1. april 1972.
Den er løbende blevet justeret og ændret flere gange, men loven er på mange måder ikke længere tidssvarende, og derfor er der behov for en gennemgribende modernisering af loven, og det imødekommes bedst ved at udarbejde en helt ny lov.
Lovforslaget betyder bl.a., at det samlede antal love på området reduceres, idet vejbidragsloven og renholdelsesloven ophæves og indarbejdes i de tilbageværende hovedlove: vejloven og privatvejsloven.
Bestemmelserne er derudover forenklet og moderniseret rent sprogligt, så loven samlet set bliver mere forståelig og nemmere at anvende.
Der er som sagt også en række nye tiltag.
Og jeg er jo glad for at kunne konstatere på baggrund af i dag og på baggrund af det forlig, vi indgik før sommer, at der er flertal for og endda bred tilslutning til tiltagene.
Det indgår som bekendt i stemmeaftalen om vejloven, der blev en del af trafikaftale 2014 fra den 24. juni, mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, SF, Liberal Alliance og Konservative Folkeparti.
Lovforslaget sætter især fokus på bekæmpelse af trængsel på vejnettet.
Trængsel er jo et område, langt de fleste borgere kan og desværre også skal forholde sig til.
Hver dag spildes der mange timer bag rattet, og der er nok rigtig mange – ligesom ordførerne her i Folketingssalen også har sagt det – i primært de større byer rundtomkring i landet, der på et tidspunkt i hverdagen har følt sig generet af gravearbejder, der synes at dukke op nye steder hver dag, eller af, hvad der måske er endnu værre, at der på trafikerede veje lige er kommet asfalt på efter et langvarigt vejarbejde og der så spærres af igen samme sted, fordi et nyt gravearbejde begynder, en ny ledningsejer skal til.
Det kan gøres bedre.
Derfor indføres der først og fremmest en pligt til, at alle graveaktører og ledningsejere skal koordinere planlagte gravearbejder, inden der søges om gravetilladelse.
Hensigten er at fremme samgravning, altså hvor flere aktører deles om samme tilladelse, og dermed reducere det samlede antal gravearbejder.
Vejmyndigheden får også flere redskaber til at håndtere den situation, hvor gravearbejder forsinkes i forhold til den frist, der er aftalt i tilladelsen.
Det bliver f.eks. muligt for vejmyndigheden at stille vilkår om bod ved forsinkelse, ligesom vejmyndigheden selv kan gøre et arbejde færdigt for ledningsejerens regning, hvis der indtræder en forsinkelse.
Formålet er klart nok: Færre gravearbejder skal forsinkes til gavn for fremkommeligheden.
Derpå vil jeg så sige, hvad formålet ikke er.
Hvad er formålet ikke?
Formålet er ikke, hensigten er ikke, at vilkår om bod skal være en ny pengemaskine for vores kommuner.
Desuden indeholder lovforslaget tiltag, der med udgangspunkt i især hovedstadsområdet har til formål at sikre en mere smidig trafikafvikling på særlig strategiske veje, der går gennem flere kommuner.
På den slags veje kan de enkelte kommuner have individuelle og forskellige interesser med hensyn til trafikafviklingen.
Der kan være velbegrundede lokale hensyn, men det kan i visse tilfælde gå ud over hensynet til den samlede fremkommelighed.
For at imødegå dette fastsættes der regler om obligatoriske samarbejder mellem de relevante kommuner, og meningen er, at parterne skal udarbejde fælles aftaler for fremkommeligheden på hele strækningen, så fokus rettes mod den samlede trafikafvikling over kommunegrænserne.
Trængselsbekæmpelse er med andre ord en væsentlig del af omdrejningspunktet for de nye tiltag i lovforslaget, men fokus er jo faktisk også rettet mod at gøre trafikken på vejene mere grøn.
Det bliver nemlig sådan, at kommunerne med lovforslaget her får mulighed for at differentiere betaling for parkering efter miljøhensyn.
Det betyder kort og godt, at de enkelte kommuner kan vælge at tilgodese miljøvenlige køretøjer ved at gøre det billigere eller måske endda gratis at parkere for miljøvenlige køretøjer.
Men det er altså op til kommunerne at vælge, om de vil gøre brug af det værktøj.
Bestemmelsen kan vise sig at spille en vigtig rolle i forhold til f.eks. udbredelsen af elbiler her i Danmark.
Det er også hensigten med lovforslaget, at det generelt skal være nemmere for kommunerne at administrere vejområdet.
I dag er det sådan, at kommunen skal ansøges om tilladelse til bl.a. udeservering for restauranter, placering af cykelstativer og en lang række andre former for råden over vejareal, der i udgangspunktet egentlig er ret ukompliceret og ligetil.
Men fremover bliver det sådan, at kommunerne selv vil kunne bestemme, at visse områder ikke kræver tilladelse hver eneste gang.
Kommunerne kan med andre ord slippe for at behandle et stort antal ansøgninger på de specifikke områder, hvis de vælger at gøre brug af muligheden.
Og det er jo så ikke kun kommunerne, der bliver sparet for en del administration, idet kommunens egne borgere jo så også slipper for en besværlig ansøgningsprocedure på de områder, hvor kommunen vælger at gøre brug af muligheden.
Det kan jo altså så – kort sagt – blive nemmere at være butiksejer, hvis vedkommende ikke længere skal søge om tilladelse til at stille sine varer ud på fortovsarealet, men blot selv skal sørge for at holde sig inden for de overordnede rammer, kommunen udstikker.
Jeg ser frem til den videre behandling i udvalget, og jeg takker for de bemærkninger, der er kommet.
Der har været et par enkelte sådan helt konkrete spørgsmål, og dem synes jeg også vi tager i udvalget; jeg ser frem til at modtage jeres spørgsmål.