runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2016-04-05:
I Enhedslisten mener vi ikke, at der skal ske en skattebegunstigelse af aktier – af køb af aktier og af tegningsretter til aktier.
Skattebegunstigelsen betyder jo, at man genindfører skattefrihed for individuelle medarbejderaktieordninger på op til 10 pct. af årslønnen.
For Enhedslisten gælder det, at vi jo var en del af finansloven for 2012, og vi støttede også – og var en del af aftalen om – at man stoppede skattebegunstigelsen af medarbejderaktierne, som typisk tilfalder de ledende og de højtlønnede lag af medarbejderne.
Vi er derfor meget uenige i, at medarbejderaktier nu, hvis det her lovforslag bliver vedtaget, igen skal skattebegunstiges.
Grænsen på 10 pct. af en årsløn betyder jo i sig selv, at det er de højestlønnede, som får den største skattefordel.
Det er meget simpelt, at medarbejderen, der f.eks. tjener 1 mio. kr. eller 5 mio. kr., får en langt større skattebegunstigelse ved medarbejderaktier end medarbejderen, der tjener f.eks. 350.000 kr.
Det er simpelt hen at forgylde dem, der i forvejen tjener mest.
Hvis vi ser tilbage på, hvordan medarbejderaktier typisk er blevet brugt, er der jo ingen tvivl.
Det er topledelsen, som får de nye fordele, og det er ikke menigmand.
I beregningerne af de økonomiske konsekvenser i lovforslaget tydeliggøres det også, at provenuvirkningerne er særdeles usikre, og der ligger ikke et særlig godt skøn for, hvad det egentlig vil koste statskassen.
Der står, at skønnet for mindreprovenuet skal konsolideres i forbindelse med lovforslaget.
Men det, som ligesom er bundlinjen i det, er, at provenuvirkningen er meget, meget usikker, og der er en kæmpe risiko for, sådan som hr. Jesper Petersen også redegjorde for, at der her er tale om underfinansiering.
Det er selvfølgelig et plaster på såret, at man finansierer dele af forslaget gennem at fjerne selskabernes fradragsret, når de aflønner med medarbejderaktier, men der er stadig væk en regning, som der skal samles op på, og som gør det asocialt og ulige, sådan som det ligger her i lovforslaget.
Så er vi meget enige med dem, som har sagt, at man bør dele det her lovforslag op, for vi vil selvfølgelig fra Enhedslistens side meget gerne støtte skattefritagelsen for godtgørelsen til andenhåndseksponerede asbestofre.
Så vi ser frem til, at det lovforslag på den måde kan blive delt op, sådan at vi kan stemme for den del, som vi er meget enige i, og imod den del, som vi er meget uenige i.
Og så håber vi, at den del, vi er meget uenige i, ikke bliver vedtaget, og at den del, vi er meget enige i, selvfølgelig bliver vedtaget.
Louise Schack Elholm (V), 2016-04-05:
Jeg vil bare sige, at selv tak, og at nej, vi kommer ikke på andre tanker vedrørende medarbejderaktier.
Det er vist bare politisk uenighed.
Jesper Petersen (S), 2016-04-05:
Jamen for en god ordens skyld, når jeg nu efterlyste det i min tale og også satte lidt brand bag det, så er her bare en kvittering for, at man selvfølgelig er med på at dele lovforslaget.
Jeg ville ønske, at man også kom på bedre tanker omkring medarbejderaktier, men det gør jeg mig ingen illusioner om.
Så bare en kvittering for det.
Louise Schack Elholm (V), 2016-04-05:
Jeg er glad for, at vi kan være mange til at bakke op om skattefrihed for asbestofre.
Og der har ikke været noget i det, det er bare et spørgsmål om at prøve at effektivisere, så der er simpelt hen ingen onde tanker i det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-05:
Det er jo rigtig nok, at specielt på det her ressortområde bliver der tit bunket en masse ting.
Det er jo så tit af, hvad skal man sige, relativt teknisk karakter; her er det noget, som er meget politisk, fordi vi i 2012 i den tidligere regering afskaffede skattefriheden for medarbejderaktier, samtidig med at alle herinde gerne vil give en hjælpende hånd til asbestofre.
Så jeg er meget glad for ordførerens tilkendegivelse og også DF's ordførers tilkendegivelse af, at vi splitter det op, så vi kan hjælpe med at få stemt skattefrihed til asbestofre igennem.
Jesper Petersen (S), 2016-04-05:
Jeg har egentlig flere ting på hjerte.
For det første vil jeg gerne spørge skatteministeren om, hvorfor han mener det skal være mere attraktivt at blive mere lempeligt beskattet og blive lønnet med aktier, end hvis man havde en lønindkomst.
Hvorfor vil det ikke være det samme?
Så synes jeg, at skatteministeren mangler at fortælle Folketinget lidt mere om det, der blandt flere blev rejst i debatten, nemlig diskussionen om provenuberegningerne.
Hvordan kan det være, at man når frem til de beløb, man gør, og at der er den forskel på, hvad der var i det, da man afskaffede begunstigelsen, til hvad man nu siger det koster, og til hvad man troede det kostede, da man lavede finanslovsaftalen?
Det var så to ting.
Jeg ved godt, at man skal passe på med at skyde med spredehagl i de her bemærkninger, for så risikerer man, at ministeren kun svarer på den ene, men jeg har bare et spørgsmål mere.
Hvis man gerne vil have, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, og at lavtlønnede skal have en større gevinst ved at komme ind på arbejdsmarkedet, hvorfor gemmer man så ikke alle de lettelser, man har givet til arvinger og større biler og nu også medarbejderaktier, til at kunne lave en ordentlig skattelettelse for folk med lave indkomster?
Hvorfor gør man ikke det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-04-05:
Det her lovforslag handler om, at man vil gøre reglerne om forholdsmæssig registreringsafgift for leasingbiler mere fleksible og tydeligere.
Og der er tale om, at man vil lave administrative lettelser for branchen.
Det skal bl.a. ske ved at ændre grundlaget for tilladelser, så man har mulighed for på en række afgrænsede områder at ændre en aftale, efter SKAT har godkendt den.
Det gælder f.eks. ændring af aftale om maksimum for det samlede antal kilometer, man må køre, ændring af aftale om serviceydelse eller om ekstraudstyr, og det er efter min mening generelt ret harmløse ting, som blot skal gøre det nemmere for firmaerne og give mindre med bureaukrati.
Så bliver det også tydeliggjort i lovgivningen, hvilke krav der er til de informationer, som skal fremgå af kontrakten, og det synes jeg lyder ganske positivt.
Jeg kan se, at der er en del høringssvar, der efterlyser, at det bliver endnu mere konkret, og at der laves en mere absolut liste, men det kunne selvfølgelig være noget, man kunne få udboret og måske gjort mere konkret i den henseende.
Så er der en række andre elementer i lovforslaget, som jeg ikke vil gå i dybden med, men som lyder ganske positive.
Det er bl.a., at der nu kommer afgift på biblioteksbiler, at prisen for ønskenummerplader nedsættes fra 11.000 kr. til 8.000 kr., fordi prisen var sat for højt og der ikke var nogen, der købte dem.
Og så er der nogle lovteknikaliteter, som jeg betragter dem som, om lov om spil.
I og med at lovforslaget ikke har nogen økonomiske konsekvenser, kan jeg sige, at Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Jesper Petersen (S), 2016-04-05:
Tak for det.
Det er jo en serie af elementer – store som små – der er indeholdt i lovforslaget her.
Og umiddelbart synes vi jo, at det forekommer at være nogle administrative lempelser for forskellige dele af især bilbranchen, omkring leasingreglerne, som – i og med at det fremgår af lovforslaget, at det ingenting koster, og i og med at man samtidig svarer nogle af de høringsparter, der har ønsket sig endnu mere forenkling eller liberalisering på området, at det må man afvise for at undgå muligheder for spekulation – forekommer at være fornuftige.
Det er også et komplekst stof, og vi vil i udvalgsbehandlingen prøve at følge op på nogle af de spørgsmål, der er stillet undervejs i høringsprocessen, men umiddelbart forekommer det altså at være administrative forenklinger, som vi kan bakke op om.
Det samme gør sig gældende i forhold til pristillægget for ønskenummerplader og biblioteksbilers vilkår, som også er forenklinger, der forekommer uproblematiske at gennemføre.
Jeg har et par særlige bemærkninger til bl.a. det, der handler om eksportgodtgørelse.
Det synes jeg fortjener decideret ros, altså at SKATs muligheder, i forbindelse med at der bliver ført biler ud af landet, her forbedres.
Man har jo i den sammenhæng ret til en godtgørelse og en tilbagebetaling af indeholdt registreringsafgift, og SKAT får her forbedrede muligheder for at sikre sig, at det ikke samtidig er nogen, som f.eks. på andre områder har gæld til det offentlige, som der er bøvl med at få inddrevet, og for på anden vis i det hele taget at sørge for, at der bliver afregnet korrekt.
Der er det positivt, at SKAT får mere end de 3 uger til at gennemføre det.
I de fleste tilfælde kan det forhåbentlig ske helt enkelt, så borgerne får de penge, som de har ret til.
Men der kan sagtens være tilfælde, hvor det er nødvendigt for SKAT at have bedre vilkår og muligheder for at kontrollere, om der bliver afregnet korrekt.
Det lægger vi vægt på.
Og derfor er der en klar opbakning fra os til det element i lovforslaget, der forbedrer SKATs muligheder her.
Det gælder de managerspil, som mange fornøjer sig med inden for forskellige sportsgrene.
Min egen forkærlighed for cykelsport har også betydet, at jeg flere somre har brugt alt for meget tid på managerspil; jeg prøver på at holde op.
Og det, at man her giver en indretning af reglerne, der virker mere rimelig for den her form for managerspil, hvor der ikke er en masse penge på højkant, forekommer også ganske rimeligt og som en fornuftig lempelse af skattereglerne.
Så alt i alt har vi et par spørgsmål til noget rundtomkring, men vi kan umiddelbart støtte lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2016-04-05:
Jeg har ikke andet at tilføje.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-05:
Det vil jeg gerne kvittere for, for det tror jeg vil have betydning for, hvordan sagen vil udvikle sig i den radikale folketingsgruppe, hvis vi kan finde en fornuftig måde at finde den finansiering på.
Karsten Lauritzen (V), 2016-04-05:
Så det skal man se i sammenhæng med finansloven som sådan.
Så er der jo finansiering af det udestående provenu ud over det, der er aftalt i finansloven, hvor man aftalte en yderligere konsolidering, og det vil blive håndteret i den almindelige finanspolitiske prioritering.
Jeg skal gerne indgå i dialog med hr. Martin Lidegaard på et bilateralt plan og prøve at forklare yderligere, hvordan det så skal foregå, hvis det er et ønske fra Det Radikale Venstres side.
Principielt kan jeg godt følge hr. Jesper Petersen i hans spørgsmål og hans argumentation, men jeg tror også, at man skal se, hvilken størrelse det her lovforslag har, og det er en relativt begrænset ordning, hvor den ansatte kan få 10 pct. af lønnen i form af medarbejderaktier.
Så derfor er det ikke noget, som jeg synes samlet set gør, at man kaster principperne bag det danske indkomstskattesystem over bord.
Men det er fair nok, at man er uenig i det i Socialdemokratiet.
Finansieringen af det udestående provenu vil blive håndteret i den almindelige finanspolitiske prioritering.
Jesper Petersen (S), 2016-04-05:
Det vil jeg gerne gøre, for hvor kommer de penge så egentlig fra?
Hvis det viser sig, at man har underfinansieret det i finanslovsforslaget, hvorfra har regeringen så tænkt sig at tage de ekstra penge, der skal til for at gennemføre den her begunstigelse?
Så får skatteministeren jo lejlighed til også at svare på det, der var mit første spørgsmål: Hvorfor skal der ikke være en ensartethed i, om man bliver beskattet af løn, eller om man bliver beskattet af medarbejderaktier?
Man kan jo godt lave medarbejderaktier, også selv om man ikke genindfører den her særlige begunstigelse, så skal man bare betale en mere rimelig skat af det efter vores mening.
Men det får skatteministeren mulighed for at svare på her i anden omgang.
Karsten Lauritzen (V), 2016-04-05:
Det gør man jo ikke, fordi regeringen har ønsket at gøre begge dele.
Vi har lavet en finanslov med en lang række ting, som i øvrigt skaber vækst og beskæftigelse, når man kigger samlet set på den, og en række af de initiativer i finansloven er jo noget, der er bragt til bordet af de partier, som støtter regeringen.
Det er ikke Socialdemokratiet, men i det her tilfælde er det jo Liberal Alliance, der har ønsket det her, og det er et ønske, der er blevet imødekommet under finanslovsforhandlingerne, ligesom Dansk Folkepartis ønske om at give flere penge til velfærd, til ældreområdet, til sundhedsområdet er blevet imødekommet, og det her er jo så et af de forslag, der afspejler den samlede finanslov, som jeg synes er rimelig, og som jeg kan stå på mål for.
Det er sådan den ene del af regeringens politik.
Så vil vi jo så til efteråret sænke skatten på arbejde generelt, og de ting skal man altså se i en sammenhæng.
I forhold til provenuet er det jo rigtigt, at der blev afsat 10 millioner i finanslovsaftalen svarende til provenuvirkningen af den tidligere ordning, som bliver afskaffet ved finansloven for 2012.
Det fremgår af aftalen, at mindreprovenuet skal konsolideres i forbindelse med gennemførelsen af lovforslaget, og heri ligger jo altså, at der på daværende tidspunkt var usikkerhed knyttet til skønnet over det mindreprovenu.
Det er ikke hele svaret, men nu er taletiden løbet ud, så jeg skal prøve at svare på resten, når Jesper Petersen har stillet sit andet spørgsmål.
Louise Schack Elholm (V), 2016-04-05:
Det er der søreme ikke nogen bagtanker i.
Vi kunne også se under den tidligere regering, at det meget ofte var et bunkebryllup på skatteområdet, når man havde et lovforslag.
Det er det ressort, der har allerflest lovforslag, og hvis vi lavede et lovforslag for hver lille del, ville det blive til rigtig meget.
Selvfølgelig respekterer vi, hvis man ønsker at opdele det – så vil vi gerne gøre det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-05:
Hvad mener ordføreren om, at man fra regeringens side samler et lovforslag, som består af bl.a. skattefrihed til asbestofre, som er noget, vi har forhandlet i satspuljeregi, noget, som vi alle sammen er enige om, i forhold til at vi bliver nødt til at gøre noget for de her mennesker, og at det ligesom er blevet besluttet i det regi, og at man så sammenkobler det med et forslag, som man ved der er meget stor uenighed om her i salen?
Synes ordføreren, at det er rimeligt?
Rune Lund (EL), 2016-04-05:
I Enhedslisten er vi ikke afvisende over for det her lovforslag, men vi vil gerne have, at marginaliserede mennesker, som kan komme i problemer her, bliver bedre sikret i forslaget.
Vi er meget enige i, at der kan være god grund til at lette arbejdsgangene i SKAT og sikre en effektiv drift.
Og hvis udsendelsen af indbetalingskort og checks på småbeløb besværliggør og fordyrer processerne, er vi selvfølgelig indstillet på at gå positivt til lovforslaget.
Vi vil dog påpege, at det er meget små beløb, der spares, og det kan jo komme til at tage mange år, før omkostningerne til systemindretning er tjent ind.
Hvis man ser på forslaget, ser man, at der således spares 200.000 kr., ved at brugen af checks bortfalder.
Til gengæld koster systemtilretningerne 4 mio. kr.
Der er i hvert fald nogle tal, nogle ubalancer, man lægger mærke til, i lovforslaget.
Det er muligt, der er en god forklaring, men der er i hvert fald nogle ting, der stikker i øjnene der.
Vi finder heller ikke som udgangspunkt elementerne, som omhandler udvidelsen af adgangen til at betale acontoskat ved etablering af koncernforbindelse, problematiske, ligesom vi synes, der kan være god mening i at forlænge fristen for indberetning af kontantbetaling, så det bliver harmoniseret med selvangivelsesfristen.
Så synes vi også, som flere andre ordførere har givet udtryk for, at det er fornuftigt, og vi ser positivt på, at man vil flytte beløbsgrænsen fra 100 til 200 kr. for udbetaling fra skattekontoen til virksomhederne, fordi de her beløb på få hundrede kroner sjældent har den store betydning for virksomhederne.
Til gengæld har vi et problem med den del af lovforslaget, som angår borgere, der af den ene eller anden grund ikke har nogen Nemkonto.
Vi er klar over, at det er en marginal gruppe, som vil blive ramt, og at det for langt de fleste mennesker ikke er et problem, fordi langt de fleste mennesker har en Nemkonto.
Men vi har nogle stærkt marginaliserede mennesker i det her samfund, f.eks. hjemløse, som kan komme i problemer med Nemkonto, og for hvem et beløb på 200 kr. eller mindre kan have stor betydning.
På den måde kan vi ikke støtte lovforslaget, før det her problem er løst.
Det kan ske ved at sikre alle adgang til en gratis basal konto.
Og vi ville kunne stemme for forslaget, hvis marginaliserede grupper kunne sikres mod at blive ramt her.
Hr. Dennis Flydtkjær har jo også i debatten nævnt en anden mulighed, nemlig at der kan ske en form for automatisk overførsel til næste års årsopgørelse.
Det er da i hvert fald et spørgsmål, som jeg synes er interessant at forfølge i udvalgsarbejdet.
Er der nogen andre modeller, vi kan kigge på, for at sikre marginaliserede grupper?
Det er den eneste del af lovforslaget, vi har et problem med.
Resten er jo gode og fornuftige tilretninger og effektiviseringer.
Louise Schack Elholm (V), 2016-04-05:
Tak for ordet.
Dette lovforslag indeholder en række elementer, som de tidligere ordførere allerede har været inde på .
Først og fremmest er formålet med lovforslaget at gøre SKATs administration mere fornuftig og omkostningsbevidst.
SKAT har igennem en længere periode været kritiseret for at udsende indbetalingskort og checks på småbeløb helt ned til 1 kr., og vi vil gerne imødekomme kritikken.
SKAT skal ikke bruge tid og penge på så små beløb.
Det handler om at skabe en balance mellem værdien for skatteyderne og omkostningerne for SKAT.
Lovforslaget vil gøre administrationen af mindre betalinger mere enkel og effektiv.
Vi foreslår at indføre en bagatelgrænse på 200 kr. for udbetalinger og opkrævninger fra SKAT.
For langt de fleste skatteydere vil det ikke have nogen betydning, fordi de modtager deres tilgodehavender gennem Nemkonto, og for dem er der ingen ændring.
Det foreslås, at man udvider selskabers adgang til at betale acontoskat i forbindelse med etablering af nye koncernforbindelser.
Der vil blive givet en længere frist til udarbejdelse af årsopgørelse med henblik på at indbetale ekstra acontoskat for at undgå restskat.
Derudover foreslås det at give virksomhederne en mere rimelig frist til at indberette betaling af varer eller ydelser med en samlet værdi over 10.000 kr. inklusive moms.
Den nuværende frist på 14 dage har i en del tilfælde vist sig at være unødig restriktiv.
Endelig indeholder lovforslaget en ændring af opkrævningsloven med en præcisering, så det klart bliver fastslået, at fristen for kommuners og regioners indbetaling af A-skat og arbejdsmarkedsbidrag svarer til de afregningsfrister, der følger af lovgivningen om Offentligt Betalingssystem.
På vegne af Venstre skal jeg meddele, at vi støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-04-05:
Jeg tror egentlig, at rigtig mange følte sig lidt til grin og syntes, det var spild af SKATs ressourcer, at de skulle sidde og sende checks ud på selv ret små beløb.
Det er bare for at sige, at det ikke er sådan, at man automatisk mister dem lige med det samme, for 200 kr. kan bestemt være mange penge for den enkelte.
Men det sker altså, først efter at SKAT har forsøgt rigtig mange gange.
For jeg tænker, at man også kunne overveje at gøre det sådan, at det beløb, der skal betales tilbage, måske bare automatisk bliver overført til skattebetalingen året efter, uden at skatteyderen nødvendigvis skulle have et brev om det, altså at det bare bliver overført til årsopgørelsen året efter.
Måske kunne det være en løsning på det.
For så er der sådan set ikke nogen, der mister penge på det, og samtidig har man en model, hvor skattevæsenet ikke sidder og sender checks og papirer rundt på selv ret små beløb og heller ikke skal håndtere det, at en check ikke bliver hævet, og de så skal bruge mange ressourcer på at annullere checken.
Vi synes som sagt, det er positivt, at der bliver gjort noget ved det, og den løsning, der er foreslået, kan vi sådan set godt leve med, men det er bare for at få undersøgt, om den anden model også kunne være en løsning.
Jesper Petersen (S), 2016-04-05:
Tak for det.
I lovforslaget her er der jo nogle forskellige elementer, og for mange borgere handler det måske væsentligst om spørgsmålet omkring en bagatelgrænse.
Mange har sikkert nok oplevet det noget molboagtige i at modtage en check fra SKAT på et meget, meget lille beløb, og nogle gange har det måske kostet et større beløb at indløse checken i sin bank på grund af det gebyr, man skulle betale, end man faktisk har fået med checken.
Derfor bliver der altså indført en bagatelgrænse på 200 kr. på SKATs udbetalinger og opkrævninger.
Det betyder, at SKAT ikke længere skal bruge tid og kræfter på at opkræve beløb under 200 kr. fra ophørte virksomheder, og at borgerne ikke vil opleve den her lidt molboagtige situation.
For de fleste skatteydere vil forslaget ikke have nogen betydning overhovedet, fordi de fortsat vil modtage tilgodehavender hos SKAT via deres Nemkonto – en af de ting, som faktisk fungerer ganske godt i SKAT, og som jeg tror mange borgere oplever fungerer nemt og upåklageligt med forskudsopgørelse og udbetaling af overskydende skat osv.
Er det ikke i den her måned om et par uger, at folk vil opleve det glædelige, hvis de er blandt dem, der har betalt for meget i skat sidste år?
Et andet element er selskabers acontoskat.
Der vil vi godt stille nogle spørgsmål og blive lidt klogere på det under udvalgsbehandlingen; men umiddelbart er det noget, vi kan bakke op om.
Der er tale om nogle administrative lempelser både i forhold til acontoskat og virksomhedernes frist for indberetning og oplysning vedrørende kontante betalinger på over 10.000 kr. inklusive moms.
Generelt kan man jo også sige, at høringssvarene, der er indgivet til forslaget, er positive.
Så jeg skal ikke for vores vedkommende forlænge behandlingen yderligere, men sige, at vi bakker op om lovforslaget med de bemærkninger, der er givet her.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-05:
Den her gang havde jeg husket at trykke mig ind, og den her gang fungerede de elektriske systemer.
Det var jo dejligt.
Det her lovforslag har jo gennemgået visse forandringer hen ad vejen, og der er kommet en del ændringsforslag til, og nu ligger der yderligere ændringsforslag, som ophæver nogle af de ændringsforslag, som er stillet, herunder af Dansk Folkeparti.
Det går i al sin korthed på, at lovforslaget jo egentlig oprindelig kun handlede om at forhøje fartgrænserne for såkaldt Tempo 100-campingvogne og andre motorkøretøjer.
Så kom der nogle ændringsforslag til, som i virkeligheden dramatisk ændrede lovforslaget, så man også forhøjede fartgrænserne på vejene i byerne for lastbiler og også på landevejene fra de nugældende 70 til 80 km og i byerne fra 50 km til den skiltning, som nu måtte være rundtomkring i byerne.
Hvis der er skilte med 60 eller 70 km/t., skulle det også være tilladt for lastbiler.
Nu kan jeg så forstå, at der ligger et ændringsforslag fra Venstre om i hvert fald at ophæve den ene halvdel af den her forhøjelse af fartgrænsen, nemlig den, der gælder for lastbiler på landeveje, fra 70 til 80 km/t., men man bibeholder muligheden for, at lastbiler kan køre, som der nu er skiltet i bymæssig bebyggelse.
Bortset fra det stadig væk principielt betænkelige i, at man totalt ændrer på et lovforslag uden at sende det i ny høring eller tager de pågældende elementer og laver et nyt lovforslag – det kunne så være til efteråret eller i den nye folketingssamling – og sender det i høring, så synes vi jo altså også, at det sådan grundlæggende er ganske vildt, at man vil forhøje lastbilers mulighed for at køre hurtigere i byerne, nemlig fra 50 til 60, 70 km/t., hvad det måtte være.
Jeg gør opmærksom på, at bremselængden jo forhøjes dramatisk for lastbiler, hvis man forhøjer fartgrænsen fra 50 til f.eks. 70 km/t., og at denne kørsel jo altså finder sted i bymæssig bebyggelse, og at det jo ikke bare er på nogle firesporede omfartsveje eller sådan rundt om de større byer.
Det er søreme også tosporede veje, indfaldsveje, som går helt ind i byerne.
Så både af den ene og den anden grund synes vi, at det er betænkeligt, og vi har selvfølgelig tænkt os at stemme imod det, men vil altså også kritisere, at man stadig væk fastholder at kunne ændre afgørende på et lovforslag uden at sende det i en ny høring.