runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2016-01-19:
Som sagt forstår jeg godt, hvorfor forslaget kommer og intentionerne i det.
Jeg mener bare ikke, at det her er den rigtige løsning.
Det er ikke den rigtige løsning at begynde at lave et eller andet kompensationsregime, som handler om økonomisk kompensation for noget, som det kan være meget, meget vanskeligt at sætte kroner og øre på.
Den er der er jo allerede – kan man sige – med tilbagevirkende kraft, hvis man har fået frataget en ydelse, og den får man så.
Men til det her med at begynde at sætte kroner og øre på det, hvis man får medhold i, at man ikke har fået den korrekte hjælp: Skal man så efterfølgende ud og købe dobbelt op?
Det mener jeg ikke giver nogen mening.
Jeg mener, at den rigtige vej at gå er præcis den, som jeg har skitseret i min lidt lange tale om det her forslag.
Jeg er helt bekendt med de anbefalinger, der er kommet, og jeg mener ikke, at kompensationsordningen er den korrekte vej at gå.
René Gade (ALT), 2016-01-19:
Som jeg også sagde i min ordførertale, har jeg stor respekt for, at et lovforslag ikke skal rumme alle facetter af et partis politik.
Og derfor er det også helt okay, at De Konservatives socialpolitik ikke er involveret i det har.
Det, jeg måske efterlyser, er den gode varebetegnelse, som også hr. Pelle Dragsted efterlyser.
Der bliver henvist til to jyske byer, Århus og Vejle, som nærmest en modpol til københavnske byer, og der vil jeg sige, at for os, der er fra Jylland, er Århus og Vejle rimelig lukrative områder at bo i.
Så det er måske ikke en decideret modpol, og det underbygger egentlig bare mit spørgsmål.
For er det ikke rigtigt, at man godt kunne have valgt at lave en lov, der hjalp de familier i Danmark, der har det trangt med grundskylden, på en anden måde end det her?
Jeg synes, det er helt legitimt, at man har lavet en lov, der hjælper nogle andre, og så kan der være andre steder i De Konservatives partiprogram, hvor der er noget andet for de udsatte.
Er det ikke korrekt, at den her lov ikke er rettet mod at hjælpe de socialt nødstedte i Danmark med at betale grundskyld, og at det her primært kommer nogle andre til gode?
Derfor synes vi også, det er ærgerligt, at man formår at vride noget som grundskylden til noget, der faktisk bliver unfair – en ellers meget, meget fair skat.
Og derfor er vi også imod, at vi skal have det her lovforslag vedtaget.
Det er primært, fordi der faktisk ville være alle mulige gode grunde til ikke at fastfryse noget, ikke at tale om skattestop generelt i Danmark, for netop når det er et fordelingsværktøj, virker det i mine øjne fjollet, vil jeg godt sige – det virker faktisk lidt fjollet – at det, man skal fordele med, skærer man af.
Altså, man skærer de arme af, man skal fordele med, og lukker øjnene for de værktøjer, der kan reagere på ting, der sker i samfundet, værktøjer, der er nødvendige.
Det vælger man at fastfryse, altså at gøre ubrugeligt, og det ser vi også her.
Den økonomiske virkning er måske tvivlsom, og derfor har jeg også stor respekt for det, når Dansk Folkeparti eksempelvis fortæller, at det måske ikke nødvendigvis var deres kardinalpunkt i finanslovsaftalen, men at man tog og gav.
Vi har været igennem en lang debat tidligere på dagen, hvor vi i Alternativet også hørte, at der var nogle, der var lidt uforstående over for, hvorfor vi havde taget noget og givet noget.
Men altså, det er noget med at sætte en retning.
Så jeg synes, det er helt fair at stemme for det her, hvis man tænker, at det er en del af et større billede, hvor man så har fået noget andet.
Der må vi bare sige fra Alternativets side, at det her med at fastfryse og stoppe noget som helst i vores skattesystem synes vi er en ærgerlig symbolpolitik.
Der er flere af høringssvarene, der også fortæller, at der jo ikke var noget som helst ud over noget teknisk, der gjorde, at man ikke godt kunne have taget lejeboligerne med.
Så det her med, at vi kommer til kun at give den her lettelse til dem, der bor i ejerbolig, skævvrider jo bare tingene endnu mere.
Så skulle jeg huske at sige fra SF's ordfører, at de også er imod forslaget.
Merete Riisager (LA), 2016-01-19:
Nu er det jo voldsomt at kalde det her en skattesænkning.
Det er en fastfrysning af grundskylden, som er eksploderet i nogle bestemte områder for nogle bestemte boligtyper.
Det er urimeligt, at det offentlige forbrug, som hele tiden bevæger sig udad og hele tiden bevæger sig mod grænsen, skal gå særligt ud over en bestemt type borgere i nogle bestemte områder i en bestemt boligtype.
Det mener vi ikke er rimeligt.
Louise Schack Elholm (V), 2016-01-19:
Debatten om grundskyld har fyldt rigtig meget de seneste år, og det skyldes, at nogle boligejere er kommet i økonomiske vanskeligheder på grund af stigninger i grundskylden.
Grundskylden er i nogle områder steget meget, hvilket altså har haft konsekvenser for boligejerne.
Vi har hørt om, hvordan folk er kommet i knibe rent økonomisk, og det er naturligvis hårdt, når folk bliver presset økonomisk på den måde.
Regeringen har derfor som en del af finanslovsaftalen indgået en aftale om fastfrysning af grundskylden for ejerboliger i 2016, og det er den sag, vi førstebehandler i dag.
I Venstre har vi forståelse for de problemer, som grundskyldsstigningerne har forårsaget.
Samtidig har vi i Venstre den generelle holdning, at der ikke er nogen skatter, som er for lave.
Jeg vil til slut nævne, at regeringen på et mere generelt plan er i gang med at forsøge at skabe et bedre og mere velfungerende ejendomsskattesystem end det, vi har i dag.
Særlig ejendomsvurderingerne har der været store problemer med.
Regeringen vil derfor snart indkalde Folketingets partier til forhandlinger om et nyt ejendomsvurderingssystem.
Venstre støtter lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Jeg er sådan set enig i, at der er grund til, at nogle af de mennesker, der har været ramt af meget hurtigt stigende grundskyld, er bekymrede.
Samtidig må jeg bare sige, at det klinger hult i mine ører, når det her lovforslag er en del af en finanslov, hvor regeringen med Venstre i spidsen har indført et kontanthjælpsloft, som rammer 30.000 arbejdsløse danskere, og som ifølge Boligselskabernes Landsforening gør, at op mod 13.000-14.000 mennesker vil have svært ved at blive i deres bolig.
Vi snakker om hundredvis, måske tusindvis af familier, som vil blive sat ud af deres bolig som følge af kontanthjælpsloftet.
Hvor er omsorgen for de børn, der oplever, at fogeden står udenfor og banker på?
Er det mindre indgribende for børn af arbejdsløse at skulle fraflytte deres bolig end for familier, hvis grundskyldsbetaling man er bekymret for?
Nej, selvfølgelig er det ikke det.
Hvad er forskellen, vil jeg spørge ordføreren om.
Hvorfor er man bekymret for de mennesker, der rammes af grundskylden, men ikke for de mennesker, som jeres egen politik smider ud af deres boliger?
Louise Schack Elholm (V), 2016-01-19:
Nu er det jo godt nok grundskyld og ikke kontanthjælpsloft, vi behandler her i dag, men jeg kan da sige, at vores målsætning med at give et større incitament til at arbejde er, at flere skal komme i arbejde.
Den bedste måde at bryde den sociale arv på er at få et arbejde.
Intentionen er selvfølgelig, at forældrene skal få sig et arbejde og have et større incitament til at få et arbejde.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Hvor mange er det nu, man forventer får et arbejde ud af de 30.000, som man forringer vilkårene for, og ud af de 14.000, som ikke har råd til at betale deres husleje?
Det er gevinsten.
Det er det, som regeringen får ud af det her.
Jeg tror, at de mennesker, som sidder og ser med her, godt kan se, at der er noget, der slet ikke hænger sammen, når man er så enormt bekymret for mennesker i ejerboliger, som rammes af stigende grundskyld, men slet, slet ikke kan udvise samme omsorg for de mennesker, der mister endnu større beløb som følge af regeringens egen forringelse for de danskere, der er ramt af arbejdsløshed.
Louise Schack Elholm (V), 2016-01-19:
Nu er det ikke kontanthjælpsloftet, vi diskuterer her, men jeg kan da oplyse om, at det, der for Venstre er betydningsfuldt, er, at folk får et arbejde.
Hvis man kigger på, hvad årsagerne har været til, at folk er blevet sat ud af deres boliger, ser man, at det som regel er, at de har svært ved at styre deres økonomi.
Den rapport, jeg kan huske tilbage fra sidste gang, da vi havde regeringsmagten, om, hvorfor lejere bliver sat ud af deres bolig, viste, at størstedelen af de lejere, der bliver sat ud af deres bolig, er lønmodtagere.
Årsagen til, at de bliver sat ud, er, at de ikke kan styre deres økonomi.
Det, vi satte i gang, var en større boligsocial indsats, en økonomisk rådgivning til at hjælpe folk videre og på vej.
Den måde, vi skal hjælpe folk på, er ved at hjælpe dem til at klare sig selv.
Det er hele grundtanken.
Merete Riisager (LA), 2016-01-19:
Grundskylden har været en nem måde for kommunerne at øge deres forbrug på uden samtidig at rationalisere det.
Når almindelige borgere, både ældre og yngre, brandbeskattes af deres bolig, rammes de på et område, hvor det er svært at ændre adfærd.
Man sælger ikke bare lige sit hus, hvis man har arbejde i nærheden, og hvis ens børn går i skole der.
Næsten endnu værre har det været for ældre borgere, der har betalt deres hus ud, men som kan blive presset ud grundet grundskyldsstigninger.
Grundskylden er urimelig på den måde, at den overbeskatter en bestemt type bolig i nogle bestemte områder langt ud over, hvad andre borgere i andre boligtyper må betale.
Det giver ikke ret meget mening, at borgere, der bor i en dyr ejerlejlighed, beskattes mindre end en borger, der bor i et lille hus, der har samme købsværdi som lejligheden.
Hvorfor skal den borger, der prioriterer græsplæne frem for eksempelvis udsigt, beskattes så meget hårdere?
I Liberal Alliance mener vi, at det var en vigtig handling at fastfryse grundskylden på ejerboliger i 2016 som en del af finansloven, hvilket betyder, at boligejerne skal betale det samme eller mindre i grundskyld i kroner og øre som året før.
Vi er slet ikke færdige med at diskutere beskatning af boliger og ejendomme.
I et land med et enormt offentligt forbrug og en stor andel af befolkningen på offentlig forsørgelse er der konstant pres på at øge beskatningen og finde nye beskatningsformer.
Det vil vi i Liberal Alliance af al kraft modvirke.
Vi ønsker, at der bliver mere balance i beskatningen, så de, der går på arbejde, ikke skal bære urimeligt store byrder, og vi ønsker, at der skal være en lighed i den måde, forskellige boligformer beskattes på, når boligerne har samme værdi.
En vigtig del af et rimeligt og transparent skattesystem er, at borgerne er i stand til at gennemskue det.
Derfor er vi allerede nu meget betænkelige ved det it-monster, som Skatteministeriet er i gang med at udarbejde for at regulere ejendomsbeskatningen.
Vi ønsker et enstrenget og mere rimeligt system, og det er vores forhåbning, at regeringen i stedet for blot at følge embedsmændenes fodspor vil sætte barren højere og starte en reel forhandling om, hvordan beskatning af boliger kan se ud fremadrettet.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Og længere nede står, at nye boligejere isoleret set får en fordel af den lavere grundskyld, men det opvejes af, at de skal betale mere og eventuelt optage mere gæld for at købe de pågældende ejendomme.
Altså, når man sænker de løbende skatter på ejendomme, som man gør her, er resultatet sådan set bare, at det omsætter sig i højere ejendomspriser, og at den her bekymring for, at borgerne ikke har råd til at betale for deres boliger, måske så bliver lidt mere symbolpolitik end noget som helst andet.
Merete Riisager (LA), 2016-01-19:
Det er en vurdering, men faktum er jo, at folk, der sidder i et hus, betaler en højere skat end folk, som har en anden boligtype, der har den samme værdi.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Jeg er sådan set enig i, at der er nogle uretfærdigheder samlet set i beskatningen af boliger, og jeg synes også, at man skulle kigge samlet på beskatningen af boliger, så det kan vi ikke blive uenige om.
Det er mere bare det her faktum, som jeg synes er vigtigt at få ind i diskussionen: Det, der desværre sker ved den måde, vores boligfinansiering og vores boligmarked er indrettet på, er, at når vi sænker de løbende skatter på boliger, hjælper vi dem, der skal sælge boliger, for de kan få en højere pris.
Men dem, der skal ind på boligmarkedet, altså typisk unge mennesker, får ingen lettelse, for det, de sparer i boligskat, betaler de i øget afdrag på deres gæld.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-01-19:
Nu kan jeg jo kun tale for Det Konservative Folkepartis vedkommende, men for os handler det om et princip om, at uanset hvor man bor i Danmark, skal man ikke betale mere i ejendomsskatter.
Og så kunne man jo godt have lagt snittet anderledes, altså hvis man ville målrette det mod nogle forskellige områder.
Men for os har det handlet om at sige til alle danske familier, der bor i ejerbolig: I får den ro og tryghed ved at vide, at i kroner og øre kommer grundskylden ikke til at stige, og det er, uanset hvor man bor i Danmark.
René Gade (ALT), 2016-01-19:
Det bliver en meget kort bemærkning.
Jeg synes nemlig, det er helt legitimt, at det foregår sådan.
For det er altså at flytte fra en ejerbolig i Ballerup.
Det er ikke at flytte fra hus og hjem.
Så den sammenligning kunne jeg godt tænke mig kom ud af billedet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-19:
Det er for tidligt at konkludere, om jeg er stillet tilfreds, tror jeg.
Først og fremmest er jeg meget glad for, at ministeren siger – og det har han jo sagt flere gange i dag, og det kan jeg kun tilslutte mig – at økonomi ikke er nogen eksakt videnskab, og at meget af det handler om politik.
Det vil jeg bare lige kvittere for.
For det andet er grunden til, at det her er interessant, jo, at i en del af det, vi vedtager her i dag, ligger der en forventning, også som jeg læser det, fra ministeriets side om, at det her vil medvirke til at puste endnu mere til stigningstakten i ejendomspriserne, særlig omkring de store byer, hvor vi jo også ved – og som ministeren jo har ret i – at der ligger mange forskellige ting til grund, som fastsætter, hvad ejendomspriserne skal være.
En af dem er jo også, som vi også ved, at der simpelt hen bliver bygget for lidt, så vi kan altså godt, som jeg forstår ministerens svar, selv om det ikke var helt tydeligt, konkludere, at ja, fastfrysning af grundskylden vil puste yderligere til ejendomsprisernes stigning i og omkring de store byer.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-19:
Hvis man kigger isoleret på det, er det jo effekten, som også er afspejlet i lovforslaget, men det er jo en isoleret betragtning.
Modsat kunne det gå sådan, at det, at bankerne håndhæver det her 5 pct.s krav om, at du skal have 5 pct. til udbetaling, er det, der jo i virkeligheden kommer til at bestemme.
Et andet parameter kunne jo f.eks. være tilflytning til København, som betyder noget for boligpriserne her, hvor der ikke er den samme tilflytning i 2015, som der har været tidligere år, hvis jeg ikke tager meget fejl.
Og en sidste ting – og det er måske den mest afgørende – er jo så renteudviklingen, som det er lidt svært at spå om og i øvrigt også politisk styre.
Så det kommer helt an på, hvad der ellers sker på boligmarkedet, hvorvidt det, som ordføreren spørger ind til, så rent faktisk kommer til at ske, nemlig at det her vil blive direkte overvæltet på priserne.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Jeg vil også gerne lige kvittere for det her med, at økonomi ikke er en eksakt videnskab.
Nej, det, jeg egentlig vil spørge om, er det helt grundlæggende, som jeg har forsøgt at rejse flere gange.
Jeg forstår godt det her med økonomiske rammer osv., som ministeren har sagt, men hvad er rimeligheden i, at jeg, hvis jeg bor i en ejerbolig, næste år slipper for den her stigning i grundskylden, men at jeg ikke slipper, hvis jeg bor i en lejebolig eller en andelsbolig?
Hvis jeg samtidig er arbejdsløs, kommer I ovenikøbet og tager penge op af lommen på mig, så jeg måske skal opleve at blive nødt til at fraflytte min bolig med mine børn, tage dem ud af skolen, flytte til et andet sted.
Altså, hvad er rimeligheden?
Hvorfor gør man forskel på folk på den her måde?
Hvorfor er det værre for de mennesker, som måske, ja, tilhører større vælgergrupper, der stemmer til højre, at de bliver tvunget ud af deres boliger, end for andre samfundsgrupper, for hvem det jo er en lige så ubehagelig og katastrofal oplevelse?
Det har jeg svært ved at forstå.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-19:
Jeg skal skynde mig at sige, at økonomi er en videnskab.
Jeg sagde, at det ikke er en eksakt videnskab, så derfor kan man diskutere det, og det gør økonomer.
Og Finansministeriets og Skatteministeriets dygtige økonomer er nogle gange uenige med økonomerne fra Det Økonomiske Råd og Nationalbanken.
Men man bliver jo nødt til at lytte et stykke hen ad vejen, det tror jeg man gør klogt i.
Så jeg synes, man skal have den pointe med.
Men i den sidste ende er det jo ofte et politisk valg, hvad man så vælger at gøre.
Og der siger jeg, at man kan vælge dels at udfordre nogle af forudsætningerne, dels at lægge andre saglige politiske hensyn til grund, når man skal træffe beslutning om, hvordan vi skal indrette vores samfund.
Og jeg tror i øvrigt, man gør klogt i ikke kun at vægte de økonomiske hensyn.
Hvis jeg sådan skal svare på spørgsmålet, handler det jo om, at beskatningen af lejligheder stille og roligt over tid er blevet sådan mindre i procenttal, fordi ejendomsværdiskatten er fastfrosset i kroner og øre og den andel af grundskylden, man betaler, er ret lille – kontra et hus, hvor en meget stor del af beskatningen er grundskyld, der jo er ramt af en stigningsbegrænsning.
Så der er kommet en ubalance mellem de to boformer, og derfor synes jeg, det giver god mening her i finansloven at lave den her fastfrysning i 2016, som har været et ønske fra De Konservative og fra Liberal Alliance.
Det synes jeg er yderst rimeligt.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Tak for det.
Det synes jeg faktisk var et reelt forsøg på at besvare et spørgsmål, vi har rejst.
Det besvarer dog ikke, synes jeg, den del, der handler om finansloven set i en sammenhæng, nemlig at den her finanslov jo i den grad vil true en lang række familier – måske 14.000 familier ifølge Boligselskabernes Landsforening – som simpelt hen ikke vil kunne betale deres husleje, og som, når de når den 1. april og kontanthjælpsloftet sætter ind, vil sidde med lige præcis den uro nede i maven, som vi har hørt Konservative og Venstre og andre snakke om boligejerne sidder med.
Hvorfor er bekymringen ikke den samme for de mennesker, for de børn, som den er for de børn, der bor i parcelhuset i Ballerup, som vi har hørt om?
Altså, jeg deler den bekymring, hvorfor deler højrefløjen ikke bekymringen for en anden gruppe af vores borgere, som nu skal opleve den her utryghed til foråret?
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-19:
Jeg er også bekymret for den gruppe, men det er jo for, at de fortsat er på kontanthjælp og ikke kommer ud på arbejdsmarkedet.
Der er Venstreregeringen og Enhedslisten ikke enige om, hvordan det sker.
Men vi tror på og mener, at når det handler om et økonomisk incitament til at komme ud på arbejdsmarkedet – altså at man kan mærke det, at man skal op og finde et arbejde og arbejde i stedet for at være på en offentlig passiv ydelse – så er det vejen frem at gøre den forskel større.
Det gør man bl.a. med det moderne kontanthjælpsloft, og det gør man også med en skattereform, som vi forhåbentlig kommer til senere på året, hvor vi gør det sådan, at det kan mærkes, hvad forskellen er på at være på offentlig forsørgelse og på at tage et arbejde.
Det skulle forhåbentlig føre til, at flere får et arbejde.
For jeg er da bestemt også bekymret for kontanthjælpsmodtagerne, men jeg er bekymret for, at de ikke kommer ud på arbejdsmarkedet.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Tak til ministeren for at støtte op om det her beslutningsforslag.
, så jeg er sådan lidt: Hold da op!
Det er jeg rigtig glad for, og tak for det.
Noget andet er, at vi jo finder ud af alt det praktiske efterfølgende, med hensyn til hvordan vi gør og i forhold til forhandlingerne, eller hvad der kommer.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget.
På et tidspunkt har jeg fået et svar fra ministeren, hvor der står, at det, der hedder DemTech, har indvilliget i som en del af et projekt, der undersøger teknologier i forbindelse med det her, også at undersøge, om man kan få hjælp til stemmeafgivning, så man kan afgive sin stemme uden nogen hjælp fra elektroniske hjælpemidler eller andet.
Ved ministeren, hvor langt det arbejde er kommet, og kan ministeren måske lige uddybe processen i det?
Karen Ellemann (V), 2016-01-19:
Jeg kan i hvert fald sige så meget, at det jo er nogle hjælpemidler, man er ved at afprøve, og det, der er enormt vigtigt, når man er ude at afprøve den form for hjælpemidler, er jo lige præcis den her tillid til selve valgsystemet, altså, at man som øvrige vælgere i det her land skal være sikker på, at den form for hjælpemidler vitterlig også fungerer, når man bruger dem, og at den pågældende vælger også er klar over, at stemmen er afgivet, og at den er afgivet korrekt, som vælgeren gerne vil have det.
Ja, der er forskellige forsøg i gang, og man afprøver det.
Præcis lige timingen med, hvor længe forsøgene kører, vil jeg gerne have lov til at besvare skriftligt efterfølgende, for jeg kan simpelt hen ikke datoerne.
Men derudover er jeg da glad for, at ordføreren er positivt overrasket over, at regeringen er villig til at støtte det her beslutningsforslag.
Det kommer ikke til at være det, der bliver tilfældet i de næste forslag, men her er situationen den, at forslagsstillerne rent faktisk så at sige har sparket en åben dør ind.
Det har ligget på min ønskeliste længe at få løst det her, og det er fint, at forslagsstillerne har gjort det konkret i det her beslutningsforslag.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Med dette beslutningsforslag taler forslagsstillerne ind i den virkelighed, som vel bedst er beskrevet af organisation Dansk Handicap Forbund og Dansk Blindesamfund.
Der har desværre bredt sig en utilfredshed med den form, hvorunder handicappede kan afgive deres stemme.
Vi kan så fremføre nok så tit, at de tilforordnede vælgere er bundet af tavshedspligt og i øvrigt er pålagt et højt etisk kodeks som vælgernes tillidsrepræsentanter.
Hvis den oplevede virkelighed er, at borgere med behov for hjælp ikke føler sig trygge ved de procedurer, der er foreskrevet, bør vi naturligvis give procedurerne et eftersyn.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren giver udtryk for, at det er ministeren indstillet på at medvirke til.
Vi ønsker vel alle, at borgerne kan udfylde deres plads i folkestyret ved at tage del i valg og afstemninger.
Socialdemokratiet er parat til at støtte ministerens bestræbelser for at finde et sæt regler, som, forstod jeg, også skulle diskuteres med de handicappedes organisationer, og det tror jeg ville være rigtig godt og rigtig klogt.
Vores eneste betænkelighed går på, at vi naturligvis skal sikre, at vælgere med behov for hjælp ikke udsættes for pression fra andre, heller ikke nærtstående, i en valgsituation, og det er derfor det afgørende i denne situation.
Hvad angår teknologien, udvikler den sig voldsomt hurtigt, og lad os endelig tage det med, i forbindelse med at vi ser på, hvordan vi indretter reglerne bedst, så vi får folkestyret til at virke bedst muligt.
Vi støtter beslutningsforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-19:
Det er ikke sikker på jeg kan, men jeg kan forsøge.
Det, der står i lovforslaget, er jo sådan et udtryk for den almindelige økonomiske tænkning.
Jeg tror da også – og det hørte jeg også hr. Brian Mikkelsen var inde på – at økonomi jo er en videnskab, men ikke nogen eksakt videnskab.
I et eller andet omfang vil der jo være en overvæltning, men spørgsmålet er hvor meget.
Det kommer også an på, hvad der ellers sker på boligmarkedet.
Men når det nu er den gængse økonomiske tænkning, så skal det selvfølgelig afspejles i lovforslaget.
Men der er jo en række forudsætninger, der ligger i det, så, som hr. Dennis Flydtkjær også var inde på, hvis man kigger på den varige virkning af forslaget, er det 75 millioner, og derfor kan man selvfølgelig godt diskutere, med hvilken usikkerhed det her er skønnet.
Hvorvidt det her stiller hr. Peter Hummelgaard Thomsen tilfreds, skal jeg ikke kunne sige, men det er altså umiddelbart mit svar.