runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2007-03-29:
Jeg kan forstå, at Venstre mener, at forældre og offentligt ansatte ikke selv er i stand til at se, hvad det er for en virkelighed, de lever i,
og at når de protesterer mod, at der bliver flere lukkedage og pædagoger, der skal sidde inde på et kontor og lave indberetninger, planer osv. i stedet for at have tid til at lege med børnene, så skal de ikke tro på det, så skal de tro på Venstres ordfører i stedet for.
Det må jo så komme an på, hvad folk selv vil tro på i fremtiden.
Men jeg kan forstå, at Venstres ordfører sådan set bekræfter, at Venstre ikke vil komme med en plan for at få flere offentligt ansatte.
Venstre vil ikke engang komme med en plan for at erstatte de 200.000 offentligt ansatte, der går på pension og efterløn i de kommende år.
Og det vil sige, at man skal gøre endnu mere rent, man skal passe endnu flere børn, og man skal passe endnu flere ældre end i dag, for hvis man ikke vil ansætte nogle flere til at hjælpe med at sætte tempoet ned, så folk kan holde til det, bliver der meget færre.
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Det er egentlig tankevækkende, at man på så kort tid kan sige så mange forkerte ting på én gang, men det er jo en særlig træning, man har i Enhedslisten.
Altså, jeg har ikke kaldt forældrene ballademagere.
Jeg forstod godt, at de protesterede, for de var blevet fyldt med løgn.
Men det viste sig jo bare at være usandt.
Ja, BUPL burde jo gå ud og sige undskyld, men det er nok for meget at forlange af dem.
Men lad det være.
BUPL’s troværdighed må de jo selv arbejde med.
For også at svare på det sidste, fru Line Barfod rejste, kan jeg bare konstatere, at når vi har igangsat en kvalitetsreform, er det jo netop, fordi vi ikke siger, at medarbejderne i den kommunale sektor bare skal løbe hurtigere – mange mennesker i ældreplejen og andre steder løber rigtig stærkt i dag – men det er jo for at finde løsninger på, hvordan vi kan frigøre arbejdskraft, hvordan vi kan få mere ud af de ressourcer, vi har i dag.
Line Barfod (EL), 2007-03-29:
Jeg kan forstå, at Venstre mener, at de, der protesterer imod regeringens politik og konsekvenserne af den, er ballademagere.
Så jeg går ud fra, at Venstres ordfører også vil karakterisere de mange folkeskolelærere, pædagoger, sygeplejersker og mange andre, der i disse dage protesterer mod de stigende dokumentationskrav, som ballademagere.
Noget af det, som rigtig mange peger på, er jo, at man kan se, at der allerede nu begynder at mangle hænder, og regeringen har jo selv erkendt, at der vil være 200.000 offentligt ansatte, der holder op i løbet af de kommende år.
Vi forsøgte i januar at få regeringen med på, at der skal lægges en plan for at erstatte de offentligt ansatte, der holder op.
Jeg vil gerne nu høre Venstres ordfører, om regeringen ønsker at erstatte de offentligt ansatte, der holder op over de kommende år, for hvis man skal lægge en plan for det, kræver det også, at man ansætter nogle flere, for ellers bliver folk simpelt hen slidt ned.
Vil Venstre være med på det, eller holder Venstre fast i, at de, der er offentligt ansat, skal løbe endnu stærkere?
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Altså, det spørgsmål, som SF stiller, gør det jo synligt for enhver, at der er en stor uenighed, for SF kritiserer, at kommunerne opererer under økonomiske rammer.
Jeg er ikke overrasket over, at SF mener, at kommunerne sådan set bare skulle sættes fri, og så måtte de selv om, hvor mange penge de brugte.
Nu er det jo et system, vi har haft i rigtig, rigtig mange år i Danmark og også under den tidligere socialdemokratiske regering støttet af SF, at man lavede rammer for kommunerne, og det er sådan set et system, vi bare har fulgt op på.
Vi beder så også kommunerne om at overholde de ting, vi aftaler; det er måske nyt, men ellers er der simpelt hen ikke noget nyt i selve grundtanken i, at man forhandler med kommunerne under et og lægger et niveau for, hvad dansk økonomi kan holde til at forbruge lokalt, og jeg kan forsikre SF om, at vi vil blive ved med at have den tilgang til økonomisk styring, også selv om SF synes, vi skal slippe tøjlerne og bare lade stå til.
Ole Sohn (SF), 2007-03-29:
Vi prøver en gang til.
Hr. Peter Christensen sagde, at Danmark havde det stærkeste lokale selvstyre, og at nu er det blevet endnu stærkere.
Så spurgte jeg: Hvordan kan man sige det, når der er centralt fastlagte planer for den økonomiske vækst og et skattestop?
Og så kan jeg supplere i forhold til besvarelsen, at medarbejderne i den offentlige sektor ikke kun er ramt af ekstraopgaver i forbindelse med sammenlægningerne, de er permanent ramt af elevplaner i folkeskolen og anden form for administrativt bøvl i folkeskolen, og i jobcentrene bruger socialrådgiverne ikke engang 1½ time om dagen på deres arbejde, men over 6 timer på administrativt bøvl for at indfri regeringens ønsker.
Hvordan kan man sige, at det lokale selvstyre og tilliden til den enkelte kommunale medarbejder er blevet bedre i en tid, hvor skattestoppet og administrativt bøvl hagler ned over kommunerne?
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Jeg mener, det er uden for enhver diskussion, når man ser de nye kommuner og de muligheder, de har fået i form af mere muskelkraft, at det er en styrkelse af det kommunale selvstyre.
Vi kom fra en situation, hvor der var alt for mange meget små kommuner, som havde mange helt basale opgaver, de ikke kunne løse, fordi de var for små.
De har nu slået sig sammen i enheder, der har fået den kraft og den størrelse, der skal til for at kunne løse de opgaver.
Så jeg mener, det er uden for enhver diskussion, at det er en styrkelse af det kommunale selvstyre, for det kommunale selvstyre, vi havde før – hvor især de mindre kommuner ikke kunne løse opgaverne – var jo et illusorisk selvstyre.
Så jeg mener sådan set, at vi kan glæde os over det resultat.
Jeg vil også gerne rose de mange medarbejdere, som har været ansat i et år, hvor der virkelig har været noget at se til.
Det er lykkedes rigtig flot, og det synes jeg de fortjener ros for.
Ole Sohn (SF), 2007-03-29:
Hr. Peter Christensen indledte sin ordførertale med en usandhed – det var selvfølgelig ubevidst, og derfor håber jeg, vi kan få det korrigeret – for hr. Peter Christensen sagde, at Danmark havde det stærkeste lokale selvstyre, og nu er det blevet endnu bedre.
Hvordan kan man sige det i en tid, hvor kommunerne er blevet båndlagt med centralt fastsatte vækstrammer kombineret med et skattestop, som hindrer kommunerne i at give borgerne den service, som de lokale byråd ønsker og også ønsker at have ansvaret for?
Den mulighed er blevet dem frataget.
Hvordan kan man så sige, at det lokale selvstyre er blevet styrket?
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at der ikke er ting, vi kan gøre bedre.
Vi synes bestemt ikke, at alt er, som det skal være, og at der ikke er noget, der kan forbedres – tværtom.
Det er det, regeringen er gået i gang med, og jeg ser frem til de konkrete løsningsforslag, der vil komme ud af den debatrække, der kører nu.
Jeg er bare nødt til også at konstatere, at når vi dykker ned i de enkelte områder og ser den samlede økonomi ude i kommunerne, når det gælder pasning af børn, når det gælder ældre, bliver der brugt flere penge pr. ældre og pr. barn, og derfor kan jeg ikke nikke genkendende til et billede af, at der skulle være massive nedskæringer rundtom i landet.
Det er ikke tilfældet.
Kommunerne har lavet en aftale med staten, der sikrer flere penge, og kommunerne anerkender, at de penge er til stede.
Hvordan de så er fordelt mellem kommunerne indbyrdes, er jo svært at skulle redegøre for på stående fod og i forhold til hr. Stavads egen kommune.
Jeg kan bare konstatere, at pengene er sendt ud til kommunerne, og det anerkender kommunerne sådan set, for ellers ville det have været et brud på den aftale, man har indgået.
Ole Stavad (S), 2007-03-29:
Jeg vil sige, at det ville være fremmende for debatten, hvis Venstres ordfører ville gøre et forsøg på at svare på det, der bliver spurgt om.
Jeg forstår på det, Venstre mener og siger, at alt er såre godt, at vore kommunalbestyrelsesmedlemmer og vore borgmestre selv er skyld i, at de en lang række steder – bl.a. der, hvor jeg bor – har været tvunget ud i at gennemføre massive nedskæringer og forringelser over en bred front, også på de områder, som regeringen går rundt og holder festtaler om er prioriterede.
Det forstår jeg at Venstre bare benægter.
Det konstaterer jeg, og derfor vil jeg da håbe, at hr. Peter Christensen på et tidspunkt kunne finde tid til at komme ud i det virkelige liv og prøve at snakke med nogle af dem, der ved, hvordan det her fungerer, specielt i de kommuner, som har været hårdest ramt.
Regeringen havde lovet en økonomi i kommunerne, som vi efterfølgende kan konstatere at kommunerne aldrig har fået.
Er regeringen og er Venstre fuldstændig ansvarsfri i den sammenhæng?
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Jeg forstår godt, at forældre og pårørende, brugere af offentlig service, er vældig optaget af, hvilken kvalitet de møder.
Det synes jeg også man skal være og være engageret borger i det samfund, man er en del af.
Men når vi har diskussionen om de demonstrationer, der var i forbindelse med påstanden om, at der blev skåret ned på pædagogerne, mener jeg rent faktisk, som jeg var inde på i min ordførertale, at det var vildledning af borgerne, og at de borgere, der deltog i demonstrationerne, gjorde det, fordi de havde fået at vide, at der skulle ske en massiv nedskæring.
Der skulle fyres 3.000 pædagoger, var den påstand, BUPL kom med.
Hvordan viste det sig så at blive?
Ja, nu står vi i dag, hvor røgen har lagt sig, og kan konstatere, at der bliver brugt flere penge pr. barn til børnepasning, end der gjorde året før.
Ergo var det overhovedet ikke sandt, at der skulle ske en massiv nedskæring i antallet af pædagoger.
Hvorfor demonstrerede forældrene?
Jo, fordi de troede på, at det, BUPL fortalte dem, var sandt, men nu ved forældrene så heldigvis til en anden gang, at de kan tage det roligt, for BUPL kan råbe og skrige, men sandheden er altid en anden.
Der bruges i dag flere penge på børnepasning, og det er jo selvfølgelig det, forældrene er optagede af.
Ole Glahn (RV), 2007-03-29:
Jeg har ligesom andre spørgere hørt Venstres ordfører tale om det kommunale selvstyre og rose det i høje toner.
Vi ser i øjeblikket, at lærere, forskellige ledere og andre forsøger at gøre oprør imod det, fordi man ikke får tid til at løse de opgaver, man faktisk er sat til.
Kan vi forvente, at Venstre i de forhandlinger, der nu kommer med Kommunernes Landsforening, konkret vil gå ind og lave aftaler med kommunerne om, at man afskaffer noget af den detailregulering og man afskaffer noget af den kontrol, som er unødvendig, og som det ikke er dokumenteret overhovedet hjælper noget?
Ole Stavad (S), 2007-03-29:
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, hr. Peter Christensen, at han mener, at alting er godt, og at de problemer, der måtte være, er nogle, som man ude i kommunerne selv er skyld i, og at der bare er sket en udjævning, men i øvrigt en forbedring af serviceniveauet.
Derfor vil jeg spørge: Erkender hr. Peter Christensen og Venstre slet ikke, at der er en stor gruppe af kommuner, som har været ude for i 2007 at være tvunget til at gennemføre ganske dramatiske nedskæringer?
Mener hr. Peter Christensen, at eksempelvis i den kommune, jeg bor i, hvor der har været hundredvis af forældre på gaden og protesteret, fordi der fyres et stort antal lærere og i øvrigt gennemføres ganske massive besparelser på folkeskolen, samtidig med at der sker tilsvarende besparelser på en lang række andre områder, at de så bare er ballademagere? Erkender Venstre slet ikke, at borgerne er optaget af en ordentlig velfærd, optaget af deres børn, optaget af, at deres forældre får en god pleje osv.?
Er de bare ballademagere, og er det bare noget, der er opfundet et eller andet sted af en eller anden, der er imod regeringen?
Er det Venstres budskab?
Ole Sohn (SF), 2007-03-29:
Finansministeren kom med to korrekte udsagn og et meget fornuftigt spørgsmål i løbet af besvarelsen af forespørgslen.
De to korrekte udsagn er, at Danmark har en meget solid økonomi og vi har en meget lav ledighed.
Det er både korrekt og godt, at vi har en solid økonomi og en lav ledighed.
Finansministeren stillede også et korrekt spørgsmål i afslutningen.
Det var måske det, finansministeren skulle have brugt sin besvarelse til at gå i dybden med, men han stillede det retoriske spørgsmål, at det jo er opgaven, at vi kan sikre en ordentlig og tilstrækkelig arbejdsstyrke til at løfte de opgaver, der forestår i den offentlige sektor; men sløret blev ikke løftet for, hvilke initiativer regeringen har på området.
Finansministeren sagde: Jamen nu foregår der nogle debatter omkring kvalitetsreformen, man drøfter med organisationerne, og vi lytter.
Man behøver altså ikke at holde ret mange møder med ret mange organisationer eller lytte ret meget for at kunne konstatere, at der er mangel på plejepersonale; der er mangel på hjemmehjælp; der er mangel på folkeskolelærere, og at der i det hele taget – i hvert fald hvis man ser frem i de kommende år – er massiv mangel på arbejdskraft i den offentlige sektor.
Og her havde det vel været på sin plads, at regeringen havde løftet sløret for, hvilke initiativer regeringen har taget eller agter at tage for at sikre, at man kan løfte den store opgave, det er ikke alene at bevare status quo, men så sandelig også med, hvordan man kan være med til at forbedre den offentlige velfærd.
For det kan vel ikke være regeringens opfattelse, og det kan man måske få svar på lidt senere, at folkeskolen fortsat skal være under pres, at den fortsat skal dænges til med den ene administrative opgave efter den anden, som fratager lærerne den primære opgave, nemlig at undervise og sikre, at vi får nogle gode, velfungerende børn.
Det kan vel ikke være regeringens agt, at man i fremtiden skal have en massiv mangel på sygeplejersker, læger og andet personale i sundhedssektoren, som gør, at mange medicinske patienter slet ikke får den behandling, som de har behov for og krav på, og endda må ligge på gangene på hospitalerne.
Det kan vel ikke være regeringens politik.
Regeringen har været her i 5 år, det er 5 år for meget, men den har 5 års ansvar, og det er ikke længere muligt for regeringen at sige: Jamen det var noget, der skete før vores tid.
5 års ansvar må gøre, at regeringen kan give nogle bud.
Hvordan vil regeringen sørge for, at vi kommer ud af den situation, som kommunerne og regionerne er blevet bragt i med de konsekvenser, det har for både folkeskolen, ældreområdet og sundhedssektoren?
Derfor håber jeg, at vi lidt senere – nu får vi jo et par af regeringspartiernes repræsentanter herop – kan få løftet sløret lidt for, hvad det er for initiativer, man vil tage for at sikre, at børnene, folkeskolen, de ældre og sundhedssektoren får et løft, som vi alle sammen, også regeringen, i retorik har sagt er nødvendigt.
Hvordan vil man løfte den opgave?
Det er det, der er det centrale i forespørgslen, så det håber jeg vi kommer lidt nærmere i løbet af dagens debat.
Ole Sohn (SF), 2007-03-29:
Ja, når klokken ringer, falder der ro over gemytterne.
Jeg vil sige, at vi fra forslagsstillernes side har ønsket at få denne forespørgsel – vi har godt nok anmeldt den med ønske om at få den lidt senere i forløbet, sådan at det matchede med, at forhandlingerne med regioner og kommuner officielt skulle til at gå i gang – ud fra et ønske om at få en debat her i Folketinget om, hvad det er for nogle rammer, hvad det er for nogle intentioner, regeringen har for at sikre, at kommuner og regioner får en tilstrækkelig økonomi til at sikre ikke kun en opretholdelse, men også en forbedring af velfærden på de områder, som i særlig grad har været udsat for nedskæringer og stramninger gennem de senere år, primært daginstitutioner, folkeskoler, ældreområdet og sundhedsområdet.
Derfor vil vi med forespørgslen gerne høre, hvad regeringens intentioner forud for de kommende forhandlinger er, sådan at vi kan få en debat om det her i Folketingssalen.
Besvarelse
Vi har bedt om at få denne forespørgsel ...
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Vi har bestemt ikke til hensigt at tæppebombe nogen hverken med det ene eller det andet.
I forhold til aftalen om kvalitetsreformen er vores ønske jo at få skabt nogle værktøjer både for kommunalpolitikerne og også for borgerne til at få at vide, hvad man kan forvente af offentlig service, og hvad kommunen politisk beslutter sig for at ville levere, og på den måde håber jeg egentlig, at vi kan nå frem til nogle værktøjer, som vil være til gavn for alle.
Jeg mener, det vil være en enorm fordel, at det ikke kun er den øverste administrative ledelse og måske borgmesteren, der har total indsigt i, hvad der foregår i den pågældende kommune, men at det vil være en styrkelse også for den demokratiske beslutningsproces, at selv menige kommunalbestyrelsesmedlemmer har en grundlæggende viden om, hvad vi i dag leverer af service, hvad det er for en målsætning, vi har, og hvor det er, vi ønsker at prioritere eller nedprioritere.
Det synes jeg er vigtige redskaber.
Det har egentlig ikke noget at gøre med at tæppebombe eller hælde en masse administrative byrder ud over folk, men at give nogle positive redskaber til både borgere og politikere.
Ole Glahn (RV), 2007-03-29:
Nu er jeg selv kommunalpolitiker, og jeg tror egentlig, at man har god grund til at have tillid til – ikke på grund af mig, men på grund af andre kolleger i kommunalbestyrelser – at kommunalbestyrelserne selv finder ud af, hvad det er for meldinger, de gerne vil have.
Det behøver vi ikke sidde her og afgøre hverken i regeringskontorerne eller i Folketinget.
Jeg mener, det er afgørende, at man viser kommunerne her i forhandlingerne, at man ændrer den mistillid, der har været mellem det det statslige niveau og kommunerne, til en tillid.
Vil Venstre være med til at afskaffe det i forbindelse med de kommende forhandlinger med kommunerne?
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Vi mener ikke, der skal være nogen kontrol, som ikke tjener et formål – bestemt ikke – men vi har masser af tillid til kommunalbestyrelserne rundtomkring.
Vi mener sådan set, at vi får et endnu bedre system, hvis man også går ud og spørger folk, om de er tilfredse med den service, de får.
Jeg synes, det er en positiv tilgang til hele velfærdsdiskussionen, at man også prøver at snakke med de mennesker, der modtager servicen fra det offentlige, for at høre, om de er tilfredse med det, de får.
Bestemt ikke, og jeg håber da ikke, at kommunalpolitikere vil se det som en mistillid, hvis der skulle komme nogle undersøgelser, der viser, at på enkelte områder er borgerne måske ikke helt tilfredse.
Det ville jeg da som kommunalpolitiker, hvis jeg var det, være lykkelig over, så ved jeg jo, hvor det er, jeg skal bruge mine kræfter i stedet for at gå og koncentrere mig om det, hvor folk er godt tilfredse, og hvor tingene fungerer.
Så det er med stor tillid til det kommunale system, at vi nu skal finde frem til nogle værktøjer, som kan gøre tingene endnu bedre.
Charlotte Fischer (RV), 2007-03-29:
To ting.
Ordføreren sagde, at regeringens ventetidsgaranti, der falder til 1 måned fra oktober, ikke bliver dyrere – det havde han svært ved at se.
Men det er jo sådan, at privathospitaler får hele taksten, hvis de udfører en behandling, hvorimod regionssygehuse kun vil få 70 pct. af taksten.
Det kan vel sådan set kun give et dyrere resultat.
Det var det ene spørgsmål.
Det er jo ikke seriøst, når regeringen indgår en aftale med kommunerne, som alt andet lige bare fører videre ad den samme vej med flere regler, flere krav og mål, alt muligt, og man så siden hen kommer med en løsrevet kvalitetsreform, hvor man siger et eller andet om afbureaukratisering.
Skal der ikke være nogle linjer, et afsnit om afbureaukratisering i de aftaler?
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Når man har den diskussion, er det vel nogle gange en fordel at se på, hvad der rent faktisk er sket i den tid, regeringen har haft regeringsmagten, hvad der faktuelt er sket, for Enhedslisten vil jo være pessimister, uanset hvad jeg svarer.
Men så kan jeg da sige til de lyttere, der måtte sidde derude, hvad der faktuelt er sket siden 2001.
Det er, at der er blevet 6.000 flere offentligt ansatte i bl.a. kommunerne.
Jeg synes, det er lidt mærkværdigt, men faktum er, at vi har flyttet opgaver fra administration til borgernær service.
Der er kommet 6.000 flere ansatte i den offentlige sektor.
Med det i mente sammen med det, at vi nu har påbegyndt en kvalitetsreform, hvor vi siger, at vi vil se, hvordan vi kan få endnu mere ud af de mange ressourcer, vi i dag bruger til gavn for borgerne, skal man ikke være så bekymret, som Enhedslisten er.
Per Clausen (EL), 2007-03-29:
Jeg kan konstatere, at hr. Peter Christensen tror, der bliver brug for flere i den offentlige sektor.
Det tror jeg hr. Peter Christensen har helt ret i.
Det, jeg bare spørger om, er: Hvordan vil hr. Peter Christensen sikre, at vi har en mulighed for at have flere ansatte i den offentlige sektor?
Det må da være et rimeligt krav at stille til en ordfører fra et regeringsparti, at han bare har ét bud på, hvad der kan sikre, at der kan komme flere mennesker i den offentlige sektor, når han tror, at der er behov for det.
Det andet spørgsmål til hr. Peter Christensen var: Hvad er grunden til, at det i en situation, hvor vi ved at der bliver brug for flere ressourcer til pleje, undervisning osv., er så vigtigt for Venstre at gennemføre udlicitering, at man er villig til bare på grund af det at påføre kommunerne flere administrative opgaver?
Hr. Peter Christensen sagde, at det ville ramme de administrativt ansatte, de ville få mere arbejde.
Ja, det er rigtigt, men det rammer jo også dem ude i skolerne og i hjemmeplejen osv., som skal sørge for at dokumentere, at de udfører det arbejde, som efterfølgende skal udliciteres.
Peter Christensen (V), 2007-03-29:
Jeg ved ikke af, at der er blevet sagt, at vi ønsker færre offentligt ansatte.
Jeg har ikke hørt nogen sige det, jeg har ikke hørt nogen af mine kolleger sige det, jeg har ikke hørt nogen repræsentanter fra regeringen sige det.
Det er pure opspind, som egentlig gør en debat som denne lidt mærkværdig.
Jeg har sagt, hvad også kolleger i andre partier har konstateret i dag, at vi ved, der er en demografisk udfordring.
Det er et faktum, men der er ingen, der har sagt, at de ønsker, der skal være færre offentligt ansatte.
Jeg tror heller ikke på, at der bliver det, for vi kan konstatere, at når der er store grupper, der går på pension, så kommer der jo også på grund af de flere mennesker et større træk på flere velfærdsområder, pleje, sygehuse m.m.
Så jeg tror ikke, der bliver behov for færre, men sandsynligvis flere hænder.
Jeg kan bare konstatere, at det ikke er det, vi måler efter.
Vi måler jo efter, hvad det er for et serviceniveau, vi ønsker at give, og så er det den måde, vi styrer på, det er jo ikke, at vi træffer beslutning om, at der skal være x antal mennesker ansat i den offentlige sektor.
Det må da afhænge af, hvad det er for opgaver, vi ønsker at løse.
Per Clausen (EL), 2007-03-29:
Jeg kan forstå på hr. Peter Christensen, at han forventer, at der vil være færre ansatte i den offentlige sektor i de kommende år.
Kan hr. Peter Christensen løfte sløret for, hvor mange færre ansatte man regner med der vil være?
Mit andet spørgsmål er: Når nu man har det udgangspunkt, at der vil være færre ansatte i den offentlige sektor, fordi man ingen plan har for, hvordan man skal sikre, at der kan være mulighed for at få flere, hvordan tror hr. Peter Christensen så det virker, når han med sine egne ord til fru Lene Hansen vil indføre flere administrative opgaver, mere administrativt arbejde, mere bureaukrati, fordi det er nødvendigt for at få mere udlicitering, på grund af at man vil bruge flere ressourcer på dokumentation, kontrol og bureaukrati?
Hvordan hænger Venstres ønske om at lave en god offentlig sektor sammen med, at man ikke har noget bud på, hvordan man skal skaffe flere medarbejdere, men at man til gengæld vil sørge for, at den offentlige sektor får mere bureaukrati i fremtiden?