runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Jeg må altså konstatere, at ordføreren her bekræfter, at vi nu foreløbig har haft tre vandplaner, som ikke bygger på nogen som helst form for viden, og som bare er lavet ud af den blå luft.
Men mit spørgsmål går på, at ordføreren siger, at regeringen er opmærksom på det her, og at regeringen gerne vil sørge for, at landmændene får nogle bedre vilkår.
Jeg troede, ordføreren var socialdemokrat og interesseret i, at vi fik etableret arbejdspladser, og jeg vil derfor gerne spørge, om ordføreren er uenig med NNF, når de gentagne gange har kritiseret, at de rammevilkår, der er for dansk landbrug i dag, koster arbejdspladser hver eneste dag.
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Man kommer ikke til at rulle tilbage, men kan ordføreren også sige, at selv i de tilfælde, hvor man har stemt imod lovgivningen, f.eks. i forhold til frigivelse af søerne, har man accepteret, at sådan er lovgivningen, og det vil man ikke forsøge at få lavet om på bagefter?
Jeg bliver mere usikker på det der med malkekøerne, for det er jo sådan set en lovgivning, som VK-regeringen vedtog sammen med Dansk Folkeparti og Enhedslisten, hvor de nuværende regeringspartier ikke kunne stemme for, fordi de syntes, det var for lidt ambitiøst.
Men der er man jo gået i gang med at rulle tilbage i Venstres forslag.
Så kan vi overhovedet regne med det, man siger på det her område?
Er ministeren ikke også enig i, at det her kan virke mærkeligt på en dag, hvor det er lykkedes Venstre at lave en aftale med regeringen, som handler om, at man skal rulle miljøelementer fra det, der hed »Grøn Vækst«, tilbage?
Og nu ruller Venstre frem med yderligere forslag om ikke bare at rulle tilstande tilbage, til før den nye nuværende regering kom til, men jo langt, langt længere tilbage.
Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Nu bliver jeg spurgt, om jeg synes, det er mærkeligt.
Altså, jeg er holdt op med at undre mig over timingen i Venstres forslag, for den er, har jeg fundet ud af, meget arbitrær.
Men det, der undrer mig, er selvfølgelig, at Venstre er så ublu og så direkte siger, at medmindre der er tale om helt specifikke tilfælde – ikke hvis det handler om dyrevelfærd, kan jeg forstå, men når det gælder fødevaresikkerhed og miljø – hvor man virkelig kan forklare sig, så kan man simpelt hen ikke få lov til at gå længere end EU's lovgivning; man skal være så lidt restriktiv som muligt.
Det er jo ikke nødvendigvis det, vi ønsker for en dansk miljølovgivning.
Jeg siger ikke, at de bryder lovgivningen i de lande, men helt systematisk at lede efter, hvor lidt man kan slippe af sted med at passe på miljøet, er da ikke særlig ambitiøst.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-27:
Statsministeren lancerede i sin nytårstale – lidt sådan i en bisætning – at regeringen ville komme med nye vækstinitiativer.
Da Venstre sammen med Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti præsenterede den plan, som B 39 udmønter, var det selvfølgelig også noget, vi diskuterede i min valgkreds, og der var meldingen fra fødevareministerens partikollega, at man jo skulle være døv og blind for ikke at se, at der er udfordringer i landsdelen, når det gælder fødevareerhvervet.
Derfor er det jo ret interessant at vide, om fødevareministeren kommer med forslag til finansministeren i forbindelse med de vækstpakkeforhandlinger, der skal være, for det virker ikke, som om ministeren er helt fokuseret på opgaven, i forhold til de udfordringer der er, med at sikre vækst og beskæftigelse.
Det er jo det, der er hele baggrunden for det her beslutningsforslag.
Så derfor ville det være rart, hvis ministeren allerede nu kunne løfte sløret og ministeren ville spille ind, om der kommer elementer i en vækstpakke, der er til gavn for dansk landbrug.
Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Jeg har ikke tænkt mig at redegøre for regeringens interne processer.
Jeg kan godt forstå, hvis man kan få det indtryk, at noget kan være ufokuseret, fordi jeg jo som minister en gang imellem tvinges til at skulle forholde mig til f.eks. påstande fra den mand, der gerne vil være statsminister her i landet, nemlig Venstres formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, som står på tv og siger, at man simpelt hen ikke kan brygge øl med dansk korn – hvilket så blev efterprøvet af det fremragende tv-program Detektor og viste sig ikke at passe.
Det viste sig også, at den kilde, som Venstre bruger, er fejlciteret.
Altså, det er klart, at den slags diskussioner havde jeg da også hellere været foruden.
Det betyder jo ikke, at jeg ikke selv har fokus.
Det har jeg.
Jeg bruger heldigvis 99,9 pct. af min tid på at arbejde, grundlæggende for at få landbruget ud af krisen, men jo altså med øje for, at det ikke skal foregå på bekostning af miljø, at det ikke skal foregå på bekostning af dyrevelfærd, at det ikke skal foregå på bekostning af fødevaresikkerhed, som de forslag, I fremsætter, desværre gør.
Jeg må sige, at en strategi, hvor vi skal bevæge os ned i værdikæden, nok ikke er særlig langsigtet.
Alle andre lande, selv dem, der er nede i værdikæden, har jo en ambition om at komme op i værdikæden.
Jeg kender simpelt hen ikke noget andet land end Danmark – heldigvis heller ikke Danmark, men Danmark, hvis I havde magt – som har en ambition om at komme ned i værdikæden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-27:
Det var der jo ikke meget svar over.
Det virker, som om ministeren har travlt med at tale om alt muligt andet i stedet for at forholde sig til de udfordringer, der er, og hvor vi kommer med nogle løsningsforslag, noget, der kan skabe vækst og beskæftigelse, noget, der kan give landbruget mulighed for at øge råvaregrundlaget, noget, der kan sikre arbejdspladser på vores slagterier – ja, forslag, som NNF bakker op.
Jeg tror ikke, fødevareministeren vil påstå, at NNF og Venstre normalt går hånd i hånd i alle forhold.
Og derfor er det bare, det undrer mig, at forslagene med så let en attitude og så ubekymret, som ministeren er, bare bliver afvist, i stedet for at ministeren forholder sig til, at der ligger nogle markante udfordringer for dansk landbrug.
Dan Jørgensen (S), 2015-01-27:
Der bliver sagt, at jeg ikke svarede klart på spørgsmålet.
Spørgsmålet var, om jeg ville løfte sløret, og dertil var svaret, at nej, det vil jeg ikke.
Så det er da et ganske klart svar.
Men det, jeg derimod gerne vil kommentere, og som jeg kan forstå at der er sådan en vis undren over at jeg interesserer mig for, er, hvilke konsekvenser det her ville have, hvis man gennemførte det.
Det er ikke kun, fordi jeg går betydelig mere op i dyrevelfærd end jer.
Det er utvetydigt, at jeg gør det.
Men det er faktisk også, fordi det heller ikke for landbrugets vækst ville være særlig godt at følge jeres vej.
Altså, tag et andet eksempel: I har foreslået, at man skal forsinke implementeringen af lov om hold af malkekvæg.
Hvis man gør det, vil man få en situation, hvor rigtig mange derude, der allerede har investeret i de nye stalde med hvileplads og ædeplads til kvæget, vil være dårligere stillet end dem, der ikke har gjort det.
Dertil kommer, at det jo faktisk viser sig, at en ko, der har hvileplads, også producerer mere mælk, og det er godt for konkurrenceevnen.
Så altså, jeres strategi med bare at negligere dyrevelfærdslovgivning, negligere miljølovgivning og alt det der, er ikke særlig klog.
Selv hvis man var ligeglad med miljøet og dyrevelfærden, ville det ikke engang være særlig klogt, for det er ikke en vækststrategi for vores erhverv.
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Jeg skal bare være helt sikker på, at jeg forstod hr. Erling Bonnesen rigtigt.
Betyder det, hr. Erling Bonnesen siger, at der ikke kommer en eneste ændring i dyrevelfærdslovgivningen, som svækker dyrevelfærdslovgivningen i forhold til det, der er vedtaget nu – ikke en eneste, kan hr. Erling Bonnesen garantere det?
Og kan hr. Erling Bonnesen garantere, at man vil lade de lovgivninger, som er vedtaget, og hvor Venstre har stemt imod, ligge og acceptere, at det er sådan, det er?
Det er det første.
Det andet spørgsmål er: Skal jeg også forstå det, hr. Erling Bonnesen siger, sådan, at når det nu ikke skal ramme naturen og miljøet, så vil man sørge for at kompensere for det andetsteds i forhold til den massive ekstra belastning af naturen og miljøet, der ligger i de forslag her?
Og hvornår får jeg noget at vide om, hvordan man vil gøre det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-27:
Jeg vil bare gerne høre statsministeren, som jo også er pressens minister, om følgende: Når der er nogle, som undlader at skrive det, de har lyst til, eller trykke det, de har lyst til, eller tegne det, de har lyst til, fordi de er bange for konsekvenserne f.eks. eller frygter, hvad der kunne ske, hvilke tanker gør statsministeren sig så om den form for selvcensur?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-01-27:
Jeg må sige, at jeg ikke kan genkende så meget af det, som fru Mai Mercado siger.
Det er rigtigt, at Bilka og Føtex sikkert også er rare steder at arbejde, og når jeg var derude i Bilka i Ishøj, var det jo for at tale med nogle af de mennesker, som har fået en plads på arbejdsmarkedet, fordi der er en virksomhed, som tager hånd om den sag.
Det er jo det, der er så vigtigt, nemlig at vi på arbejdsmarkedet siger velkommen til mennesker, danskere med muslimsk baggrund, og giver dem en plads på arbejdsmarkedet.
Det var meget opløftende at være derude og tale med de mennesker, som simpelt hen var så glade for, at de på trods af måske lidt læsevanskeligheder eller andet havde fået en plads på det danske arbejdsmarked.
Jeg kan ikke genkende billedet af, at vi ikke skulle gøre noget for den gruppe, vi snakker om her.
Vi har gennemført en folkeskolereform, vi har gennemført en erhvervsuddannelsesreform, vi har nu givet udtryk for, at vi vil foreslå konkrete nyttejob til den gruppe, der hænger mest, bl.a. de flygtninge, der kommer hertil nu.
Så det er en gruppe, som vi er ekstremt optaget af.
Det er jo ikke for sjov, at jeg siger, at de nye flygtninge ikke må ende som klienter, det er jo, fordi det er så vigtigt, at de kommer ud og bliver en del af det danske arbejdsmarked, for vejen til integration går via at være en del af arbejdsfællesskabet.
Inger Støjberg (V), 2015-01-27:
Altså, nu må spørgeren lige have mig undskyldt.
Det kan jeg jo af gode grunde ikke, da vi er fritstillet i Venstre, hvilket jeg jo også kunne håbe at man var i Det Radikale Venstre, altså at man ikke var bastet og bundet til en eller en fast holdning om noget.
Det er da lige så mærkeligt, som at man kan være fritstillet.
Men jeg kan jo bare sige, hvad mit udgangspunkt er, og det er, at der skal være ligestilling på dette område.
Yildiz Akdogan (S), 2015-01-27:
Nu er ordføreren også repræsentant for sit parti, så jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren som repræsentant for Venstre: Er det ikke lidt underligt, at man fritstiller i forhold til et emne, der er så vigtigt, og som fylder så meget i vores bevidsthed – også som et tolerant og rummeligt folkefærd over for netop de homoseksuelle?
Er det ikke underligt, at man fritstiller her, især når man ved fra den offentlige debat, at hvis en dansk muslim ikke forholder sig til det samme emne, er der nærmest lynchstemning?
Så er det ikke lidt underligt, at Venstre som parti har sådan et lidt vaklende forhold til det her?
Inger Støjberg (V), 2015-01-27:
Altså, nu er det jo så fjerde gang, jeg er blevet spurgt, og det ændrer sådan set ikke på mit svar, og heldigvis for det, for jeg er ikke sådan en, man flytter rundt med på talerstolen ved at spørge fire gange om det samme.
Jeg synes ikke, der er noget underligt i, at Venstres folketingsgruppe er fritstillet – heller ikke i spørgsmålet om homoseksuelle vielser.
Jeg kan jo bare sige, hvad mit udgangspunkt er, og hvad jeg stemte i sin tid.
Og ud over det synes jeg sådan set ikke at man er forpligtet til noget.
Jeg vil bare sige det sådan, at jeg da vil håbe, at alle stemmer efter deres overbevisning herinde i Folketingssalen, for ellers er der da et eller andet rivravruskende galt med det danske demokrati.
Yildiz Akdogan (S), 2015-01-27:
Jamen der må da også være noget rivravruskende galt med et liberalt parti, der går ind for frisind, ligestilling og menneskerettigheder, men som ikke forholder sig til et så relevant og essentielt spørgsmål som de homoseksuelles ret til vielse.
Og så undrer det mig, at talspersonen, repræsentanten for Venstre, ikke forholder sig til, at de homoseksuelle skal have lov til at blive viet, og at Venstre egentlig har et men til det spørgsmål.
For jeg vil gerne understrege igen, at hvis man stiller det samme spørgsmål til danske muslimer, opstår der, hvis svaret er et måske, en lynchstemning, også i ordførerens eget parti.
Så er det ikke lidt hyklerisk, at man ikke forholder sig til et så essentielt spørgsmål, som er en så fundamental værdi i forhold til vores selvopfattelse som et tolerant og rummeligt folkefærd?
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Jamen det var jo netop ikke hele Venstres folketingsgruppe, der gjorde det.
Så mit spørgsmål er: Er det en bærende værdi for partiet Venstre, når det, man kan konstatere, er, at når der bliver stemt om det i Folketingssalen, er det altså ikke Venstres folketingsgruppe, der som helhed bakker op om, at homoseksuelle selvfølgelig skal have de samme rettigheder som andre mennesker i det her samfund?
Pia Kjærsgaard (DF), 2015-01-27:
Egentlig var det mig meget imod, at venstrefløjen forsøgte sig med bemærkninger, der overhovedet ikke kom sagen ved, men når nu endelig det skal være, bliver jeg nødt til at spørge fru Trine Bramsen om, hvad man mener i Socialdemokratiet, og hvad fru Trine Bramsen mener om, at integrationsordføreren – jeg tror stadig væk, hun er integrationsordfører – sagde, at udlændinge ikke var velkomne, uanset hvilken del af verden de kom fra.
Det syntes jeg jo var lidt besynderligt.
Trine Bramsen (S), 2015-01-27:
Det kan jeg ikke genkende at skulle have sagt.
Inger Støjberg (V), 2015-01-27:
Jamen altså, jeg tror, jeg vil bruge et Anders Fogh-citat: Jeg tror ikke, vi kommer det meget nærmere.
For det er jo bare sådan, at i alle sager er man i princippet fritstillet.
Det er jo rigtigt nok, at vi faktisk meget åbent har sagt, at lige præcis når det gælder det her, men jo også når det gælder kirkelige forhold, og der kan være forhold i forbindelse med organdonation og andet, så fritstiller man folketingsgruppen.
Og egentlig ville jeg da bare håbe, at det var en grundlæggende værdi i alle folketingsgrupper, at man stemte efter sin overbevisning.
Jeg er da fuldstændig chokeret over, at fru Johanne Schmidt-Nielsen lige før sagde, at lige på venstrefløjen er man bundet på hænder og fødder, for her kan man ikke have en selvstændig holdning.
Det er da godt nok en underlig værdi at have i et parlament, der bryster sig af at være bygget på et fundament af frihedsrettigheder.
Altså, helt ærligt!
Pia Kjærsgaard (DF), 2015-01-27:
Det må helst ikke gælde som en anden bemærkning så.
Så var det så fru Mette Reissmann – jeg kan ikke rigtig finde ud af fordelingen i Socialdemokratiet – der sagde, at flygtninge er uønskede gæster, uanset hvor de kommer fra, uanset hvordan du vender og drejer det.
Inger Støjberg (V), 2015-01-27:
Der er i hvert fald ingen tvivl om, at vi er sat under pres, og det er jo også en debat, der, kan man sige, har fyldt meget i især avisspalterne og i tv-debatterne her på det seneste.
Jyllands-Posten har jo selv sagt det meget klart, altså at de valgte ikke at trykke billeder fra Charlie Hebdo efter terrorangrebet, og jeg kan godt forstå, at man som chefredaktør selvfølgelig har nogle overvejelser, både med hensyn til sine ansatte og avisen sådan helt generelt.
Men vi må også sige, at Jyllands-Posten jo selv har sagt, at de på en eller anden måde har pålagt sig selv en selvcensur ved ikke at trykke de her tegninger.
Så deri er jeg jo enig med fru Pia Kjærsgaard.
Christian Juhl (EL), 2015-01-27:
Mener fru Inger Støjberg virkelig, at det absolut skal være sådan, at man skal trykke Hebdos tegninger dagen efter, og at vi kun har én måde at formidle nyheder på i Danmark?
Ligger der ikke i det med frihed, lighed og broderskab, som også blev nævnt af fru Pia Kjærsgaard, at den enkelte redaktion har ret til frit at formidle sit stof og vælge, hvad der skal på forsiden, og hvad der er det vigtigste osv., og at man f.eks. også har ret til at vælge den tilgang, det måske er at sige, at ja, det kan godt ske, at vi har ret til at gøre det, men vi vælger ikke at gøre det, for vi synes ikke, vi altid har hånepligt?
Og det kunne også være andre ting, der drev det.
Inger Støjberg (V), 2015-01-27:
Hvis jeg som politiker mente, at jeg skulle bestemme, hvad der skulle stå i aviserne, så ville jeg jo også gøre op med de grundlæggende frihedsrettigheder, og det ville være helt forkert.
Men det er jo bare sådan, at Jyllands-Posten selv har begrundet den manglende optrykning af Charlie Hebdo-satiretegningerne med, at man har valgt det af hensyn til avisen og til sine medarbejdere og dermed jo også har underlagt sig selv selvcensur.
Så det er jo ikke noget, kan man sige, jegstår og finder på, men noget, som Jørn Mikkelsen selv har begrundet i avisen.
Så jeg er fuldstændig enig med hr. Christian Juhl i, at vi som politikere jo netop ikke skal bestemme, hvad der skal stå i aviserne, og vi heller ikke skal bestemme, om der skal være tegninger eller ej, men derfor er det jo alligevel en væsentlig debat at tage.
Jamen jeg mener jo, at det siger sig selv, i og med at jeg jo stemte ja til homoseksuelles ret til at blive viet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-01-27:
Hverken hos Enhedslisten, SF, Socialdemokraterne eller De Radikale er man, så vidt jeg er orienteret, fritstillet som folketingsmedlem, når det handler om homoseksuelles rettigheder.
Det er jo, fordi vi synes, det er helt grundlæggende og en vigtig værdi, at homoseksuelle ikke skal diskrimineres.
Det har vi som partier helt klare holdninger til.
Det er ikke noget, hvor vi siger, at lige når det handler om homoseksuelle, må hvert enkelt folketingsmedlem lige selv bikse en holdning sammen.
Som sagt, partierne har klare holdninger til diskrimination af homoseksuelle.
Hvad er egentlig – det har altid undret mig – årsagen til, at man hos Venstre fritstiller Venstres folketingsmedlemmer, når det handler om homoseksuelle?
Hvordan adskiller diskriminationen af homoseksuelle og homoseksuelles rettigheder sig fra alle andre politiske spørgsmål?
Inger Støjberg (V), 2015-01-27:
Jeg vil da meget håbe, at det er en fortalelse, fru Johanne Schmidt-Nielsen kommer med, når der bliver sagt, at man netop ikke er fritstillet, men at man er bundet på hænder og fødder.
Vi står i et parlament, og vi har da vores grundlovssikrede ret til netop altid at stemme efter overbevisning.
Så det vil jeg da sådan set håbe også gælder selv ind i Enhedslistens rækker, men det kan jo så være mit modspørgsmål til fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Så vil jeg i øvrigt sige, at vi altid har haft en tradition for netop at være fritstillet, bl.a. i sager om kirkelige anliggender og andre sager, hvor man ved, at det er noget, som – kan vi sige – der kan være meget forskellige synspunkter om fra person til person, og på samme måde, hvis man kigger afstemningsbøgerne igennem her i Folketinget, vil man også godt kunne se folketingsmedlemmer fra Venstre, der går imod partilinjen i alle mulige andre sager.
Jeg husker selv sager, hvor der har været meget diskussion, f.eks. om gruppeeksamen og andet.
Så det er jo ikke et spørgsmål om homoseksualitet eller særlige kirkelige anliggender eller andre spørgsmål, men sådan er det jo helt generelt i Venstre.
Vi er et liberalt parti, og man kunne måske da egentlig godt ønske sig lidt, at Enhedslisten også bevægede sig i en lidt mere moderne retning, hvor man faktisk stemte efter sin overbevisning og man ikke var bundet på hænder og fødder.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-01-27:
Det der er simpelt hen en omgang retorisk udenomssnak.
Det er fuldstændig rigtigt, at alle folketingsmedlemmer stemmer efter deres egen overbevisning, og derfor er det også nogle gange sådan, at der er nogle folketingsmedlemmer, som stemmer noget andet end deres partier.
Men i Venstre har man besluttet, at lige præcis når det handler om homoseksuelles rettigheder og diskrimination af homoseksuelle, er det noget helt særligt; det adskiller sig fra alt muligt andet; det er noget helt særligt – man siger, at her har man ikke nogen partilinje, og her må man fuldstændig frit vælge, hvad man synes.
Så har man jo en partilinje i stort set alle andre politiske spørgsmål, det må fru Inger Støjberg da give mig ret i.
Hvorfor er det, at når det handler om mennesker, som er homoseksuelle, og deres rettigheder, så siger man: Uh, her har vi at gøre med noget helt særligt, vi har altså ikke nogen partilinje, det er noget, man hver især må finde ud af.
Hvorfor?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Inger Støjberg (V), 2015-01-27:
Jamen det er jo så åbenbart noget, der er så helt særligt, at man i Enhedslisten har besluttet sig for, at man vil binde folk på hænder og fødder, så de ikke må stemme imod partilinjen.
Det er da lige så mærkeligt.
Jeg håber da sådan set bare, som jeg sagde før, at også Enhedslisten vil bevæge sig ind i en moderne verden, der jo sådan set ikke er mere moderne, end grundloven er, fordi man efter grundlovens bestemmelser har sin helt egen vilje, når man stemmer i Folketingssalen.
Camilla Hersom (RV), 2015-01-27:
Jeg vil egentlig gerne blive lidt i det spor, som fru Johanne Schmidt-Nielsen lægger ud.
For jeg synes egentlig også, det interessant at høre Venstres ordfører stå og fortælle om de helt grundlæggende rettigheder, at enhver kan leve, som de vil, og at der skal være ligestilling i forhold til køn og seksualitet, og at der så alligevel tilsyneladende er en splittelse i Venstre, med hensyn til hvad man skal vægte højest.
Så hvad mener ordføreren?
Hvad skal man vægte højest – er det folks seksuelle ligestilling, altså at man kan leve, som man vil, med den seksualitet, man har, og med de samme rettigheder som alle andre mennesker, eller er det et andet synspunkt, der skal vægtes højest?
Christian Juhl (EL), 2015-01-27:
Nu vil jeg lige minde fru Inger Støjberg om, at det der med landets grundlæggende principper, som man skal indordne sig under, jo ikke just har været et Venstrespeciale.
Jeg minder om, at man faktisk er det eneste parti i danmarkshistorien, der har bevæbnet sig for at sikre sig, at man fik sin vilje, og det var i 1848, da vi fik den første grundlov; dengang ville Venstre og deres skytteforeninger sætte ind med magt imod kongen, hvis ikke man fik sin ret, nemlig grundloven.
Så man skal nok lige passe lidt på med det der med ikke at gå op mod grundlæggende principper.
1915 er et godt eksempel på det samme; det var grundlæggende principper, at det kun var mænd over 35 år med fod under eget bord, der dengang kunne stemme.
Så det kunne godt ske, at man lige skulle tænke sig om.
Ellers vil jeg gerne spørge, om fru Inger Støjberg er enig med fru Pia Kjærsgaard i vurderingen i forhold til selvcensur, altså at der er en meget, meget stor grad af selvcensur i Danmark i øjeblikket.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-01-27:
Tak, fru formand.
Jeg vil egentlig gerne prøve at gå tilbage til nogle af de ting, som blev sagt i ordførerens eget indlæg fra starten af, og det var med hensyn til måden, man håndterer de her værdier på.
Det er jo naturligvis – alt i alt – meget essentielt.
Der har vi jo kunnet se, at meget af debatten i dag eksempelvis er gået på, hvordan byrådspolitikere fra Dansk Folkeparti er blevet citeret for nogle forskellige ting, som selvfølgelig i visse tilfælde ikke har været heldige.
Socialdemokraterne har jo aldrig været langsomme til at komme med et krav om, at vi straks skulle smide folk ud af partiet, eller det, der var værre, havde jeg nær sagt.
Men hvordan forholder Socialdemokraterne sig selv til det problem og den udfordring, det er, når f.eks. et socialdemokratisk byrådsmedlem i Horsens udtrykker glæde over Hitlers gerninger på Facebook?
Jeg ved godt, at den socialdemokratiske borgmester tog afstand fra det.
Byrådsmedlemmet har også trukket det tilbage igen og beklaget sine skriblerier, men hvordan kan det være, at man i Socialdemokraterne godt kan have folkevalgte i byrådet, som hylder Hitler, men når det er nogle fra Dansk Folkeparti, som har en eller anden skæv kant til en udfordring, der gør det, så er himmel og hav i bevægelse?