runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2013-02-20:
Jeg sagde jo her i min besvarelse, at man som ansat også har et ansvar, hvis man oplever den her slags ting.
Går man til sin ledelse og oplever, at der ikke bliver lyttet, så må man gå til politiet, hvis man oplever, at der bliver udøvet vold.
Men jeg vil sige, at man jo også har andre steder at kunne gå hen.
Man kan sige det til en tillidsmand, man kan sige det til en sikkerhedsrepræsentant.
I det hele taget er det afgørende, at man siger fra og råber op, hvis man oplever, at sådan noget her finder sted.
Jeg kan jo ikke konkludere noget om den undersøgelse, der er blevet igangsat i dag, men jeg synes, det er rigtigt, at man sætter en undersøgelse i gang på den måde.
Beretninger som dem, jeg kunne høre, om vold og ydmygelser er meget, meget alvorlige, og de bør betyde, at man sætter gang i sådan en tilbundsgående undersøgelse som den, vi kan høre om.
Og som sagt har jeg meddelt, at jeg meget gerne vil orienteres om, hvad man kommer frem til i den undersøgelse.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-20:
Det er jo så også meget godt, men man kan så se, at hovedparten af de job, der bliver opslået som akutjob, bliver besat af folk, der er i beskæftigelse i forvejen.
Der er ikke så mange af dem, der har behov for det, der får mulighed for at få et job.
De fleste af de ansættelser, der sker, er netop ansættelse af folk, der i forvejen har et job, men som godt kunne tænke sig et andet.
Det var ikke det, vi havde forstået på statsministeren, da det blev fremlagt, at der skulle findes 12.500 akutjob.
Alligevel ser vi, at de akutjob, der kommer, godt nok bliver opslået som akutjob, men at det jo ikke er sådan, at man kan sige, at der er stor trængsel, for at de langtidsledige kan få lov til at gøre brug af de her akutjob og få en ansættelse.
Derfor er vi jo derhenne, hvor vi må sige, at succesraten for, om man har opnået det, man ville, ikke skal måles i, om der er opslået 12.500 job, men snarere måles ved at se på, hvor mange af de langtidsledige der har fået et af de job.
Jeg tror så ikke lige selv på, at ministeren p.t. har noget overblik over, hvor mange af de langtidsledige, som stod til at miste dagpengene, der på nuværende tidspunkt har fået ansættelse, men jeg vil da bede ministeren om at følge op på det og gøre rede for det på et tidspunkt, når der er et overblik over, hvor mange af dem, der virkelig har behov for det, der har fået et af de her akutjob, og gøre rede for, hvor mange af jobbene der er blevet besat af folk, der i forvejen havde job, og som altså ikke var langtidsledige.
Det er nok snarere det, succesraten skal måles på.
Liselott Blixt (DF), 2013-02-20:
Vi har før i tiden talt om whistleblowere, også på det her område.
Det kunne jo netop være en idé, og jeg ved, at ministeren også har været inde på det.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens tanker om, om ikke det ville gøre en forskel, for nogle personaler ville måske synes, at det ville være et stort skridt at gå til politiet.
Man går til ledelsen og finder ud af, at ledelsen ikke vil gøre noget ved det.
Hvordan kan vi prøve at organisere det her med whistleblowere, som jeg ved at ministeren har været inde på?
Er det noget, man kunne bruge f.eks. på Risskov?
Kristian Jensen (V), 2013-02-20:
Men ministeren svarer stadig væk ikke på, hvorvidt det her er noget, som vi skal tage med ind i de forhandlinger, vi forhåbentlig snart kommer til at se en begyndelse på.
Ministerens kollegaer, både uddannelsesministeren og beskæftigelsesministeren, er jo begyndt at åbne op for, hvad det er for tanker, der ligger på forskellige reformområder, og så kunne det bare være rart, hvis vi snart begyndte at se på, om der også kom noget på miljøreguleringsområdet.
Jeg tror helt sikkert, at ministeren vil være i stand til at lave gode forslag, som vil kunne hjælpe til at skabe de arbejdspladser, danskerne har så meget behov for.
Så opfordringen er bare givet helt klart, og det gælder ikke bare på landbrugsområdet, men det gælder så sandelig også på en lang række andre områder, hvor jeg tror at vi i Danmark kan blive inspireret af andre gode lande, der har gode rammer, men måske har gjort tingene en lille smule bedre.
Jeg vil gerne stille Venstres forslag om nabotjek i forhold til at se på, om andre lande har gjort det bedre, end vi har gjort det i Danmark, gratis til rådighed for ministeren og for regeringen.
Det er sådan i politik, at man ikke skal være ked af, hvis ens copyright bliver brudt; man skal bare glæde sig over, at man kan inspirere andre.
Så vil ministeren ikke godt blive inspireret af vores forslag?
Ida Auken (S), 2013-02-20:
Jo, men nu kan man jo godt inspirere til noget, der allerede er i gang.
Vi satte for over et år siden en natur- og landbrugskommission i gang, som lige præcis skulle kigge på det her område, så det behøver vi ikke spørgsmål i Folketingssalen for.
Men jeg vil alligevel gerne have, at vi har en god debat, og det får vi også mulighed for under det næste spørgsmål.
Kristian Jensen (V), 2013-02-20:
Jeg tror, at både ministeren og jeg ved, at der er spørgsmål, der stilles for at opklare, spørgsmål, der stilles for at uddybe, og spørgsmål, der stilles for at drille – og så er der spørgsmål, der stilles for at inspirere.
Og det her er faktisk et spørgsmål, jeg har stillet for at være med til at inspirere til, at der også, når regeringen kommer med sin konkurrenceevnepakke, kigges på det bureaukrati og bøvl og det regelsæt, der ligger omkring miljøreguleringen.
Der er intet skisma mellem at have en god, sund miljøregulering og have vækst i erhvervslivet.
De to ting kan langt hen ad vejen være forudsætninger for hinanden.
Men jeg synes bare, at ministeren godt må komme lidt mere frem på banen for at åbne op for, om man er blevet inspireret.
Jeg har alligevel, da jeg bladrede dagens aviser igennem, kunnet se flere af ministerens kollegaer åbne op for, hvilke tanker de har gjort sig på andre områder i det, der bliver samlet til den store konkurrenceevnepakke, vi forhåbentlig – forhåbentlig – kommer til at se fra regeringens side.
Derfor, kunne ministeren ikke bare tilkendegive, hvorvidt man er inspireret af det forslag, som jeg stiller, om at lade mere smidige miljøregler og en mere smidig regulering af virksomhederne være en del af konkurrenceevnepakken?
Ida Auken (S), 2013-02-20:
Jamen så kan jeg forstå, at spørgsmålet her er et inspirationsspørgsmål til regeringen, og det takker jeg selvfølgelig også for.
Og jeg vil sige, at hvis jeg måske lød en lille smule overrasket over, at Venstre godt kunne se, at miljøregulering, konkurrenceevne og vækst kunne gå hånd i hånd, så er det jo bl.a., fordi Venstres miljøordfører for ikke mange måneder siden udtalte, at 25 års miljøpolitik stort set var spildt.
Det er jo et interessant synspunkt at høre.
Men jeg går ud fra, at det er gruppeformanden, der er den største autoritet her, så jeg er da glad for, at vi har fået sat på plads i dag, at Venstre ikke mener, der nødvendigvis er nogen konflikt mellem miljøregulering og god konkurrenceevne for erhvervet.
Når vi taler om lige præcis landbrugets regulering, som vi også skal snakke om under det næste spørgsmål, så er det jo klart, at vi står over for en meget stor udfordring, i forhold til at vi har et erhverv, der er meget hårdt presset og har en meget stor gæld, og som skal producere også i fremtiden, samtidig med at vi også har nogle meget store udfordringer derude med vandmiljøet.
Det er jo dem, vi har forsøgt at adressere med Natur- og Landbrugskommissionen, og jeg tror, at med så stor en opgave, som vi skal løse her, vil det være rigtig godt, at vi kan tage en fælles politisk diskussion om det her, og at begge sider af salen vil være med på at forsøge at løse den her opgave sammen.
Kristian Jensen (V), 2013-02-20:
Jeg synes, det er glimrende, hvis mit spørgsmål har gjort ministeren klogere, men det ville nu undre mig, hvis ministeren ikke i forvejen vidste, at det er en helt gængs opfattelse, at gode og solide regler på miljøområdet godt kan gå hånd i hånd med erhvervsvækst.
Det er bare et spørgsmål om, at vi hele tiden sikrer at bruge den nye viden, der er til rådighed, for at sikre, at det regelsæt, vi har, og som skal beskytte vores fælles natur, også tager højde for de vækstmuligheder, som vi har brug for for at have råd til det velfærdssamfund, vi alle sammen ønsker i Danmark.
Derfor var mit spørgsmål sådan set ikke for at være polemisk, det var ikke for at være drillende, og det var ikke for at udfritte ministeren om noget, som ministeren på forhånd ikke måtte sige.
Det var sådan set bare for måske også at inspirere regeringen til at overveje, om den konkurrenceevnepakke, som man nu tilsyneladende har brugt nogle uger på at forberede, også ud over de økonomiske elementer, der ligger i, at man sænker afgifter, at man gennemfører reformer, og at man øger arbejdsudbud, også kunne indeholde nogle elementer, der betød, at man kiggede på miljøreglerne, kiggede på vores reguleringsform for at se, om den er tilpas i forhold til den målsætning, vi har om både at have erhvervsvækst og en god og sund natur og et godt og sundt miljø.
Der tror jeg at der er nogle muligheder.
Jeg tror, der bl.a. er nogle muligheder for at kigge på, om man kan lave klarere regler og bedre regler, der sikrer, at man kan gå videre.
Når jeg nævner landbrugsområdet, er det jo, fordi det er et af de områder, hvor vi ved at der i fremtiden vil blive behov for flere fødevarer.
Efterhånden som verdens befolkning vokser, er der et stigende behov for fødevarer, og i Danmark er vi fantastiske til at levere gode og sunde fødevarer.
Det kræver bare, at der er bedre muligheder for at lave den udvikling og den fornyelse af landbruget, som de mangler i øjeblikket.
Derfor er der nogle områder her, som jeg håber ministeren vil tage med, når regeringen kommer med sin konkurrenceevnepakke.
Ida Auken (S), 2013-02-20:
Jeg vil gerne begynde med at takke for spørgsmålet, for jeg synes, der ligger en præmis i spørgsmålet, der er ret interessant, nemlig at spørgeren anerkender, at der ikke nødvendigvis er nogen konflikt mellem miljøregulering og konkurrenceevne.
Og det er sådan set lige præcis mit udgangspunkt som miljøminister, at man sagtens kan lave den rigtige form for miljøregulering, og at man sagtens kan sikre, at der sker fremskridt på det grønne område, samtidig med at man passer på virksomhedernes konkurrenceevne, ja, måske endda ligefrem forbedrer den.
Men der spørges så også til regeringens konkurrenceevnepakke, og af gode grunde kan jeg ikke stå her, flere uger før den bliver fremlagt, og sige, hvad der kommer til at være i regeringens konkurrenceevnepakke, så jeg må sige til spørgeren, at der må han have tålmodighed lidt endnu, fordi det jo simpelt hen er almindelig kutyme, at det kan man ikke.
Den anden del af spørgsmålet vedrører reguleringen på landbrugsområdet, og jeg kan sige, at på landbrugsområdet har regeringen nedsat en naturog landbrugskommission, som har det samme dobbelte formål, nemlig at se på: Hvordan kan vi på en gang at sikre et robust og konkurrencedygtigt landbrugserhverv og samtidig sikre, at vi har rent vand og ren luft og en stærk, robust og spændende natur i Danmark?
Det er opgaven, og Naturog Landbrugskommissionen kommer med deres anbefalinger om ganske kort tid.
Der glæder jeg mig til at se på dem og forhåbentlig også kunne diskutere dem bl.a. med Venstre.
Kristian Jensen (V), 2013-02-20:
Vil ministeren være indstillet på, at den kommende konkurrenceevnepakke også skal indeholde en styrkelse af virksomhedernes konkurrenceevne gennem klarere og bedre regler for miljøreguleringen – herunder inddrage anbefalinger om enklere miljøregulering for landbruget?
Ida Auken (S), 2013-02-20:
Jo, hvis jeg vidste, hvad forslaget så var.
Men man kan sige, at hvad angår konkurrenceevnepakken, er det jo regeringens privilegium at vente med at fremlægge det, der er i den, til vi lægger den frem, og det er så også det, jeg svarer i dag.
Jeg vil ikke stå her og løfte sløret for, hvad der er i den pakke.
Statsministeren har opfordret alle sine ministre til at tænke med, og det har vi selvfølgelig gjort, men at vi ikke vil stå og løfte sløret for det i dag, er vist helt fair og helt i tråd med, hvad man tidligere har gjort.
Kristian Jensen (V), 2013-02-20:
Vil ministeren være indstillet på at styrke landbrugets konkurrenceevne – og dermed jobskabelsen i både landbrug og følgeerhverv – ved at erstatte den eksisterende regulering af landbruget gennem produktionslofter med en fremtidig regulering via emissionslofter i miljøgodkendelsen på den enkelte bedrift?
Ida Auken (S), 2013-02-20:
Nu har hr. Kristian Jensen siddet i regering i rigtig mange år og ved, at man nedsætter kommissioner, og at de så kommer med forslag, som man som minister kigger grundigt igennem, fordi man er den minister, der har ansvaret for den lovgivning, som dog har temmelig meget konsekvens for luften, vandet, naturen derude.
Så af almindelig respekt for kommissionen vil jeg vente på, hvad den kommer med.
Jeg vil selvfølgelig være meget, meget velvilligt indstillet over for, hvad en kommission, der arbejder på vores kommissorium, foreslår, og så vil vi jo tænke tingene godt igennem, så vi ikke, når vi skal lave et setup, som måske nærmest vender tingene på hovedet, gør det på den forkerte måde.
Kristian Jensen (V), 2013-02-20:
Jeg tror nu nok, at ministeren kun har ansvaret for lovgivningen for natur og luft.
For et øjeblik siden roste ministeren disse kloge mennesker, der sidder i Natur- og Landbrugskommissionen, og sagde, at de er dygtige og saglige og skal have arbejdsro.
Jeg medgiver, at den nuværende regulering er meget kompliceret, og jeg prøver på ingen måde at være ekspert.
Men hvis det nu er dygtige og saglige mennesker, der har fået den arbejdsro, de siger de skal have, til et eller andet tidspunkt primo 2013 – ministeren er nok noget mere tålmodig, måske også mere langmodig end det, der ligger til mit temperament – og de så kommer med forslaget om at erstatte det med emissionslofter, kan vi så ikke få et klart svar fra ministeren på, om ministeren så vil følge det forslag?
Ida Auken (S), 2013-02-20:
Nu ved jeg ikke, hvor stor en ekspert hr. Kristian Jensen er med hensyn til reguleringen på miljøområdet.
Så jeg vil sige, at det er fair nok at sige, at jeg er meget positiv over for intentionen om, at man prøver at regulere konsekvenserne på outputtet, på det, der er effekterne ude i naturen og miljøet, frem for at detailregulere nogle processer, og det har jeg sagt adskillige gange, lige fra jeg blev minister.
Jeg tror også, det kan være, at det har inspireret nogle af medlemmerne af Natur- og Landbrugskommissionen til også at kigge på det her område på den måde.
Vi skal sikre, at man styringsmæssigt kan følge med i, hvad der sker, for jeg har ansvaret for naturen derude, for vandet, for luften, og derfor skal jeg jo også være sikker på, at det reelt har den effekt, de siger det har.
Kristian Jensen (V), 2013-02-20:
Det var tæt på at være et klart svar, og det er jo glædeligt.
Det er ikke altid, at man får et klart svar, når man stiller et spørgsmål.
Men det var også kun tæt på, og derfor prøver jeg igen.
Men lad os nu lige prøve at være helt konkrete, for spørgsmålet er sådan set klart.
Hvis Natur- og Landbrugskommissionen kommer med et forslag om at erstatte den hidtidige regulering med emissionslofter, vil ministeren og regeringen så følge det forslag?
Ida Auken (S), 2013-02-20:
Nu er det jo en uafhængig kommission, så jeg synes, det er helt retfærdigt at lade den afgøre, hvad »primo januar« er.
Fra vores side vil vi gerne af sted så hurtigt som muligt.
Så det er simpelt hen bare i respekt for en masse mennesker, der sidder og arbejder, at vi venter.
Der er tidligere kommet anbefalinger, bl.a. om at lave nogle anmeldeordninger.
Derfor har jeg også lavet seks nye anmeldeordninger på husdyrreguleringsområdet for bl.a. at rydde lidt op i det morads, som en tidligere regering fik lavet på husdyrområdet.
Ja, det har jo sagt adskillige gange: Jeg tror godt, at man kan regulere landbruget mere intelligent.
Jeg tror godt, at man kan kigge på outputreguleringen.
Det skal selvfølgelig tænkes ordentligt igennem, og man skal sikre sig, at vi også får det ud af det i den anden ende, at der også kommer både renere vand og renere luft, bedre natur.
Det er jo derfor, at vi skal kigge på det, når Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger kommer.
Min intention er i hvert fald at tage meget positivt imod dem, fordi det ligger fint i tråd med den måde, jeg tænker miljøpolitik på.
Undskyld, jeg glemte, at der er nye regler i Folketinget.
Det virker også lidt mærkeligt, at man ikke får spørgsmålet først.
Men spørgsmålet ligger – det er til orientering af de seere, der ikke har læst spørgsmålet – lidt i tråd med det tidligere spørgsmål.
Regeringen har som sagt nedsat en Natur- og Landbrugskommission, som skal bidrage til en dobbelt løsning: både at sikre et konkurrencedygtigt erhverv og at sikre rent vand, ren luft, en sund og robust natur.
Kommissionen har i september 2012 løftet lidt af sløret for, hvad de kommer med.
De siger bl.a., at der skal udvikles en regulering, som i højere grad baseres på friere rammer for tilrettelæggelse af produktionen med fokus på krav til emissioner, udledninger og påvirkninger af omgivelserne.
Så der er jo noget, der kunne tyde på, at Natur- og Landbrugskommissionen er på vej i retning af en emissionsorienteret regulering, hvor man regulerer anlægget ved en emissionsgrænse for ammoniak, lugt, støj osv.
Astrid Krag (S), 2013-02-20:
Undskyld, jeg smiler, men jeg kan ikke lade være med at referere en kollega til spørgeren, som, da vi havde en sundhedsdebat i efteråret i Folketinget, blev spurgt om, om Venstre nu også holdt regnskab med alle de ufinansierede løfter, de kom med på sundhedsområdet.
Det kunne han bekræfte Venstre holdt øje med, og det er da bare at være ærlig.
Jeg må sige, at det godt kan være, at spørgeren synes, at sundhedsafsnittet i Venstres finanslovforslag er mere prominent – eller hvad det var for et ord, spørgeren brugte – end vores, men som jeg husker det, er det lidt svært at få øje på den konkrete finansiering.
Samtidig skal vi heller ikke blive sådan helt grædekoneagtige, for der er jo faktisk nogle meget store muligheder i f.eks. den teknologiske udvikling, f.eks. telemedicin.
Regeringen lavede en telemedicinsk handleplan i august, og vi skal til at rulle forslag ud stort i hele landet nu, for så vidt er den teknologiske udvikling kommet.
Vi skal til at gøre os konkrete erfaringer med f.eks. telepsykiatri, hvor erfaringer fra udlandet viser, at man med den samme kapacitet, altså den samme mængde uddannede psykiatere, kan hjælpe op til fire gange så mange patienter med moderat angst og depression, som man kan i dag.
Det er jo noget, der giver optimisme og gør, at man kan være fortrøstningsfuld, i forhold til at vi også fremover kan udvikle og forbedre vores sundhedsvæsen, selv om finanserne ser ud, som de gør, selv om sygdomsbilledet ser ud, som det gør, demografien er, som den er, osv.
Så jeg er optimist, i forhold til at det her godt kan lade sig gøre, også selv om vi ikke kan åbne for de gyldne haner.
Havde vi de gyldne haner, som man havde i 00'erne, ville vi bruge dem anderledes, end den borgerlige regering gjorde, men jeg tror på, at vi også i fremtiden kan have et dansk sundhedsvæsen i verdensklasse med fri og lige adgang på trods af de vilkår med økonomisk stramning, vi har.
Kristian Jensen (V), 2013-02-20:
Når man går ind og kigger på Natur- og Landbrugskommissionens kommissorium, vil man se, at der står, at den skal komme med sine konkrete anbefalinger til regeringen primo 2013.
Nu er »primo« sådan et fantastisk dejligt ord.
Det kan dække over alt fra den 2. januar og til et langt stykke ind i foråret.
Spørgsmålet blev stillet nu, fordi vi nu i hvert fald er i den del, man kan kalde primo 2013, og jeg håbede sådan set, at ministeren ville være mere klar.
Men jeg respekterer naturligvis, hvis ministeren mener, at der er dømt timeout, og at andre ikke kan komme med ideer og forslag til forbedringer, før Natur- og Landbrugskommissionen er færdig.
Jeg har nu den indstilling, at hvis der er en god idé og vi ved, at den kan virke, så behøver man ikke at vente på, at nogen har præsenteret den for en.
Så kan man sådan set
godt tage fat på den, både fordi det vil være med til at sikre nogle klarere regler, og fordi vi kan se, at der er et behov for at styrke jobskabelsen i både landbruget og følgeindustrien.
Derfor kunne man komme længere, hvis man allerede nu greb de gode ideer, der er.
Men hvis ministeren er indstillet på, og det kan jeg næsten forstå på ministeren at hun er, at andre ikke må komme med konkrete forslag, før Natur- og Landbrugskommissionen kommer med sit, og man ikke vil forgribe sig på Natur- og Landbrugskommissionens ret til at præsentere noget, så vil jeg bare spørge ministeren om dette: Hvis Natur- og Landbrugskommissionen kommer med et forslag om at erstatte de hidtidige regler med emissionslofter, vil regeringen så følge et sådant forslag?
Astrid Krag (S), 2013-02-20:
Det er jo et ansvar, som man kan sige vi er mange om at bære.
Reduktionen af antallet af sengepladser på de medicinske afdelinger fandt jo i høj grad sted under den forrige regering, og jeg går ud fra, at spørgeren er enig med mig i, at spørgeren har en vis andel i, hvad der foregik der.
Men samtidig – og det går jeg også ud fra at spørgeren vil være enig med mig i, da vi sammen afsatte midlerne til handleplanen for den ældre medicinske patient – spiller kommunerne også en rolle her.
Så der er mange, der har part i ansvaret, ligesom der er mange, der har del i løsningen, hvis det her skal lykkes.
For mig er det afgørende, at en svækket ældre, der er syg, skal være det sted, hvor vedkommende har behov for at være.
Og har man ikke behov for at være på sygehuset, og kan man plejes derhjemme i stedet for, skal man det.
For er man gammel og svækket, er det ikke ufarligt at være indlagt på et sygehus.
Så vi skal være sikre på, at der er den gode og rigtige visitation.
Der har vi ting foran os med de nye fælles akutmodtagelser, hvor et af målene jo er, at ved at patienten møder specialister i første omgang, vil de blive bedre til at finde ud af, om det her er en patient, der skal indlægges, eller om det er en patient, der kan få pleje på det, der hedder et lavere plejeniveau.
De 200 mio. kr. i handleplanen for den ældre medicinske patient har jeg været inde på.
De 300 mio. kr. til kommunerne, som er så afgørende, hvis vi skal sørge for, at der ikke er ældre medicinske patienter på sygehusene, som kunne plejes derhjemme, er et vigtigt initiativ, et vigtigt skridt, vi har taget.
Det er taget nu, og spørgeren spørger efter initiativer, der er taget.
Så vil jeg sige, som jeg også sagde i min besvarelse, at det er et område, hvor der kan gøres utrolig meget lokalt.
Det her handler også om at have et ordentligt ledelsesmæssigt fokus på det.
Sophie Løhde (V), 2013-02-20:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Det er jo godt at høre, at den her regering gerne vil tage ansvar, men jeg hørte ikke sådan rigtig, hvad det er, man gerne vil tage ansvar for, i forhold til at vi nu står i en situation, hvor der aktuelt er overbelægning på en række medicinske afdelinger med patienter, der ligger på overfyldte sengestuer, og patienter, der ligger på gangene.
Derfor vil jeg da gerne bede ministeren om at svare på det, jeg sådan set blot har spurgt om, og dermed ikke fremkomme med alle mulige initiativer, man vil tage på et eller andet tidspunkt.
Mener ministeren, at det er regeringen, der bærer hovedansvaret for den situation, vi ser i øjeblikket, med overfyldte sengestuer og patienter på gangene?