runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2010-12-08:
Den omsorg for forskningen oplevede jeg ikke hundrede procent evidensbaseret i SF's udspil, f.eks. med hensyn til tolærerordningen, altså at man til enhver tid skal have to lærere i hver klasse i udvalgte fag.
Det er jo bl.a. ikke evidensbaseret, at det er et gode.
Derimod ved vi i hvert fald noget om, hvad der engagerer, og det er frihed til selv at træffe beslutninger ude lokalt.
Det mener jeg faktisk er evidensbaseret sådan generelt, med hensyn til hvordan folk arbejder og engagerer sig i deres arbejdsplads.
Lad mig sige det på den måde, at fru Pernille Vigsø Bagge peger på bekymring, men udtrykker faktisk mistillid, for den bekymring, der gives udtryk for, er jo et spejlbillede på den mistillid, der måtte være over for de kommunalbestyrelser, der rent faktisk får frihedsgraderne som f.eks. i forbindelse med holddannelse, fri klassedannelse, hvordan man kan lave en bedre udskoling, eller at man kan lave en 6-klokketimers-skoledag, som ikke er fuldstændig defineret inde fra Christiansborg, men efterlader tid til leg og læring i skøn forening.
Så selvfølgelig er det da bekymrende, at der er så meget bekymring, men mest ud fra en betragtning om, at jeg faktisk mener, at det har været en barriere for, at vi har kunnet lave den folkeskole, som vi har brug for.
Vi har i regeringens tid taget en stribe initiativer – i øvrigt med Socialdemokraterne – som er ganske fornuftige, og vi bruger også flere ressourcer pr. elev og samlet i folkeskolen i dag, end der blev gjort, da vi tiltrådte, men det ændrer ikke på, at vi stadig væk er langt fra målet, nemlig at komme op blandt verdens bedste.
Jeg kan forstå fra dagspressen i dag, at der er aktører i forbindelse med skolen, der mener, at det mest saliggørende ville være, hvis vi bare ingenting gjorde.
Jeg vil bare sige: Det er ikke en mulighed, at vi ingenting gør.
Regeringen fremlægger sit udspil, og så drøfter vi det selvfølgelig i forligskredsen og meget gerne også med andre partier her i Folketingssalen, det er meget naturligt.
Men den mistillid, som bekymringen er udtryk for, deler jeg ikke.
Jeg deler den simpelt hen ikke.
Jeg kender ikke nogen kommunalpolitikere, der ville ønske at stå på mål for at forringe folkeskolen, og vi har heller ikke nogen erfaringer for, at det er sket.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-12-08:
Det er jo klart for enhver, at undervisningsministeren har fremlagt folkeskoleudspillet i dag, og det, der bekymrer mig og SF, er jo, at der er nogle helt centrale dele i det her udspil, som aktørerne i folkeskolen vender sig imod, så jeg tænker, at det et eller andet sted må gøre indtryk på ministeren.
Det forholder sig jo netop sådan, at folkeskolelærerne er rigtig bekymrede for f.eks. offentliggørelse af nationale test; at eleverne er utrolig bekymrede for de her meget store klassestørrelser, som kan blive en realitet med det her udspil; at forældrene forholder sig utrolig skeptiske til, at man nu skal have flere karakterer i skolen fra 6. klasse og i alle fag, men det er ikke nok med det.
Vi har også været igennem spørgerunden her, der viser, at der er dokumentation for, at nogle af de her tiltag faktisk modarbejder fagligheden i folkeskolen set fra uddannelsesforskningens side.
I SF er vi meget optaget af, at det, når vi skal lave folkeskole i Danmark, er vigtigt at inddrage aktører, der er allertættest på folkeskolen – både lærere, forældre og elever – men da også at lytte til forskningen, i forhold til hvad der virker i folkeskolen.
Gør det ikke et temmelig stort indtryk på undervisningsministeren, at de helt centrale aktører i folkeskolen vender sig mod nogen helt centrale dele i regeringens udspil?
Tina Nedergaard (V), 2010-12-08:
Nu har hr. Carsten Hansen muligvis ikke haft lejlighed til at læse hele folkeskoleudspillet, som jo rummer rigtig mange ting, også større frihedsgrader, mere faglighed, en skoledag på seks klokketimer.
Vi moderniserer udskoling, så det bliver mere interessant også for de store elever at være der.
Vi vil gerne give samme ligeværdighed og prestige til fagene og dermed karakterer i alle fag og ikke kun dem, nogle har prioriteret frem for andre.
Men der er bare hele den her diskussion om fremtiden, altså om, hvad der vil ske ude i kommunerne.
Jeg stod på denne talerstol for nogle år siden og var ordfører på et forslag om, at vi flyttede den vidtgående specialundervisning fra amterne til kommunerne, og jeg kan huske, at der var nøjagtig den samme sang, nemlig at det ville kommunerne bruge til en kæmpestor spareøvelse, og at nu ville det gå helt galt.
Og siden er udgifterne til den vidtgående specialundervisning faktisk øget med en tredjedel.
Der er altså ikke noget, der tyder på, at kommunerne, når vi overlader noget til dem inden for skoleområdet, så misbruger deres frihed til at ødelægge skolen.
Jeg har grundlæggende tillid til kommunalpolitikerne.
Deres legitimitet er lige så høj som vores herinde, og det er derfor, at jeg gerne vil give dem den fleksibilitet og imødekomme Jan Trøjborg og Nicolai Wammen og andre borgmestre fra det socialdemokratiske bagland, som har ønsket øgede frihedsgrader for folkeskolen.
Carsten Hansen (S), 2010-12-08:
Jeg må konstatere nu for tredje gang, at jeg ikke har fået noget svar på, hvordan PISA-undersøgelsen hænger sammen med at lave megaklasser.
Det hænger ganske enkelt ikke sammen.
Jeg får en masse svar, der går ud på, at ministeren gerne vil have kinesiske tilstande i folkeskolen.
Det er måske selvfølgelig en selvstændig mening fra Venstres side, men det er ikke det, vi har bedt om.
Jeg har fundet ud af, at rigtig mange folkeskoler nu skærer ned, så man er nede på minimumstimetal, og svaret på det er så også megaklasser.
Det her er jo friheden til at skære ned på folkeskolen.
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge ministeren, at et maksimumsloft, uanset om det er 28 eller 24, jo sikrer, at hver gang, der er 28 eller 24 elever i klassen, skal der også en lærer til?
Og er det ikke korrekt, at man oven i købet kan lave holddeling i halvdelen af tiden?
Men det, det her åbner op for, er, at kommunerne, der bliver holdt i et økonomisk jerngreb af den her regering, og som i øjeblikket fyrer skolelærere på samlebånd, kan spare endnu mere.
Det er forklaringen på, at Danmark synker længere og længere ned i en globaliseret verden, hvor viden er det, vi konkurrerer på.
Det passer altså som en boksehandske til et blåt øje i forhold til det.
Så skal jeg ikke tale om slesk tale og billig portvin med alle de udenomsforklaringer, jeg har hørt, men de har været mange og lange.
Men der er ingen forklaring på, at når vi synker i PISA-undersøgelsen, er svaret, at vi skal lave megaklasser.
Jeg har ikke hørt det endnu.
Tina Nedergaard (V), 2010-12-08:
Der er faktisk lande, hvor der er rigtig mange i klasserne.
Kina, har jeg ladet mig fortælle
, har rigtig mange i klasserne.
De ligger bedre end Danmark.
Man kan ikke bare slutte noget fra det ene til det andet og sige, at hvis vi giver større frihedsgrader, er det, fordi regeringen mener, at de frihedsgrader skal bruges til noget ondt.
Så kunne vi da have været langt snedigere fra regeringens side.
Så kunne vi have sagt, at det minimum er et eller andet antal, der skal være i klasserne, for så kunne vi sådan set have tilvejebragt noget økonomi, vi selv kunne håndtere.
Det har vi slet ikke gjort.
Overhovedet ikke.
Det gælder også i forhold til holddannelse.
Hvis vi skal have en mere inkluderende folkeskole – det mener jeg er helt nødvendigt – kan vi ikke være bekendt, at vi sender så mange ud af skolen.
PISA-undersøgelsen i går bekræftede, at der er en kultur i Danmark om, at der er mange elever, der ikke duer.
8,1 pct. af danske elever blev vurderet til ikke at være stærke nok til at være med i en international undersøgelse.
Hvis det skal lykkes at få flere elever tilbage i normalklassen, er det helt afgørende, at man har en lokal fleksibilitet.
Så det er et frihedsog fleksibilitetsforslag, ikke et forslag om større klasser.
Carsten Hansen (S), 2010-12-08:
Jeg vil gerne have lov at anholde, at ministeren bruger mit udtryk om slesk tale og billig portvin.
Det har jeg reserveret til senere.
Men når det så er sagt, er jeg nødt til at sige, at jeg stadig væk ikke forstår sammenhængen mellem megaklasser og det, at vi synker dybt i PISA-undersøgelsen.
Regeringen har kørt en ideologisk kamp på folkeskolens område og straffer nu kommunerne økonomisk med en nulløsning osv.
Det her er jo reelt en frihed til at lave megaklasser, til at spare på folkeskolen.
Vi kan se det i år.
Der er fyret tusind lærere.
Vi kan se, at en tredjedel af kommunerne er nede på minimumstimetal.
Jeg ved ikke, om det er noget, ministeren ønsker sig, men man skulle næsten tro det.
Og så siger man: Nu får I så friheden til at spare, til at putte 35 eller 38 elever i klasserne.
Megaklasser er for søren da ikke svaret på noget som helst.
Det hænger ganske enkelt ikke sammen, og jeg tror ikke, der er nogen, der tror på, at ved at de bliver 35 i klasserne og vender tilbage til tilstanden fra 1964, så skulle det blive rigtig godt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-12-08:
Hvad mener ministeren om, at de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer er mest udbredt blandt privatansatte mænd under 55 år med en høj uddannelse og høj indkomst?
nr. S 650
Margrethe Vestager (RV), 2010-12-08:
Mange tak.
Statsministeren har flere gange og meget markant i åbningstalen her i Folketinget gjort sig til fortaler for, at undervisningen skal baseres på viden, ikke på vane
Det er i hvert fald en af de ting, som Radikale Venstre og Venstre er enige om, nemlig at viden bør være grundlaget for det, man foretager sig.
Derfor synes jeg, det vil være væsentligt, hvis undervisningsministeren kan fortælle, hvilken viden regeringens skoleudspil bygger på.
Det gælder både forslaget om at offentliggøre de obligatoriske nationale test og om at ophæve loftet over klassekvotienten, for bare at tage to helt markante ting.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Undgå, at S og SF kommer i regering.
Det er det meget klare svar på det.
Det vil netop føre til et massivt hul – et massivt hul!
Så derfor kæmper vi i døgnets 24 timer for at undgå, at der måtte komme en anden regering til.
For det vil netop betyde, at der ikke er styr på økonomien.
Det med de ufinansierede skattelettelser ved hr. Klaus Hækkerup jo udmærket godt ikke er rigtigt.
Det bliver heller ikke mere rigtigt af, at man står og gentager det her i Folketingssalen.
De er finansierede.
I forhold til mættet fedt er det da interessant, at hr. Klaus Hækkerup kender et lovforslags konsekvenser, inden det er fremsat i Folketinget.
I forhold til energiafgifterne noterer jeg mig også, at hr. Klaus Hækkerup interesserer sig meget for dem.
Jeg husker fru Mette Gjerskov og andre socialdemokratiske folketingsmedlemmer sige, at afgifter på miljø og energi er for lave i Danmark, og være meget interesseret i, at de skal sættes op.
Så man må jo sige, at der er en meget stor divergens mellem det, som hr. Klaus Hækkerup står og giver udtryk for nu, nemlig en stor forkærlighed for, at energiafgifterne skal sættes ned, og så den grønne fløj i Socialdemokratiet, som ønsker, at afgifterne skal sættes markant op.
Jeg ved ikke, hvem man skal lytte til.
Jeg vælger at lytte til det, man kan læse i S og SF's forslag, og det er jo altså, at afgifterne skal sættes betragteligt op.
Jeg synes, vi skal glæde os over, at det nu også er kommet til SF.
Men jeg kan så ikke bekræfte, at der ikke bliver gjort noget ved inddrivelsesområdet.
Jeg kan sige, at vi jo netop nu, kan man sige, er inde i slutspurten med hensyn til at få gjort boet op i forhold til det, vi kalder »Operation Rent Bord«, som handler om et beløb på 6 mia. kr., der potentielt kunne forfalde, hvis der ikke blev lavet udlægsforretninger, og hvis der ikke blev fulgt op på det.
Til det kan jeg sige, at vi har lavet tusindvis af besøg hos folk for at gøre kravene gældende, og derfor mener jeg faktisk, at det, man nu ser på inddrivelsesområdet, er et ret flot resultat i forhold til de problemer, som der har været på inddrivelsesområdet før.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at det har været problematisk.
Det er også derfor, vi har opprioriteret det, og at vi nu også så sent som i dag fremsætter et lovforslag, som har fokus på, hvad vi kan gøre for at styrke inddrivelsen.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-08:
Tak for det.
Der er fra min side fuld forståelse for, at skatteministeren ikke kender samtlige rapporter ud og ind, og jeg må så også sige, at jeg ikke har læst de svar, som skatteministeren har oversendt til hr. Nick Hækkerup, så der må vi jo stå lige.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad skatteministerens holdning og tanker er med hensyn til, at der er blevet iværksat en masse ting omkring inddrivelse på restancer generelt, og at det ser ud til, at der nu er et rigtig positivt udbytte.
Men man kan få den tanke, at der måske ligger noget bag, altså at de kommunale restancer, som der ikke gives refusion for, ikke bliver prioriteret nær så højt som de andre kommunale restancer.
Kan ministeren bekræfte det eller afkræfte det?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Jeg må desværre sige, at jeg nok ikke er i stand til fuldstændig minutiøst at huske enhver side af kvartalsrapporten.
Men jeg kan sige, at jeg så sent som i går aftes har oversendt svar på mellem 25 og 30 spørgsmål stillet af hr. Nick Hækkerup om hele inddrivelsesområdet, og her bliver en del af det her også belyst.
Så det vil jeg starte med at henvise til, men ellers tror jeg, der er behov for, at jeg svarer skriftligt på den del, som handler om side 29 i kvartalsrapporten.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-08:
Tak for det.
Jeg vil tage udgangspunkt i noget lidt andet, nemlig den kvartalsrapport, som beskriver den aktuelle situation for SKAT i andet kvartal.
Der er der på side 29 og 30 en opgørelse, som beskriver, hvordan de kommunale restancer ser ud lige p.t., og sådan overordnet ser det jo rigtig godt ud.
Det er jo dejligt, at de kommunale restancer over en kam er faldet fra første kvartal til andet kvartal.
Men når man går ned og kigger lidt nærmere i det, kan man se, at den andel, kommunerne ikke får refunderet, faktisk er steget, og der vil jeg gerne have skatteministerens kommentar til, hvad årsagen kan være til, at der er kommunale andele, som ikke er faldet, men faktisk er steget, i den her kvartalsrapport.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Det er jo en spændende diskussion at tage, men jeg kan sige, at vi lavede et serviceeftersyn for et halvt år siden, som netop tog afsæt i nogle af de udfordringer, der var på det tidspunkt, og man kan være helt tryg ved, at regeringen står fuldt og fast ved, at skattereformen er fuldt finansieret – i modsætning til det forslag, S og SF har fremlagt, som jo er en bombe under dansk økonomi.
Nick Hækkerup (S), 2010-12-08:
Kan ministeren med udgangspunkt i de bemærkninger, der netop blev fremsat om det med kørselsafgifterne osv., bekræfte, at hvis en række af de afgifter, som jeg har peget på, f.eks. afgiften på mættet fedt, ikke viser sig at give det, de skulle, og CO2-kvoterne heller ikke giver det, som var forudsat, hvis lastbilkørselsafgiften og omkalfatringen af afgifterne på energiområdet ikke kommer hjem, hvis der mangler et provenu, så vil regeringen regulere på andre skatter for at skaffe det provenu hjem?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
ikke kommet særlig meget nyt til.
Det nye, der er kommet, er, at vi har sagt, at kørselsafgiften på lastbiler bliver forsinket, og der har jeg så sent som i weekenden også gjort klart, at det provenu, der kommer til at mangle, finder vi selvfølgelig på en anden måde.
Hele spørgsmålet om CO2-kvoter og om, hvordan prisen på CO2-kvoter vil være i 2013,
er jeg ikke i stand til at besvare nu.
Ej heller tror jeg, at hr. Nick Hækkerup er i stand til at besvare det nu, så jeg synes ikke, at det giver særlig meget mening at diskutere, hvad der eventuelt må ske i 2013.
Nick Hækkerup (S), 2010-12-08:
Jamen det er jo fair nok, og det er også fair nok, at man har lavet serviceeftersynet i foråret, men der er en række af de her finansieringselementer og usikkerheden om elementerne, som er kommet til siden serviceeftersynet i foråret, eksempelvis den diskussion, der har været om prisen på CO2-kvoter, som jo alene står for en underfinansiering i størrelsesordenen over 1,5 mia. kr., hvis prisniveauet er sådan, som det ligger nu, i forhold til det, det var, dengang man lavede forårspakken.
Så det relevante spørgsmål i den her sammenhæng er: Med de elementer, som der er kommet ind siden serviceeftersynet, mener ministeren så fortsat, at forårspakke 2.0 er fuldt finansieret?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Ja, jeg mener, at forårspakke 2.0 er fuldt finansieret.
Jeg henholder mig også til det svar, som jeg gav i maj måned.
Det var det serviceeftersyn, vi lavede i forbindelse med skattereformen, hvor vi jo lavede et serviceeftersyn, som bl.a. betød, at afgiften på mættet fedt kommer til at give et større provenu, end der var lagt op til, og at energiafgiften på de særlig tunge virksomheder bliver sat ned.
Men hvorom alting er, mener jeg, at forårspakke 2.0 er fuldt finansieret.
Det giver vi også mulighed for at diskutere i morgen i et samråd, og derfor ved jeg så, at Arbejderbevægelsens Erhvervsråd – som jo er økonomisk afdeling for Socialdemokratiet, kan man sige – til det samråd har lavet en beregning, som jeg vil kommentere i dag, og som man kan læse i morgen i Politiken.
Jeg har ikke endnu haft lejlighed til at se det socialdemokratiske partsindlæg, men det glæder jeg mig selvfølgelig til at se.
Nick Hækkerup (S), 2010-12-08:
Tak for det.
Det, jeg vil høre ministeren om, er finansieringen af forårspakke 2.0, som jo i sit udgangspunkt ikke er ufinansieret, men blot underfinansieret, idet tanken er, at i 2019 skulle provenuet komme hjem igen.
Det, mit spørgsmål går på, er som følger: Nu har det så vist sig, at der er en række af de elementer, som skulle bidrage til finansieringen af forårspakken, som enten er vurderet for højt, eller som simpelt hen ikke kommer til at indtræffe.
Vi har haft nogle vurderinger af, hvor meget indtægten ville være ved afgiften på mættet fedt, hvor der fra forskellig side, bl.a. fra Teknologisk Institut og fra Fødevareøkonomisk Institut, er sat spørgsmålstegn ved, om den indtægt, der er vurderet, ikke er rigelig overvurderet.
Så har vi jo også, og det er der også lejlighed til at diskutere siden hen, spørgsmålet om CO2-kvoterne, nemlig vurderingen af, hvilken indtægt det kommende salg af CO2-kvoterne i virkeligheden vil give.
Her skulle der være tale om en underfinansiering i milliardklassen.
Så har der senest, bare inden for den sidste uge,
været en melding om kørselsafgifterne på lastbiler, der er udsat på ubestemt tid, og endelig skal vi med ministerens meldinger, også fra Jyllands-Posten her den 5. december, vurdere afgifterne på energiområdet.
Så spørgsmålet er: Mener ministeren på den baggrund fortsat, at forårspakke 2.0 er fuldt finansieret?
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-08:
Jamen der er ingen tvivl om, at der er blevet gjort rigtig meget på inddrivelsesområdet.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvilke tiltag ministeren kunne tænke sig at der så blev gjort i forhold til de kommunale restancer, som ikke bliver refunderet.
For det er faktisk et rigtig stort beløb, og det er jo et ret stort problem for kommunerne, så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre skatteministerens vurdering af, hvad der kan blive foretaget på det område.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Der kan blive foretaget det, som vi allerede er startet på, nemlig en intensiv dialog med kommunerne om deres krav.
Så lægger vi jo i den inddrivelsesplan, der lige præcis skal behandles i Folketinget, og som er blevet fremsat i Folketinget i dag, nu op til, at vi også skal give mulighed for at kunne lave lønindeholdelse på nogle af de her mindre bøder, som kommunerne slås så meget med, det kan være P-bøder, og det kan være S-togs-bøder.
Her er det ikke så meget kommunerne, men hvad angår P-bøder, er det i hvert fald en ret stor ting for nogle kommuner.
Så jeg kan fuldt og helt bekræfte, at vi har et tæt samarbejde med kommunerne, og at vi har en stor interesse, lige så stor som kommunerne har, i, at de penge, der er ude hos borgerne, og som ikke bliver betalt, bliver krævet op, så kommunerne også kan få deres penge.
Det siger sig selv.
Klaus Hækkerup (S), 2010-12-08:
Jeg blev en lille smule overrasket, da ministeren antydede, at det var den internationale krises skyld.
Var det den internationale krise, der tvang den borgerlige regering til i 2003 at gennemføre ufinansierede skattelettelser?
Er det den internationale krise, der har tvunget den borgerlige regering til i 2007 at lave ufinansierede skattelettelser?
Er det den internationale krise, der har skabt faldet i CO2-afgifterne?
Er det den internationale krise, der gør, at man har regnet forkert med hensyn til mættet fedt?
Er det den internationale krise, der gør, at man har udskudt beskatningen af lastbiler?
Vi sejler lige mod et kæmpe hul og kæmpe underskud, og det simple spørgsmål er: Hvad vil regeringen gøre for at lukke det hul?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Først og fremmest er der jo ikke lavet noget hul, men det er da helt rigtigt, vil jeg sige til hr. Klaus Hækkerup, at den internationale krise også har haft betydning for Danmark.
Man kommer ikke uden om, at Danmark lever i verden.
Når man ser Socialdemokratiets forslag til finanslov, hvor man vil indføre højere cigaretafgifter og højere afgifter på alt, som vil betyde massive grænsehandelsmæssige problemer, så bliver man selvfølgelig lidt i tvivl om, hvorvidt Socialdemokratiet er af den opfattelse, at vi lever på en isoleret ø.
Men der må jeg sige, at det gør vi ikke – vi lever i en helt globaliseret verden, hvor verdensøkonomien desværre og heldigvis påvirker dansk økonomi.
Så kan jeg også sige til hr. Klaus Hækkerup, så hr. Klaus Hækkerup går herfra i opmuntret tilstand, at vi står fuldt og helt fast på, at skattereformen både er fuldt finansieret og bliver ved med at være fuldt finansieret.
Så er det da rigtigt, at der kommer nogle bølger undervejs, og at vi selvfølgelig skal sørge for at glatte de bølger ud.
Men til det vil jeg sige, at det også var derfor, vi lavede det serviceeftersyn i foråret, som netop tog afsæt i nogle af de udeståender, der var.
Jeg synes, at hr. Klaus Hækkerup skulle følge sit eget forslag til finanslov med den samme nidkærhed, som hr. Klaus Hækkerup følger skatteområdet med, for med det går det i hvert fald kun en vej, nemlig arbejdspladser ud af Danmark og ingen vækst.
Klaus Hækkerup (S), 2010-12-08:
Det er meget godt, at regeringen siger, at den står vagt om det.
Spørgsmålet er, om den så også virkelig varetager sin vagtopgave.
Vi kan se nu, at vi da kommer til at mangle penge på energien, på CO2-afgiften, på mættet fedt, på lastbilafgiften, på ciderafgiften.
Vi kan se, at de samlede indtægter til staten er 15 mia. kr. lavere på nuværende tidspunkt, end de var sidste år.
Alt det her peger jo i retning af et kæmpe hul i statskassen, som den her regering efterlader, og mit simple spørgsmål er: Hvordan vil regeringen lukke det hul?
Og lad nu være med at skælde Socialdemokratiet ud.
Det er regeringen, der har lavet hullet.
Hvordan vil regeringen lukke det?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Jamen det, der jo er en bombe under dansk økonomi, er det, man i folkemunde kalder unfair forandring, for det er jo lige præcis det, S og SF's udspil kommer til at betyde, nemlig at man virkelig tager fat hos den enkelte borger og ikke mindst hos virksomhederne.
Det synes jeg bare man skal sige helt åbent, for det er jo et udspil, som man nu lægger afstand til.
Jeg kan også forstå, at den beregning, der var en del af udspillet, forsvandt fra en hjemmeside, fordi der var nogle ubehagelige ting, der kom til folks kendskab, nemlig om, hvem det så var, der blev ramt.
Men hvorom alting er, kan jeg sige til hr. Klaus Hækkerup, som jeg jo ved følger det her område med stor interesse – og det er også derfor, vi kan glæde os over at have fornøjelsen af hinandens selskab i morgen i et samråd om bl.a. en del af det her – at regeringen står fuldstændig vagt om, at skattereformen er fuldt finansieret og også bliver ved med at være det i fremtiden.