Mads Rørvig (V), 2012-11-20:
Dette lovforslag indebærer en ændring af kildeskatteloven og selskabsskatteloven.
Lovforslaget består af tre elementer: at sikre, at danske regler om indeholdelse af kildeskat på udbytter ikke omgås ved koncerninterne omstruktureringer, hvor skattepligtige udbytter omkvalificeres til skattefri betaling på gæld; at sikre, at udenlandske selskaber ikke benytter danske gennemstrømningsselskaber til at omgå andre landes beskatning af udbytter; og at sikre, at alle selskaber og foreninger er omfattet af fuld dansk skattepligt, hvis de enten er registreret her i landet eller har ledelsens sæde her i landet.
Første og sidste element har begge karakter af værnsregler, der har til formål at forhindre et utilsigtet provenutab.
Således blev forslaget også fremsat, før det blev sendt i høring.
Ændringerne, for så vidt angår en omgåelse af udbyttebeskatning, har virkning fra fremsættelsestidspunktet for at forhindre spekulation.
Venstre er selvsagt modstander af, at selskaber og enkeltpersoner skal kunne slippe billigere i skat ved at snige sig udenom og igennem smuthuller i lovgivningen.
Der findes næppe det parti her i Folketinget, som vil afvise at lukke et skattehul.
Spørgsmålet er imidlertid, om vi i dette tilfælde har at gøre med et skattehul, eller om regeringen foregiver at ville lukke et hul for i stedet at ændre velkendt praksis.
Flere af høringssvarene peger på, at de foreslåede ændringer har en række uhensigtsmæssige konsekvenser, f.eks. at forslaget rammer bredere end det, regeringen hævder at have til hensigt, og at forslaget som sagt vil ændre en velkendt og årelang praksis – en praksis, der også anvendes i vore nabolande.
I Venstre er vi enige i, at det ikke skal være muligt at slippe for beskatning blot ved at ændre en kapitalstrøms karakter.
Omvendt er vi i kraft af høringsbidragene blevet opmærksom på, at lovforslaget kan få uheldige konsekvenser.
Sidste år tiltrak danske kapitalfonde hen ved 4 mia. kr. fra udlandet – penge, der er med til at holde gang i dansk erhvervsliv og til at sikre arbejdspladser herhjemme.
Investorerne anvender nemlig nogle af de samme skattetekniske redskaber, som regeringen har til hensigt at forbyde.
Lad os tage et eksempel: En udenlandsk investor investerer 100 i et dansk holdingselskab.
Holdingselskabet sælger efterfølgende et driftsselskab og udlodder salgsprovenuet.
Den udenlandske investor modtager 150 i udbytte.
I princippet bør Danmark kun beskatte avancen på 50 og ikke hele udlodningen på 150.
Dette skyldes jo, at 100 af de 150, der udbetales, er tilbagebetaling af den oprindelige investering.
Men med de nye regler risikerer vi, at samtlige 150 vil komme til beskatning.
Mon ikke de vilkår vil få investorerne til at gå i en stor bue uden om Danmark?
Investeringer i Danmark fra udenlandske investorer ligger under gennemsnittet for de rige lande.
Det skal der rettes op på.
Vi skal derfor skabe bedre rammer for udenlandske virksomheders investeringer i danske virksomheder.«
Det er efterhånden over et år siden, at regeringen murede sig inde i det berømte tårn på Amager.
Dog burde man da forvente, at de tre regeringspartier fortsat abonnerer på ønsket om at tiltrække udenlandske investeringer frem for at skræmme dem bort.
på, om det virkelig er nødvendigt at ramme så bredt, som det er tilfældet her; svar på, om de foreslåede regler er helt på linje med lovgivningen i Norge, Sverige og de andre lande, vi konkurrerer med og sammenligner os med; svar på, om den omtalte praksis til trods for årelang granskning er helt ny viden for SKAT og derfor kan karakteriseres som et skattehul; og endelig svar på, om de huller, der lukkes, ikke kan lukkes på en mere hensigtsmæssig måde, end ved at man opfører sig som en elefant i en glasbutik.
Derimod kan vi på ingen måde bifalde et stykke lovgivning, der vil gøre det mindre attraktivt at investere i danske arbejdspladser, i danske iværksættere og i vores fælles fremtid.
Høringssvarene til det her lovforslag har været voldsomme, og noget tyder på, at lovforslaget ikke har karakter af skattehulslukning.
Det vil vi have gransket i udvalgsbehandlingen, hvor vi forventer en række tekniske gennemgange.