runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-22:
Jamen det er jo det, der kan undre os lidt.
Altså, jeg mindes jo stadig væk den gode gamle udenrigsminister Uffe Ellemann-Jensen, som sagde: If you can't join them, then beat them.
Altså, hvad er der galt i, at vi deltager i en politisk demokratisk proces med ni andre EU-lande, som har samme udfordringer, som vi har, nemlig at vi ønsker vores land, vores samfund, vores erhvervsliv, vores arbejdspladser, vores udenrigspolitik og vores finanspolitik sikret så godt som overhovedet muligt?
Det gør vi så f.eks. ved at lave et mere formaliseret samarbejde med de andre lande i EU, som ikke har ønsket at sige ja tak den fælles valuta.
Hvad er der galt i at tænke på vores egne interesser netop nu, hvor vi kan se, at der er så meget på spil for det danske samfund?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-11-22:
Nej, jeg mener ikke, at en antiklub er måden at håndtere Danmarks interesser på, men jeg går også ud fra, at hr. Hans Kristian Skibby og jeg måske har en forskellig opfattelse af, hvad der er i Danmarks interesse.
Det er jo derfor, vi tilhører to ret forskellige politiske partier.
Så for mig at se er der bestemt ikke nogen fordele ved at lave en antiklub til euroklubben, når de beslutninger, vi gerne vil have indflydelse på, træffes i euroklubben.
Så får man ikke noget ud af at lave en modklub – det synes jeg sådan set er den forkerte vej at gå.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-22:
Jeg noterede mig specielt den sidste sætning af fru Sofie Carsten Nielsen, med hensyn til hvad Det Radikale Venstre egentlig ønsker, og der blev det bl.a. sagt, at man i Det Radikale Venstre ønskede at være med i Europa, og at man ønskede at tage et ansvar.
Det synes jeg sådan set også er helt fair og helt legitimt.
Derfor vil jeg så gerne sige til ordføreren: Mange af de lande, som ikke er med i euroen, men som er medlem af EU – der er ti lande – må også formodes at være placeret i Europa.
De er en del af det Europa, som Det Radikale Venstre ønsker at tage ansvar for og være en del af.
Så vil jeg spørge ordføreren, om ikke ordføreren også anerkender, at det ville være fuldstændig legitimt og godt for Danmark, hvis den danske regering indgik et formaliseret samarbejde med de andre ni lande, som er med i EU, men som ikke har euroen som national mønt, netop således som den britiske premierminister jo har bedt Danmarks statsminister om.
Jeg tror, at det var så sent som i sidste uge, at statsministeren var i London og faktisk blev spurgt, om Danmark ikke var intereseret i en sådan dialog.
Men fra Danmarks side siger man, at det har man ikke lyst til, og der vil jeg da gerne høre, hvad Det Radikale Venstres holdning er til det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-11-22:
Der er ikke noget med inderst inde her, det er helt på det rene, vil jeg sige til fru Pia Adelsteen: Jeg vil gerne have euroen.
Det vil jeg gerne.
Det har jeg aldrig – det har vi ikke i Radikale Venstre – på noget tidspunkt lagt skjul på.
Spørgsmålet her fra fru Pia Adelsteen handler vel nærmere om, at vi er uenige om, hvilken politisk retning Danmark skal gå i.
Skal vi være med i Europa og være med til at tage ansvar, eller skal vi melde os ud?
I Radikale Venstre mener vi, at vi skal være med.
Der er en ordlyd i det, som vi respekterer.
Det er det, vi gør med et styrket samarbejde.
Jeg synes, at det gøres ved at søge bedst mulig indflydelse i EU samlet.
Det, som EU 27 tager vare på, er, at flest mulige af de beslutninger, som har konsekvenser for os, træffes af alle EU's 27 lande.
Jeg mener ikke, at vi har mest ud af at sidde i en klub med dem, som enten er sure over, at de ikke kan være med, eller som ligesom os ikke vil være med, og så skumle over alt det, de beslutter inde i det andet rum, hvor vi ikke kan være med.
Det tror jeg ikke er fremtiden for danske interesser.
Jeg synes, de tjenes bedre i dialog i EU 27.
Det betyder selvfølgelig ikke, at vi ikke skal tale med de andre lande – det gør vi også.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-22:
Den europæiske økonomi er inde i sin værste krise siden 1930'erne.
Euroen er i særdeleshed ude i en dyb og alvorlig krise, som ikke kun truer hele den europæiske økonomi og beskæftigelse mange år ud i fremtiden, men også truer hele det europæiske samarbejde.
Et sammenbrud af euroen vil have uoverskuelige konsekvenser for borgerne i såvel eurozonen som landene rundt om eurozonen, inklusive Danmark, og det vil højst sandsynligt være enden på EU.
SF er ikke tilhænger af dansk tilslutning til euroen.
Finanslovforslaget skal vedtages af de folkevalgte i Folketinget, og vi mener faktisk, at den her krise understreger nogle af de grundlæggende konstruktionsfejl i euroen, som vi har påpeget tidligere.
Men vi anerkender selvfølgelig eurolandenes ret til at mødes for at forsøge at stabilisere eurozonen, alt andet ville være kynisk og uansvarligt, og det ville være uansvarligt over for dansk økonomi, som er dybt afhængig af, at den europæiske økonomi kommer godt ud af krisen.
Vi ønsker en stabil eurozone, da det også er hovedmarkedet for dansk eksport.
Vi har samtidig en klar interesse i, at EU-projektet overlever og styrkes til at klare de store udfordringer, som vi skal håndtere i fællesskab mange år ud i fremtiden: klima og miljø, finansiel regulering og koordinerede vækst- og investeringsplaner for at sætte gang i økonomien og skabe arbejdspladser.
Faren lige nu er et todelt Europa, hvor Danmark mister indflydelse.
Det er selvfølgelig legitimt som sagt, at lande med fælles valuta har behov for tættere koordination i den nuværende krise, men det er fuldstændig grundlæggende, at emner af relevans for alle medlemslandene skal drøftes af alle 27 EU-lande i fællesskab.
Det gælder ikke mindst det økonomiske samarbejde organiseret inden for Det Europæiske Semester og det konkrete EU-lovgivningsarbejde vedrørende finansiel regulering, skat og det indre marked.
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-11-22:
Tak for det.
Det, jeg vil høre ordføreren om, er, hvad SF's holdning er til traktatændringer.
Det kommer jo ikke bag på mig, at den konservative tyske kansler er kommet med forslag om eksempelvis at få en budgetkommissær, der skal have lov at gribe ind i landenes økonomi, hvis de ikke fører en tilstrækkeligt hård borgerlig nedskæringspolitik, men det ville undre mig meget, om SF kunne sige ja til det.
Så hvad er SF's holdning til Merkels forslag om traktatændringer?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-22:
Jamen der kan komme de henstillinger, der kommer; der kan komme de indsigelser, der kommer, men det ændrer jo ikke ved, at ifølge den danske model er det arbejdsmarkedets parter, der beslutter bl.a. løndannelsen.
Så staten, regeringen, vil ikke kunne påvirke det, uanset hvad der så er kommet af henstillinger.
Den samlede pakke af henstillinger, scoreboardet, beror jo på en række forskellige ting: graden af gæld, den nominelle lønudvikling osv. osv.
Jeg skal ikke stå her og forsvare det scoreboard, for det er nu engang, som det er.
Det er den samlede økonomiske ramme, hvoraf man kan se, hvordan et lands økonomiske udvikling ser ud.
Det er, som det er,
og det har vi forpligtet os på, fordi vi synes, at vi i EU, uanset om man er medlem af eurozonen eller ej, på en eller anden måde skal holde lidt øje med hinandens økonomier, så det ikke skrider så voldsomt en gang til.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-22:
Er ordføreren ikke enig i, at så er vi jo i virkeligheden inde på et område, hvor det er en euroøkonomisk regeringsførelse, der kommer til at gribe ind i den danske model?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-22:
Da SF sammen med de andre partier i Europaudvalget diskuterede europluspagten, nævnte man en meget grundlæggende ting, som skulle være på plads, altså som man ville have styr på, inden man kunne sige ja til den.
Og det var bl.a. det her med det danske arbejdsmarked, altså hvordan det skulle stå i forhold til europluspagten.
Det var på det tidspunkt, hvor man havde fået nogle af de forsikringer, at man sagde ja til europluspagten.
Som jeg også sagde før, har vi en interesse i, at de nabolande, som vi samarbejder meget med, de europæiske lande, som vi samarbejder økonomisk med, uanset om vi har en euro eller ej, holder sig inden for nogle rammer.
Det er ganske almindelige mennesker, der mister deres arbejde.
Derfor har vi en interesse i, at der bliver sat nogle rammer for, hvor meget man kan lade sin økonomi sejle, sådan som uansvarlige politikere i visse EU-lande har gjort det.
Og det var derfor, vi sagde ja til europluspagten, da vi havde fået de forsikringer om, at det danske arbejdsmarked og den danske model er, som det er, og at det er der ingen, der kan røre ved.
Jamen jeg vil da glæde mig til at se de forslag, for det lyder jo rigtig, rigtig spændende.
Men samtidig kan jeg også sige, at vi fra SF's side synes, det er en utrolig dårlig idé med traktatændringer.
Det kan komme til at tage rigtig lang tid, det skal eventuelt rundt til de forskellige medlemslande, som skal vurdere, om der er tale om afgivelse af suverænitet, om der skal afholdes folkeafstemninger og dit og dat.
Det er slet ikke det, Europa har brug for.
Vi har brug for en koordinerende politik for, hvordan vi bl.a. kommer af med den galoperende ungdomsarbejdsløshed, som præger nogle af de sydlige lande.
Det er det, vi skal have fokus på.
Vi skal have fokus på, hvordan vi kommer videre, får en omstilling til en grøn økonomi, får fokus på arbejdsløshed – alle de her ting kan vi gøre rigtig godt i fællesskab i EU, og vi kommer kun videre samlet ved at koordinere de ting.
Så traktatændringer vil være et stort spild af tid.
Som fru Pia Adelsteen udmærket ved, er der jo forskellige faser i ØMU-samarbejdet, og fordi vores økonomier er så tæt flettet ind i hinanden, har vi selvfølgelig en interesse i det økonomiske samarbejde, som vi trods alt er med i og er en del af, uanset om vi har euroen eller ej, og i, at der bliver sat nogle rammer for, hvor langt ud økonomien kan skride, som vi f.eks. har set det med Grækenland.
Vi synes, der er nogle fejl i euroen – den sætter ikke nok fokus på bekæmpelse af f.eks. arbejdsløshed – men det betyder jo ikke, at vi ikke gerne vil støtte nogle af de tiltag, der har været, til rent faktisk at sanktionere, når nogle af landene i EU-samarbejdet kommer så langt ud på et økonomisk sidespor.
Pia Adelsteen (DF), 2011-11-22:
Det blev jeg så ikke meget klogere af, men det håber jeg så der var andre der blev.
Det, der undrer mig, og grunden til, at jeg spørger, er, at SF i Europaudvalget har været med til at give mandat til sixpack, til europluspagten, til Det Europæiske Semester, altså det tættere samarbejde, og det er på trods af, at man fra ordførerens side siger: SF vil ikke have euroen i den nuværende konstruktion.
Når man nu har sagt ja til alle de her ting, er det så, fordi man gerne ser, at konstruktionen bliver tættere på en eller anden måde eller anderledes, så man så kan sige ja?
For der må være en årsag til, at man har valgt at sige ja til alle de her tiltag omkring euroen, når man i bund og grund ikke bryder sig om den i den konstruktion, den har nu.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-11-22:
Vi vil ikke anbefale, at Danmark får euroen.
Det står i regeringsgrundlaget, at vi ikke skal til afstemning om euroen.
Vi mener, som jeg sagde før, at der er nogle helt grundlæggende fejl ved euroen, men det er jo ikke det samme som at sige, at vi til evig tid aldrig ville anbefale, at vi fik euroen, hvis den så ud på en helt anden måde.
Pia Adelsteen (DF), 2011-11-22:
Tak for det.
Jeg har et helt enkelt spørgsmål, som jeg rigtig godt kunne tænke mig at få et meget klart svar på, og det er: Vil SF have euroen, eller vil de ikke?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-22:
Jeg vil gerne spørge til ordførerens holdning til europluspagten i lyset af den seneste udvikling og den diskussion, vi også har her, om økonomisk regeringsførelse.
SF tilsluttede sig jo europluspagten med den begrundelse, at den ikke ville betyde en indblanding i den danske suverænitet med hensyn til løndannelse.
Men nu har vi jo fået Kommissionens forslag til udformning af det såkaldte scoreboard, altså den her resultattavle, hvor man skal sætte hak ud for, om man lever op til europolitikken.
Blandt de ting, der skal måles, nævnes den nominelle enhedslønomkostning, og det vil altså sige en kraftig overvågning af landenes lønpolitik.
Mener ordføreren ikke, at det så er i strid med sund fornuft, at man har tilsluttet sig europluspagten?
Og er det ikke også en indblanding i den danske model, hvor vi jo frabeder os, at regeringen i det hele taget blander sig i lønudviklingen?
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-11-22:
Tak for ordet og tak til hr. Jens Joel.
Jeg vil sige, at det jo er sådan i Danmark, at Socialdemokraterne er meget kendt for at mene, at vi skal investere os ud af krisen og dermed skabe arbejdspladser.
Det er jo en politik, som vi i Enhedslisten er meget enige i, men det, som undrer mig i den sammenhæng, er, hvorfor det så ikke er politikken, når vi kigger ned i EU.
Det burde vel være sådan, at man var socialdemokrat, både når man var i Danmark, og når man var i EU.
Jeg synes, at de forfærdelige konsekvenser af at glemme at være socialdemokrat, når man er i EU, så vi jo i går i Spanien, hvor Socialdemokraterne efter at have ført en borgerlig nedskæringspolitik blev fuldstændig knust ved det valg, der var, og har måttet aflevere magten til de konservative, der så kan føre en endnu værre nedskæringspolitik i Spanien.
Så jeg vil høre hr. Jens Joel, om det ikke burde være sådan, at det var muligt også at føre en solidarisk politik, når man var et land i EU, for jeg mener jo, at det burde være sådan, at alle Europas lande skulle have lov til at føre en solidarisk politik.
Jens Joel (S), 2011-11-22:
Og jeg beklager og undskylder over for formanden, at det blev lidt omstændeligt.
Altså, som en lille, åben økonomi, som Danmark jo er, har det i mange år været sådan, at vi var afhængige af rimelig mange ting, der skete rundtomkring i verden og på markederne, og det er sådan set ikke så meget anderledes, i og med at vi er med i EU, og at det også har nogle konsekvenser for os.
Man kan selvfølgelig godt spørge: Er det attraktivt ikke at sidde med ved bordet?
Nej, isoleret set er det ikke attraktivt ikke at sidde med ved bordet, men omvendt har vi også bare en klar forståelse for og opfattelse af, at det ikke er lige nu, Danmark skal melde sig ind i eurosamarbejdet.
Så er den vel ikke så meget længere.
Merete Riisager (LA), 2011-11-22:
Hvor attraktivt er det at sidde i den position, vi sidder i nu, hvor vi ikke har mulighed for at påvirke tingene, og hvor vi reelt retter ind i forhold til det, der bliver sagt?
Jens Joel (S), 2011-11-22:
Altså, det ligger jo i sagens natur; hvis man er retligt bundet, så skal man gøre det, hvis man er politisk bundet, så gør man det, fordi man synes, det politisk giver mening, og at det er en god idé.
Så der er selvfølgelig en helt afgørende forskel.
Det er også derfor, Socialdemokraterne har støttet op om, at vi gik med i f.eks. konkurrenceevnepagten og sådan noget, netop fordi det ikke var retligt bindende, og det er også derfor, det er fornuftigt nok at skele til, hvad der sker i eurogruppen, også selv om det ikke er retligt bindende for os.
Så kan det faktisk godt være, at jeg har glemt det sidste.
Kan jeg lokke fru Merete Riisager til at sige, hvad ...
Nej, det kan jeg ikke.
Sorry.
Jeg kan uden at skulle gå ind at analysere, hvorfor det gik, som det gik, i søndags, tror jeg det var, da spanierne stemte, sige, at det jo helt klart er den danske regerings opfattelse, at vi kan gøre rigtig meget for at investere os ud af krisen.
Vi har faktisk på nuværende tidspunkt også sat gang i en kickstart herhjemme, og jeg vil sige, at det også er noget, man forsvarer, når man er i Bruxelles.
Det er også noget, jeg selv har været med til at forsvare i de 4 år, jeg arbejdede i Europa-Parlamentet.
Så jeg kan bekræfte, at den diskussion også foregår dernede.
Men det er vigtigt, at man har en økonomisk politik, som både er i stand til at skabe vækst og job og fremdrift, og som også er økonomisk ansvarlig på lang sigt.
Det er sådan set det, som euroreglerne og stabilitetspagten skal være med til at sikre.
Derfor har vi selvfølgelig også fra den danske regerings side sagt, at vi den her gang meget konkret i vores finanslov – i øvrigt indgået sammen med Enhedslisten – både er i stand til at fremrykke investeringer, få sat gang i hjulene og samtidig leve op til EU's krav.
Tak for det.
Jeg er sikker på, at der er mulighed for at få Liberal Alliances budskaber transmitteret direkte over i både Statsministeriet og i Finansministeriet; det ligger jo på nettet.
Så det skal jeg nok henlede opmærksomheden på.
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt vi er bundet, er der jo den simple mekanisme, at det, der bliver besluttet blandt eurolandene, ikke har retsvirkning for os.
Og jeg vil gerne holde fast i, at det selvfølgelig har en konsekvens for os, om de andre handler, og om de andre træffer beslutninger, men vi er jo ikke underlagt de beslutninger, som bliver truffet i eurogruppen.
Det er sådan set relativt simpelt.
Merete Riisager (LA), 2011-11-22:
Når jeg taler om ansvar, taler jeg i høj grad også om det ansvar, vi i Danmark har for at føre en ansvarlig økonomisk politik, og derfor vil jeg gerne opfordre ordføreren til at tage det ansvar med tilbage til statsministeren, da vi fra Liberal Alliances side naturligvis ikke ser det som særlig ansvarligt at lave en finanslov, hvor man bruger flere penge, end man har, og hvor man øger skatter og afgifter i en tid, hvor Danmarks konkurrenceevne er tyndslidt.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, præcis hvad det er, ordføreren mener med, at euroforbeholdet respekteres, og at Danmark ikke er bundet af beslutninger inden for eurozonen.
Jens Joel (S), 2011-11-22:
Jeg er rigtig glad for, at den britiske premierminister nu faktisk har gjort det, som hele tiden har været den danske regerings holdning, nemlig at prøve at søge indflydelse og at prøve at finde en tilknytning til det eurosamarbejde, som vi ikke er med i, men en tilknytning, fordi det betyder noget for os, hvad de andre bliver enige om.
Derfor synes jeg sådan set, det er lidt af en tilståelsessag, at det jo er briterne, som nu godt kan se, at man er nødt til at være med på vognen et vist stykke af vejen, uden at man skal være med i euroen.
Det synes vi sådan set fra socialdemokratisk side er gavnligt og et godt tegn, og derfor kan ordføreren også være sikker på, at vi tager Storbritannien i hånden, også fremover.
Merete Riisager (LA), 2011-11-22:
Men hvor afgørende vurderer ordføreren det er, om vi er retligt bundet af nogle forskrifter, hvis vi både politisk og økonomisk alligevel retter ind i forhold til de samarbejder, vi indgår i?
Og hvor attraktivt mener ordføreren egentlig det er at sidde i den position, vi sidder i lige nu, hvor vi ikke har mulighed for at påvirke beslutningerne, men hvor vi reelt retter ind i forhold til de ting, der bliver udstukket?
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-11-22:
Nu er vi jo så heldige, at vi ikke er med i euroen, og dermed har vi jo langt friere hænder på mange områder, men det, som ligesom undrer mig, er jo, at det ikke er nogen hemmelighed, at Danmark klarer sig bedre i krisen lige nu, end andre lande gør.
Men når det går så skidt, som det gør i Sydeuropa,
så synes jeg lige præcis, det burde være på sin plads, at man havde lov til at føre en solidarisk politik, hvor de rigeste betalte mere, og hvor man omfordelte til fordel for de mange.
Det, som for mig at se er ærgerligt, er, at man med europolitikken binder sig til en borgerlig økonomisk politik, som jeg egentlig ville være glad for Socialdemokraterne ville sige fra over for.
Pia Adelsteen (DF), 2011-11-22:
Men vækst- og stabilitetspagten har jo hele tiden været der.
Der har hele tiden været en regel om, at man ikke måtte have mere gæld end 60 pct. af BNP, og der er noget med en 3-procents-regel i forhold til driften osv.
De regler har jo heller ikke været overholdt.
Det vil sige, at i de 10 år euroen har eksisteret, er der ikke nogen – på trods af at man havde de regler – der har gjort noget som helst.
Så kan det være, at der ikke har været sanktionsmuligheder osv., det er meget muligt, men ikke desto mindre må man jo mene, at hvis folk, lande går ind i en fælles valuta, må det være, fordi de er interesserede i at have den.
Og om ikke andet, kunne man – alle finansministrene – måske have taget nogle alvorlige samtaler, set hinanden dybt i øjnene og sagt: Så er det nu, man overholder kravene.
I stedet for laver man nye krav.
Det er jo det, man har gjort nu her med det styrkede samarbejde med en sixpack, hvor man skal se på makroøkonomiske ubalancer, kigge på pensionsalder, lønstigninger, produktivitet osv.
Det er det, man gør, i stedet for sørge for, at de oprindelige regler bliver overholdt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-11-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke Liberal Alliance for at skyde en EU-debat ind som en af de første forespørgsler i den her folketingssamling.
Dem har der ved gud ikke været mange af i de sidste 10 år, og jeg vil benytte enhver lejlighed – også en alvorlig krise – til at glæde mig over, at der nu kommer debat.
Ligeledes vil jeg ønske Liberal Alliance tillykke med at have fundet frem til en i al fald lidt mere klar holdning, når det gælder EU.
Jeg har forstået, at Liberal Alliance nu har meldt sig på skeptikerholdet med de borgerlige ungdomsorganisationer og gerne vil have EU rullet tilbage til 1984 eller sådan cirka deromkring.
Klare holdninger giver så meget mere mulighed for en tydelig politisk debat, så det hilser jeg velkommen.
Det står mig bare fortsat ikke helt klart, hvordan Liberal Alliance forestiller sig, at den her tilbagerulning skulle ske, og det står mig heller ikke helt klart, om Liberal Alliance faktisk ønsker dansk udmeldelse af EU, såfremt denne tilbagerulningsmanøvre ikke er en mulighed.
Men det står mig helt klart, at vi i Radikale Venstre inklusive ungdomsparti ser helt, helt anderledes på, hvordan Danmark og Europa udvikler sig bedst i fremtiden, og hvordan vi skal sikre vækst, beskæftigelse og omstilling til grønnere energi og et mere bæredygtigt træk på de knappe ressourcer, som vi har til rådighed.
Den udvikling kan vi kun sikre i fællesskab, og lige nu og her er jeg overbevist om, at vi skal holde sammen, hvis vi skal overvinde krisen.
Krisen er dyb, og den er særdeles alvorlig i Europa, fordi flere eurolande i en årrække har opført sig økonomisk uansvarligt og uredeligt.
Det er der ingen grund til at skjule, det har vi ingen planer om.
Der er ingen nemme løsninger her, det kræver benhårdt arbejde, og det kræver, at vi alle fejer for egen dør som EU-medlemmer.
Og så kræver det samarbejde og holdånd, også når det ser allersortest ud.
Visionen om en ren frihandelszone uden andre pejlemærker end et frit marked ser jeg altså ikke for mig.
Det er sjovt i en reklame for skovmandsskjorter til mænd, der måske er trængt på mandigheden, men uansvarligt i en økonomisk integreret verden.
Det er helt afgørende for Danmark og for dansk økonomi, at der kommer styr på gældskrisen i eurolandene, og derfor er jeg glad for, at der findes modige europæere i vores nabolande; modige europæere, der tør vælge fællesskabet til, også i en svær tid.
Det vil vi i Radikale Venstre altså gøre vores for at støtte op om.
Når så Liberal Alliance på den ene side råber om EU's røde fortrædeligheder, og Enhedslisten på den anden side mener, at EU er alt, alt for blåt, så vil jeg bare sige, at jeg føler mig rimelig tryg som radikal og også bekræftet i, at EU er et politisk samarbejde, som indeholder det, som vi politisk kan blive enige om.
Derfor har jeg det lidt ligesom hr. Jakob Ellemann-Jensen tidligere: Min største frygt, både når det gælder Danmarks og EU's økonomi og politik, er, at der ikke handles, at politikerne ikke tør tage ansvaret.
Og det her handler om at tage ansvar.