runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-19:
Jeg synes faktisk, at skatteministeren fortjener ros: Han fortjener ros for at skrive en kronik, hvor han gør op med begrebet lighed over alt, og hvor man siger, at man vil sænke skatten på arbejde.
Jeg finder personligt en stor tilfredsstillelse i, at han ligefrem nævner den debat, som jeg var med til at starte, og som handlede om fattigdom, og om det kan betale sig at arbejde i det her land.
Så det vækker bestemt ikke ubehag, som finansministeren tidligere sagde til hr. Kristian Thulesen Dahl, at man begynder at snakke om at sænke skatten på arbejde.
Men det, der vækker ubehag, er at se på en regering, som har løjet sig til magten, og som gik til valg på en plan, som man siden hen har erkendt var den rene fatamorganaøkonomi, en plan, som man har erkendt var underfinansieret med mellem 22 mia. og 39 mia. kr.
Finansministeren er en klog mand, han er en dygtig økonom, og finansministeren vidste godt før valget, at når man kom ind i regeringskontorerne, så ville man ikke regne på den måde, som man gjorde inden valget.
Hvorfor kunne finansministeren ikke deltage i en ærlig debat inden valget, hvor vi lagde besparelser frem, men hvor finansministeren sagde, at man ikke skulle lave besparelser; man skulle kun investere?
For planen holdt ikke.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Nu kan jeg jo altid blive nervøs for at vække hr. Joachim B. Olsens ubehag, eftersom netop hr. Joachim B. Olsens ubehag angiveligt kan komme voldsomt til udtryk i en række sammenhænge.
Så det vil jeg være påpasselig med.
Debatten om regneregler og den plan, vi fremlagde før valget, har jo været taget mange gange, og jeg synes, den stiller sig utrolig enkelt.
Vi sagde i valgkampen meget klart, at alt det, vi fremlagde, ville være omfattet af et klart forsigtighedsprincip – et klart forsigtighedsprincip – hvor man kun kan gennemføre nye initiativer, når de er finansieret fuldt ud.
Og det er det, vi har gjort; det er helt enkelt.
Så er der en debat om regneregler, den er der også uden min medvirken.
Den vil også være der efter min tid som finansminister, og jeg tror såmænd også, hr. Joachim B. Olsen på tidspunkter vil opleve at blive en del af den
Og der har jeg blot valgt at have den restriktion, så længe jeg er finansminister, at jeg spiller efter gængse regneregler.
Tænk, hvis alle i hele Folketinget ville gøre det; så ville alting være meget nemmere.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-19:
Det er jeg fuldstændig enig i: Det ville gøre det meget nemmere.
Men det var ikke det, der var pointen her.
Pointen var, at finansministeren inden valget godt vidste, at »Fair Løsning« ikke var et udtryk for gængse regneregler – det vidste han godt – og den var ikke finansieret krone til krone, men den var underfinansieret.
Og for borgerne, for danskerne, var det ikke en akademisk diskussion om den ene økonomiske teori eller den anden, der blev det opfattet som løfter, der blev givet, og som noget, der holdt.
Det var også det, som politikere fra oppositionen sagde, nemlig at det her holder, det her er godt nok, og det kan man stole på.
Men det var ikke godt nok, og det har man så siden hen erkendt, og det vækker ubehag hos mig, og det har vakt ubehag hos rigtig mange andre danskere.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Det synes jeg er en fuldstændig forvrænget fremstilling af det forslag, der er lagt frem.
Der investeres flere penge i forskning, end VK-regeringen havde lagt op til; der investeres flere penge i det loft i gymnasierne, der omtales; der investeres flere penge i erhvervsskolerne; der investeres flere penge i praktikpladser.
Så det er helt entydigt, en helt entydig profil.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-19:
Tusind tak.
For et øjeblik siden, da ordføreren sagde, at det mest er folk fra Nordsjælland, der kører ind i København, eller sådan noget, kunne jeg ikke lade være med at lave en hurtig søgning i Statistikbanken, altså inde på Danmarks Statistiks hjemmeside.
Vælger man at se på familier med bil og vælger lønmodtagere med løn på grundniveau, så viser det sig, at der er 406.343 familier med bil.
Vælger man at se på familier med bil og vælger arbejdsløse, så viser det sig, at der er 16.500, der alligevel har bil.
På samme måde kan man se, at der er 53.086 førtidspensionister med bil, knap 55.000 efterlønsmodtagere med bil og knap 40.000 uden for arbejdsmarkedet, der alligevel har bil.
Det var bare de fem grupper, jeg fandt, dvs. i alt omkring 570.000 familier med bil.
Vil ordføreren holde fast i, at det mest er folk fra Nordsjælland, der kører ind i København, altså at det mest er dem, der bliver ramt af betalingsmuren?
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Det synes jeg sådan set er et rigtig godt spørgsmål, det er også en af de diskussioner, vi har haft, og det er baggrunden for, at vi ikke bare har lagt et forslag frem, som flugtede med de guidelines, der blev lavet i sin tid under en Venstreskatteminister.
Det er jo, fordi vi faktisk anerkender, at der er nogle udfordringer, og at det er vigtigt at skrue det sammen på den rigtige måde.
Det er også baggrunden for, at vi ikke har fremsat forslaget endnu.
Men vi har også sagt, at der skal udarbejdes en konkret model, for vi har faktisk en ambition om at se på sukkerindholdet, vi har faktisk en ambition om at gøre noget ved det, og det var sådan set også det, den tidligere regerings Forebyggelseskommission selv foreslog, nemlig anbefalede at udvide grundlaget for chokolade- og slikafgiften til også at omfatte andre produkter med et højt sukkerindhold.
Det var præcis det, der stod i Forebyggelseskommissionens rapport, og det er jo sådan set det, vi har taget til efterretning.
Vi har lyttet til Forebyggelseskommissionen – den tidligere regering kunne måske have lyttet til sin egen kommission – og det er baggrunden for, at vi nu vil se på det her område, for vi synes faktisk, der er en udfordring, og vi tror sådan set, og det var også det, fru Marianne Jelved tidligere i dag var inde på, der er en fornuft i rent faktisk at pålægge nogle afgifter for også at se på, om ikke det kan give en adfærdsændring.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Ud over politiske drillerier og de samme spørgsmål, der er blevet besvaret, men alligevel bliver stillet igen og igen, så vil jeg sige, at det mest markante ved dagens debat har været, at regeringen flere gange har rakt hånden ud til Venstre – ikke til den venstre side, men til partiet Venstre.
Og hånden er jo ikke bare rakt ud til Venstre i form af en invitation til et møde.
Nej, det er jo med udspil som skatteudspillet, der indeholder klar borgerlig tankegang byggende på påstanden om, at man ved at øge forskellen på løn og dagpenge kan få flere i arbejde.
Det, som VKO har gjort tre gange de sidste 10 år, er det, som den nye regering foreslår at gentage.
Det er tilbud om flere reformer, der skal øge arbejdsudbuddet, igen ud fra den borgerlige kogebog med den besynderlige opfattelse, at jo ringere man behandler de arbejdsløse, og jo flere der søger et arbejde, jo flere job kommer der.
Tilsvarende er det med energiforhandlingerne.
Regeringen føjer Venstre ved at sænke den indsats, regeringen har foreslået.
Bliver der et forlig med Venstre, vil det være til skade for klimaet, for miljøet og for den beskæftigelse, der følger, når man gør noget for klimaet.
Men, men, men heldigvis siger Venstre nej til invitationerne, og tak for det.
Og hvis den tidligere statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, stadig væk havde været her helt personligt, ville jeg sige til ham: Hold nu endelig fast i ønsket om at vente på at få revanche ved næste valg; Venstre, hold jer endelig i ro; det er vores klare anbefaling til jer.
For en stribe aftaler mellem regeringen og Venstre ville være en katastrofe for danskerne.
Det ville øge uligheden i samfundet.
Det ville piske de arbejdsløse og sikre en dårlig aftale om klimaet og forringe velfærden.
Venstre regner tydeligvis med, at hvis de afviser alle forslag om at gennemføre borgerlig politik, så kan de altså vinde magten tilbage.
Og til dem, der ikke lige har tænkt over det, vil jeg sige, at de næste gang vil regere ikke bare sammen med Dansk Folkeparti, men også sammen med Liberal Alliance – en skræmmende tanke.
Derfor de her ord til regeringen.
Hvordan undgår vi nu, at vi kommer dertil?
Vi vil gerne dreje regeringen den anden vej, fortsætte linjen fra det forslag til finanslov, vi diskuterer i dag, med mere beskæftigelse, mere velfærd, mere uddannelse, mere lighed og mere på miljø- og klimaområdet.
Vi er sikre på, og vi tror på, at fremtiden for denne regering ligger i at føre en politik, der er helt klart forskellig fra den forrige regerings politik, og ikke i at føre politik sammen med partierne fra den gamle regering.
Vi tror på, at det, vælgerne stemte på ved det sidste valg, var at få en forandring.
Det, jeg tror på at man skal vinde vælgerne på, er, at de kan se forskel, og jeg er sikker på, at de linjer, der bl.a. er i finanslovaftalen, og som vi gerne vil forhandle videre om med regeringen i kommende aftaler, er det, der også kan bringe regeringen tættere på at få det genvalg, som vi alle sammen ønsker i stedet for det skræmmebillede, vi ser til højre i salen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Der er bare en enkelt ting, jeg længe har haft lyst til lige at spørge hr. Frank Aaen om sådan i al fredsommelighed.
Når man ser på finanslovaftalen, er der jo selvfølgelig dels lavet en fyldig aftale for 2012, dels lagt nogle tråde ind i 2013.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Regeringen har bundet sig til, at en relativt stor sum penge her til sommer skal afsættes til kommunerne med henblik på udmøntning i budgetterne for 2013, herunder er der en af de ting, vi er allermest stolte af, nemlig at der er afsat ½ mia. kr. til at ansætte mere personale i daginstitutionerne, så der er flere voksne til at passe børnene.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Altså, der er ikke noget i finanslovaftalen for 2012, der forpligter regeringen til at udmønte noget bestemt sammen med Enhedslisten i løbet af efteråret 2012 for 2013.
Det er alene et spørgsmål om, at der skal afsættes nogle penge til kommunerne i forbindelse med sommerens aftale med Kommunernes Landsforening.
Er det rigtigt forstået?
Henrik Høegh (V), 2012-01-19:
Det glæder mig, at hr. Jonas Dahl nu oplyser, at regeringen er til sinds at forholde sig til de her fuldstændig abnorme afgifter på de her produkter.
Mig bekendt var en del af debatten om de her sukkerafgifter også NOx-afgiften.
Men lad mig så spørge: Det er tidligere i dag blevet nævnt, at det er meningen, at den her afgift skal være adfærdsregulerende.
Er det sådan, at afgiften er påtænkt at være varieret efter sukkerindholdet i de pågældende produkter, eller er det bare en afgift, der relaterer sig til mængden af kilo, der er i et glas af den pågældende vare?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Der er forskellige aftaler, der rækker ind i 2013.
Så der er tråde, der rækker ind i 2013.
Men hvis spørgsmålet er, om regeringen kan lave aftaler med Dansk Folkeparti i 2012, der kommer til at gælde for 2013, så må jeg med stor beklagelse sige, at sådan er den politiske virkelighed ikke.
Jeg håber ikke, at det kommer til at ske.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Det er jo anden runde, så jeg bliver lidt i samme boldgade som tidligere.
Jeg kan ikke lade være med at skraldgrine, når jeg hører hr. Frank Aaen forsvare topskat og skattereform uden hensyn til, om ligheden er der.
Derfor er jeg nødt til at spørge igen: Hørte jeg rigtigt, da hr. Frank Aaen svarede mig sidste gang, at Enhedslisten og hr. Frank Aaen ikke har nogen problemer med at medvirke til en skattereform, hvor man letter topskatten, hvilket jeg jo synes er helt fantastisk, jeg er jo skattelettelsesmand om nogen?
Er det rigtigt, at det vil Enhedslisten godt medvirke til, og at man også godt vil medvirke til en skattereform, hvor Ginikoefficienten, det, der måler uligheden, faktisk øges en smule?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Nu skal man jo være varsom med som politiker at give karakterer til andre politikere.
Men jeg må ærlig talt sige, at når man fire, fem, seks gange spørger, om Det Radikale Venstre går ind for at lukke Aalborg Portland, og hver eneste gang får at vide, at det gør Det Radikale Venstre ikke, så synes jeg måske, at de sidste fire, fem spørgsmål er spild af tid.
Og når man hører om den ene marmeladefabrik efter den anden, der lukker, og spørger, hvorfor skal den lukke, og hvorfor skal den lukke, og man hver eneste gang får svaret, at den sukkerafgift, der træder i kraft den 1. januar 2013, i hvert fald ikke kan have lukket fabrikker i dag, og man slet ikke ved, hvordan den afgift skal skrues sammen, og alligevel bliver ved med at spørge, så synes jeg, det er spild af tid.
Jeg synes faktisk også, det er spild af tid, at jeg endnu en gang skal sige, at bare uligheden i samfundet ikke bliver større, men mindre, så er vi indstillet på at bruge en variation af forskellige redskaber til at nå det mål, herunder en skattereform, herunder f.eks. en fjernelse af satspuljen.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Jeg vil bare godt sådan for en ordens skyld rose hr. Frank Aaen for sin iver og sin flid og sine mange gode synspunkter generelt i det politiske arbejde, ros og anerkendelse for det menneskelige og for indsatsen, men jeg synes, det er fuldstændig hyklerisk og totalt til grin, at jeg nu skal høre hr. Frank Aaen fra Enhedslisten stå på talerstolen og forsvare at kæmpe for det samme, som jeg har kæmpet for altid, nemlig at lette skatten, fordi det er vigtigt for vores samfund.
Det har jeg hørt den samme hr. Frank Aaen nedladende fuldstændig tage afstand fra, kalde det en champagnereform, en rødvinsreform og alt muligt, kun være til gavn for de rige, hver gang vi har talt om det.
Dengang var hr. Frank Aaen fuldstændig modstander af det, og derfor er det da lige til at trille rundt af grin af og have mange servietter klar, fordi tårerne sprøjter ud øjnene på en ved at høre et så fuldstændig anderledes synspunkt i dag.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Ja, jeg ved ikke, hvorhenne der er blevet hørt andre synspunkter.
Hele mit indlæg gik ud på at kritisere den siddende regering for at følge Det Konservative Folkepartis og Venstres og Dansk Folkepartis logik om, at bare man gør vilkårene dårligere for de arbejdsløse, så kommer flere i arbejde.
Det er en logik, vi ikke tror på, det er en logik, vi er imod, og den bekæmper vi.
Men hvordan vi bekæmper den, bestemmer hr. Mike Legarth altså ikke.
Hvis det er sådan, at der bliver lavet en skattereform, der har et indhold, vi ikke er helt tilfredse med, så vil vi med glæde kaste os over at rette op på den og forbedre den ved hjælp af nogle andre instrumenter, herunder f.eks. at fjerne satspuljen eller på anden måde sørge for, at dem, der har mindst, får noget mere at gøre godt med.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-01-19:
Det er jo således, at den røde regering i øjeblikket kæmper indædt for at få gennemtrumfet en betalingsmur omkring København, og det gør den, selv om det står klart, at sådan en betalingsmur ikke vil have en særlig stor virkning på reduktion af trængslen i København, og den vil heller ikke have den store effekt på forbedring af luftmiljøet i København.
Begge dele er i øvrigt blevet forbedret markant de sidste fem år.
Til gengæld vil en betalingsmur ramme knusende hårdt blandt almindelige borgere og lønmodtagere, som skal passere for at passe deres daglige arbejde, herunder specielt børnefamilier.
Muren vil også ramme specielt hårdt blandt forholdsvis lavtlønnede bilister, som i sagens natur skal bruge bilen for at passe deres arbejde, hvis de skal til at betale 11.000 kr. om året for at passe arbejdet.
Derfor vil jeg spørge om noget: Synes Enhedslisten virkelig, det er rimeligt at ramme lønmodtagere, som har brug for at bruge deres bil for at passe deres arbejde?
For det andet: Synes Enhedslisten, det er særlig solidarisk at indføre sådan en betalingsmur, som rammer særlig hårdt blandt de lavtlønnede borgere?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Der var en fejl i spørgsmålet.
Det er korrekt, at virkningen på miljøet ikke er voldsomt stor, men virkningen i forhold til trængslen er betydelig.
Og det, der sådan set hele tiden har været målsætningen, er, at det skal være nemmere at komme rundt i København, og at man ikke skal sidde fast i køer i lange perioder; det er sådan set en af hovedmålsætningerne med det.
Til det med solidarisk vil jeg sige, at det er sådan, at langt de fleste biler, der kommer ind i København, kommer fra Nordsjælland, mens flertallet af dem, der sidder i busserne, er almindelige, hårdtarbejdende mennesker, som det nu hedder, og derfor vil det være rigtig fint, hvis den kollektive trafik for dem, der har mindst, bliver forbedret, hvorimod jeg ikke har det fjerneste imod, at dem, der tager øsen oppe fra Hornbæk, kommer til at betale for at køre ind i København.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg synes, det er en enormt trist melding, der er kommet fra Vestas, og jeg bor selv i et område i Aarhus, hvor der også er meldt fyringer ud.
Så kan vi altid diskutere, hvis ansvar det er, og det tror jeg at man gør klogt i at lade Vestas håndtere, for jeg tror, det er vanskeligt at sige, om det er den nuværende eller den tidligere statsministers skyld.
Men når vi nu er ved Vestas, så lad os holde lidt fast i dem et øjeblik, for hvis vi skulle se på, hvordan vi kunne styrke Vestas' muligheder, kunne vi jo bl.a. se på, hvordan vi skabte en omstilling til grøn energi.
Der har regeringen jo fremlagt et meget ambitiøst forslag til, hvordan vi laver en omstilling til grøn energi, men det har Venstre hældt ned ad brættet; sådan tror jeg at udtrykket var.
Men det må man jo så bare tage til efterretning.
Jeg bed også mærke i, at man her i frokostpausen i dag efter 15-16 minutter forlod forhandlingerne og sagde, at det kunne der overhovedet ikke blive tale om.
Det var sådan set et eksempel på, at regeringen har sagt: Lad os nu kigge fremad, lad os nu sørge for at få sat gang i omstillingen til grøn energi.
Så jeg vil sige til Venstre: Kom nu ind i kampen.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-01-19:
Det er altid behændigt at komme med den slags retorik, som hr. Jonas Dahl kommer med.
For jeg spurgte ikke til noget om skyld.
Jeg placerede ikke en skyld hos statsministeren eller hos den tidligere regering.
Jeg spurgte hr. Jonas Dahl, om han troede, at det fremmede konkurrencekraften inden for grøn industri at pålægge den produktionstunge del af industrien i Danmark øgede afgifter.
Hr. Jonas Dahl taler om skyld og alt muligt andet, men jeg kunne bare godt tænke mig at høre: Tror hr. Jonas Dahl, at der skabes flere arbejdspladser i Danmark ved at afgiftsbelægge dem, hvor vi skal eksportere.
For det nytter jo ikke noget bare at lave en grøn omstilling i Danmark.
En produktionsvirksomhed som Vestas eksporterer jo langt størstedelen af sin produktion, så at der bliver sat et par vindmølleparker op i Danmark, vil naturligvis fremme udstillingsvinduet og også bidrage til en grøn strømproduktion, men det er ikke det, der giver arbejdspladser på den lange bane; det er jo den eksportdrevne vækst.
Så hr. Jonas Dahl kan måske svare på, om der kommer flere arbejdspladser i vindmølleindustrien i Danmark ved at afgiftsbelægge produktionen yderligere, sådan som regeringen har gjort det.
Men det er måske ikke hr. Jonas Dahls virkelighed.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg synes måske egentlig, det er meget sigende, at en Venstremand snakker om Vestas og bruger dem som det gode eksempel.
Hvis man havde læst lidt i historiebøgerne, ville man også vide, hvad baggrunden var for Vestas' succes: at man rent faktisk turde omstille dansk energiforbrug i løbet af 1990'erne under en regering, der i hvert fald ikke var en VK-regering – skal vi ikke bare sige det sådan?
Det er jo et faktum.
Derfor er det klart, at man også bliver nødt til igen at se på, hvordan vi kan styrke den grønne omstilling.
Det har vi fra regeringens side sagt at vi vil gøre.
Der er initiativer i finansloven, og vi har lagt op til det i forbindelse med energiforhandlingerne, men der må man så bare konstatere, at det har Venstre ikke villet være med til, og det er jo sådan set fair nok.
Hvis man ikke vil være med til forhandlingerne, kan man jo gå, og det er så det, man har gjort i dag.
Men jeg synes så, at det er lidt patetisk at høre på, at det nu nærmest skulle være regeringens skyld.
Hvis man gerne vil være med til den grønne omstilling, så lad os da tage nogle drøftelser om det.
Jeg ved da – sådan som jeg har forstået det – at klima- og energiministeren gerne er klar til ret hurtigt at mødes med Venstre igen.
Så hvis det her er en fremstrakt hånd til at deltage i forhandlingerne, skal jeg da gerne sørge for at formidle kontakten, så Venstre får en hurtig invitation.
Martin Henriksen (DF), 2012-01-19:
For det er sådan – det viser al erfaring på området – at hvis man lukker op for indvandrere, som er meget vanskelige at integrere, og som vi erfaringsmæssigt ved har svært ved at komme ud på arbejdsmarkedet og dermed ender på offentlig forsørgelse, så er det jo en udgift, og det går så fra noget andet.
Anerkender SF og hr. Jonas Dahl, at den udlændingepolitik, man har lagt op til, vil medføre stigende udgifter på lang sigt, simpelt hen fordi det vil være vanskeligt at få de indvandrere, der kommer ind, ud på arbejdsmarkedet?
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg er godt klar over, at det er en meget vanskelig manøvre, ikke mindst for Dansk Folkeparti, at skelne mellem udlændingepolitik og finanspolitik, men det synes jeg sådan set godt vi kan i regeringen, og det er jo også derfor, vi gør det, vi gør.
Jeg er stolt af regeringsgrundlaget, og jeg mener sådan set, der både er en klar økonomisk del og en udlændingedel.
Vi sætter penge af til at afskaffe fattigdomsydelserne, og det anser jeg sådan set som en sejr for SF, for det er noget af det, vi har kæmpet for i årevis, og jeg synes, det er et vigtigt skridt på vej til at få mere lighed i den del af Danmark, som har brug for mere lighed.
Jeg tror sådan set heller ikke, at det kommer som den store overraskelse for hr. Martin Henriksen.
Man kan måske nogle gange undre sig over, hvor Dansk Folkepartis sociale hensyn er i den henseende, men det kan vi vende tilbage til.
Der er også en række tiltag i regeringsgrundlaget, som netop er rettet mod udlændingeområdet.
Der er blevet fremsat lovforslag, og så vidt jeg har forstået, kommer der også en bunke senere.
Dem vil jeg sådan set gerne tage en debat om, men lad os nu lige holde fast i det, der rent faktisk ligger i finansloven.
Jeg kender faktisk Samsø Konservesfabrik rigtig godt, men som jeg også sagde i min ordførertale, er det jo en lidt påfaldende debat.
Jeg har godt hørt flere Venstrefolk også skyde på fru Marianne Jelved tidligere i dag, men det er bare lidt spøjst, at man skyder regeringen den her sukkerafgift i skoene, som vel at mærke træder i kraft den 1. januar 2013, og som der sådan set ikke engang er fremsat et lovforslag om.
For hvis man bare skulle fremlægge det sådan, som det er gjort – det var sådan en fremregning, der åbenbart var lavet i Venstres sekretariat – så er det klart, at det har nogle negative konsekvenser, fordi der bl.a. er lavet nogle beregninger på det grundlag, som blev lavet i sin tid, da der var en Venstreskatteminister. Det er sådan set også det, vi har sagt, nemlig at der er nogle udfordringer i det her, og det er også derfor, vi ikke har fremsat et lovforslag endnu.
Det fremsætter vi i efteråret, for vi anerkender også, at der er nogle udfordringer i det her, og derfor er det vigtigt, at det bliver skruet sammen på den rigtige måde.
Så jeg tror, man skal passe på med at finde på historier om, hvad det har af konsekvenser, når man end ikke har set et lovforslag.
Tidligere her i dag var der et eksempel på en virksomhed, der allerede var lukket på baggrund af en afgift, som sådan set ikke er indført, og det er om muligt det mest spøjse, jeg har hørt i dag.
Men jeg synes, man skulle sørge for at holde sig til indholdet.