runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-18:
Jeg mener, at den beslutning ligger rigtigt ude på gymnasierne, altså om man ønsker at deltage i Operation Dagsværk, om man ønsker det som undervisningsforløb eller som en fridag, eller om man ønsker at stå helt udenfor, og jeg mener sådan set ikke, at det er udtryk for, at man så ikke går op i fagligheden i gymnasiet.
Men jeg ønsker ikke et enhedsgymnasium, hvor alting er detailreguleret fra Christiansborgs side, og jeg mener sådan set, det er sundt, at man i vores demokrati også har undervisningsforløb, som støtter op om de faglige mål, hvor man kan diskutere både globale problemstillinger, og hvor eleverne også selv kan se, at de kan være med til at gøre en forskel.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-18:
Ønsker ministeren at afskaffe det klasseloft, som blev indført i 2012, og som ifølge Undervisningsministeriet i dag bliver overskredet af 28 af Region Hovedstadens 53 gymnasier?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-18:
For det første kan gymnasierne fravælge at deltage i Operation Dagsværk, og det er der jo også eksempler på at de gør.
For det andet mener jeg sådan set ikke, det er udtryk for en bestemt politisk holdning.
Mig bekendt pågår der hvert år, også på gymnasierne, en diskussion om, hvorvidt man synes, at Operation Dagsværk det pågældende år har det rigtige tema, og der foregår et langt forløb forinden, hvor både elever og andre aktører stemmer om, hvilke temaer der skal ligge til grund for Operation Dagsværk, netop for at sikre, at det er et bredt samfundsengagerende emne, som kan være med til at understøtte også de faglige mål i gymnasiet.
Nu går der sådan noget folketingssalsgymnastik i det, hvor man prøver at tillægge andre synspunkter, de hverken har haft eller har.
Og derfor vil egentlig bare gerne slutte af med at sige det, jeg også startede med at sige.
Jeg har modtaget en henvendelse fra Danske Gymnasier – også fra Danske Regioner, som har peget på nogle andre forhold – om, at man ønsker at afskaffe klasseloftet.
Og jeg har sagt, at jeg gerne vil kigge på fleksibiliteten, herunder de pointer, de har haft, med, at i stedet for at tælle fra dag et, kunne det være, at man måske skulle tælle efter et par måneder, fordi vi ved, der er et frafald.
Den diskussion er vi i gang med, og den har vi ikke på nogen måde konkluderet på.
Det betyder også, at så længe der ikke er nogen ændringer, så gælder det fleksible klasseloft, som det er i dag, og det betyder 28 elever.
Derfor har jeg i pressen, og jeg kan også gentage det i dag, indskærpet, at det jo har den konsekvens, at hvis man optager flere elever end det antal, der er tilladt efter loven, så får man ikke betaling for de ekstra elever.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-18:
Jeg læser spørgsmålet op: Ønsker ministeren at afskaffe det klasseloft, som blev indført i 2012, og som ifølge Undervisningsministeriet i dag bliver overskredet af 28 af Region Hovedstadens 53 gymnasier?
Når 28 ud af 53 gymnasier overskrider klasseloftet, har den økonomiske konsekvens åbenbart ikke den store effekt.
Så hvad vil ministeren gøre ved, at det på landsplan er hvert fjerde gymnasium, der optager for mange elever og dermed bryder klasseloftet på maksimum 28 elever pr. klasse?
Hvad vil ministeren gøre ved det?
Jeg kunne også godt tænke mig at høre, om det her er noget, der kommer til at indgå i gymnasiereformen, som ministeren nævnte tidligere.
Kommer klasseloftet og klassestørrelserne til at indgå i gymnasiereformen?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-18:
Jamen som jeg startede med at sige, har vi ikke taget stilling til, om der skal ske en ændring af reglerne om klasseloftet.
Vi har modtaget en henvendelse fra Danske Gymnasier.
Det er dem, der har ønsket klasseloftet afskaffet; det er ikke noget, vi har foreslået.
Vi forholder os til den henvendelse, vi har fået, herunder det forslag og det ønske, der er, om en større fleksibilitet.
Når jeg egentlig synes, det er på sin plads – og det kan jeg forstå at spørgeren fra Socialdemokraterne ikke synes det er – så er det, fordi når danske gymnasier og Danske Regioner henvender sig, mener jeg sådan set også, det er på sin plads, at man tager en drøftelse med dem om, hvad mulighederne er.
Skal det være, som det er i dag, at det er fra dag et, man opgør det fleksible klasseloft, eller skal man kigge på, om det måske skulle være lidt inde i 1. g, da vi ved, at der efter de første par måneder falder elever fra?
Det vil jeg gerne drøfte med parterne, men det ændrer ikke på, at så længe der er en regel, så er der en regel, og den skal overholdes.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-18:
Ministeren udtalte jo til Berlingske den 8. november – og det er også det, mit spørgsmål bunder i – at ministeren er åben for at se på reglerne.
Det er derfor, at jeg godt kunne tænke mig at høre, hvad ministeren mener med det, og komme nærmere på, om ministeren ønsker at afskaffe klasseloftet.
Men det kan jeg høre at jeg ikke får noget svar på.
Men det, jeg i hvert fald kan spørge om, vedrører, at der jo dengang, altså før 2012 – for det lyder, som om ministeren er lidt åben for at afskaffe klasseloftet – sad 36-38 elever i klasserne.
Mener ministeren, at det kan løses lokalt på skolerne?
Er det sådan, jeg skal forstå det: at de enkelte gymnasier selv kan løse problemerne?
Altså, vil ministeren være interesseret i at afskaffe klasseloftet, så man på skolerne selv kan styre, hvor mange der skal sidde i klasserne?
Ja, for i 2012 indførte vi jo klasseloftet, som ministeren også kalder det her såkaldt fleksible loft, der betyder, at der i gennemsnit skal være 28 elever pr. klasse pr. år.
Og det gjorde vi, fordi der i nogle klasselokaler sad 36-38 elever.
Mener ministeren, at der er noget anderledes nu, eller hvad mener ministeren der skal gøres?
Mener ministeren, at klasseloftet skal fjernes, eller kan det løses på andre måder?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-18:
Jeg har ikke taget stilling til, om der skal ske en ændring af reglerne for klasseloftet, men jeg har modtaget en henvendelse fra Danske Gymnasier, som ønsker, at klasseloftet afskaffes.
Der har jeg tilkendegivet, både her i salen, men også i offentligheden, at jeg, ligesom jeg gør med andre henvendelser, jeg modtager, kigger på dem.
Men som jeg har understreget, og som jeg også gerne vil understrege i dag, er det sådan, at indtil reglerne eventuelt ændres – såfremt de ændres – så gælder de nuværende regler.
I sidste instans er det skolernes opgave at sikre det nødvendige antal pladser til optagelsesberettigede elever, uden at de kommer i karambolage med det fleksible klasseloft.
Ib Poulsen (DF), 2015-11-19:
De skal være til gavn for landbruget og ikke på bekostning af miljøet.
Det er jeg helt overbevist om.
Hvordan det så end kommer til at se ud til sidst, vil det være sådan, at Dansk Folkeparti kommer til at kunne se sig selv i den aftale.
Det er helt sikkert.
Maja Panduro (S), 2015-11-19:
Derfor håber jeg, at ordføreren vil bære over med, at jeg bare lige skal være helt, helt sikker på, hvad det er, ordføreren siger.
Hvis ikke regningen kan gå i nul, sådan som ordføreren formulerede det, altså hvis ikke vi får kompenseret den miljøbelastning, der ligger i udspillene fra 16-punktsplanen, så kan Dansk Folkeparti ikke støtte 16-punktsplanen.
Er det rigtigt forstået?
Ib Poulsen (DF), 2015-11-19:
Jeg er jo overbevist om, at vi kan blive enige her.
Det kan jeg høre på spørgeren at vi kan, for selvfølgelig skal det her gå i nul.
Det er hele forudsætningen for, at vi går i gang med det.
Vi skal hjælpe landbruget, men det skal ikke være på bekostning af miljøet, så vi skal nok komme med en regning, hvor der står nul på bundlinjen.
Simon Kollerup (S), 2015-11-19:
Vi får jo ikke rigtig nogen tal fra ministeren, så det er lidt svært, men vi kan i hvert fald se nogle rigtig store klumper i den her 16-punktsplan – ændrede gødskningsnormer, randzoner, andre tiltag til gavn for landbruget – men vi savner at se tiltag, der skal samle den her øgede miljøpåvirkning op.
Ib Poulsen (DF), 2015-11-19:
Nu er det jo nogle gange sådan her, at spørgsmål bliver besvaret med spørgsmål, og så vil jeg spørge, om hr. Simon Kollerup kan dokumentere, at den her regning ikke går i nul, for det er jeg overbevist om at den gør.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Jeg vil da se frem til en gåtur i Jylland med ordføreren, hvor ordføreren kan vise mig al den megen natur, der er.
Der er lige kommet en opgørelse, der viser, at vi er det land, der har mindst beskyttet natur i EU.
Så man må godt nok sige, at når vi så siger, at vi fjerner 25.000 ha randzone, samtidig med at vores beskyttede § 3-områder skal gødes og sprøjtes, ser det ikke specielt godt ud.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren om noget: Anerkender ordføreren slet ikke, at der er nogle mennesker, bl.a. lystfiskere, bl.a. mennesker, der holder af naturen, der er glade for de randzoner?
Simon Kollerup (S), 2015-11-19:
Tak til ordføreren.
Jeg synes, det er interessant, at der undervejs fra talerstolen bliver sagt noget, som i virkeligheden lyder lidt hen i retning af, hvad Socialdemokratiet også sagde, og hvad jeg selv som ordfører sagde fra talerstolen, nemlig at miljøbelastningen skulle samles op.
Der undrede det mig, at Dansk Folkeparti jo var medunderskriver af 16-punktsplanen.
Hvorfor sikrede man ikke, at miljøregningen gik i nul, da man lavede 16-punktsplanen?
Ib Poulsen (DF), 2015-11-19:
Det er jo sådan, at der er 16 punkter på vej, og det her er et af delpunkterne, kan man sige.
Det mener ordføreren så svarer til ca. 1 pct. af den samlede hjælp til landmændene – jeg tror nok, det er lidt mere – men alle de her punkter skal jo sammenlagt gøre, at vi gør lidt mere for landbruget.
Som du selv siger, er det i dyb krise, og det er vi jo selvfølgelig ansvarlige for gøre noget ved.
Christian Poll (ALT), 2015-11-19:
Tak for ordet.
Landbruget er jo i krise, har en meget stor gæld, og mange landbrug er desværre lukningstruede.
Det er jo dybt tragisk.
Hvor stor en hjælp til landbruget vil det være at give de her randzoner tilbage?
Ib Poulsen (DF), 2015-11-19:
Jo, det er helt klart, at der er det, og der er også jægere, der synes, at de her randzoner er gode i forbindelse med jagt osv., men det bliver en frivillig ordning.
Landmanden kan jo sagtens fortsætte med randzoner, hvis han ønsker det, og som jeg siger, skal kabalen gå op, der skal være balance på bundlinjen, landmanden skal have mere ud af det her, men der skal heller ikke være mindre miljø, når vi er færdige med 16-punktsplanen.
Maja Panduro (S), 2015-11-19:
Jo, men kan Dansk Folkeparti se sig selv i en aftale, hvor miljøbelastningen ikke bliver kompenseret fuldt ud – eller kan Dansk Folkeparti ikke se sig selv i en aftale, hvor miljøbelastningen ikke kompenseres fuldt ud?
Ib Poulsen (DF), 2015-11-19:
Nu er det jo et hypotetisk spørgsmål, for der er ingen, der ved, hvad forhandlingerne ender med.
Så give nogen garanti til spørgeren kan jeg ikke.
Jeg er helt fortrøstningsfuld, med hensyn til at vi i de dialoger og forhandlinger, vi kommer til at skulle have, finder en fælles løsning – en løsning, som også Dansk Folkeparti kan se sig selv i.
Simon Kollerup (S), 2015-11-19:
Tak for det, og også tak fra min side for det tilsagn, jeg hører i ordførertalen, om, at når man skal lave en landbrugs- og fødevarepakke, skal miljøregningen, som jeg tror Dansk Folkepartis ordfører sagde, ende med at gå i nul, og ordføreren sagde her, at det skulle være i balance, så det tolker jeg sådan set som det samme.
Det, der interesserer mig, er, at vi indtil videre jo ikke har set regeringen eller Venstre eller VKO, kronikpartierne, fremlægge de initiativer, der skal bringe den her miljøbalance i nul.
Kan vi forvente, at det, når regeringen fremlægger landbrugs- og fødevarepakken, vil være en samlet pakke, hvor miljøregningen fra start går i nul?
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Jeg har da sådan forstået på signalerne, at der vil blive inviteret bredt, og at også Socialdemokraterne får lejlighed til at komme med til møderne, og så må det være der, vi skal adressere de her ting.
Og så har jeg noteret mig, at der her i sagen om randzoner står, uden at jeg kan citere det hundrede procent korrekt, at den minimale effekt, det vil have, skal håndteres i forbindelse med de drøftelser og forhåbentlig kommende aftaler.
Så det ser vi da frem til, og vi håber at kunne få en god aftale.
Maja Panduro (S), 2015-11-19:
Tak, både for den reminder og for, at ministeren var så elskværdig at række hånden op.
Tak også for tilsagnet fra Venstres ordfører om, at det her skal foregå i balance med miljøet.
Så skal jeg bare høre, hvornår det er, vi ser de initiativer fra regeringen, som skal kompensere for den øgede miljøbelastning, vi kommer til at se her.
Nu snakker vi randzoner her, men som det også er fremgået af debatten, er der jo ikke længe til, at vi skal forhandle en landbrugs- og fødevarepakke.
Vil det være i forbindelse med den, at vi ser de kompenserende initiativer, som gør, at vi får miljøbelastningen her til at gå i nul?
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Det skal jeg gerne gøre.
Der kunne jeg sige, at det var det bedste virkemiddel, man havde på det tidspunkt, med den viden, man havde dengang, og så måtte vi jo bruge det.
Men jeg kan også huske, at vi i debatten fik sagt – at jeg fik sagt – at kommer der ny viden, forbeholder vi os retten til at ændre det igen.
Nu er der ny viden, og det har vist sig, at de bl.a. ikke har den miljøeffekt, som man troede dengang.
Så har jeg markeret tidligere i debatten her, at selvfølgelig skal det foregå i balance med miljøet.
Der er ingen, der vil forringe miljøet.
Vi skal have rent vand i hanerne osv.
Det hører jeg jo alle sige, så det må vi da kunne komme i mål med med en god aftale.
Maja Panduro (S), 2015-11-19:
Tak for det.
Først og fremmest skal jeg bare lige bede ordføreren om at minde os om, hvem det nu var, der indførte randzonerne.
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Når jeg hører Enhedslistens ordfører udtale sig, lyder det meget som sådan fastlåste, forudindtagne holdninger.
Jeg har ikke nogen forventning om, at Enhedslisten og Venstre når til den samme vurdering.
Jeg vil bare klart præcisere, at det er Venstres opfattelse, at de her ting skal gennemføres i balance med miljøet, og det vil vi også kunne dokumentere, når vi først kommer igennem tingene.
Der kan jeg da henvise til den foregående ordfører fra Dansk Folkeparti: Vi skal have tingene til at gå op, hvis man kan sige det på den måde.
Og det skal vi nok dokumentere, efterhånden som vi kommer frem.
Vi står bare også ved et fuldstændig afgørende valg: Vil vi have et effektivt dansk landbrug i fremtiden, som kan producere nogle råvarer til vores fødevarevirksomheder, sikre rigtig mange arbejdspladser, slagterier, foderstoffirmaer, transportfirmaer og det hele?
Ja, det vil vi, og derfor skal vi også adressere det, men i balance med miljøet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Randzoner er stadig væk et af de bedste og mest effektive virkemidler, vi har, og det er målrettet, fordi det ligger lige præcis dér, hvor det gør allermest nytte, nemlig langs vores vandløb og omkring vores søer.
Det er der ingen tvivl om overhovedet.
Men jeg forstår det således, at ordføreren anerkender, at vi stadig væk ikke er i mål, når det handler om vandrammedirektivet, og det er jeg enig i.
Vi har stadig væk ikke god økologisk tilstand i vores vandmiljø.
Derfor er vi nødt til at komme med endnu flere tiltag, så vi kan komme i mål.
Der er stadig væk tale om underimplementering, og det går jeg ud fra at ordføreren kan bekræfte mig i.
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Jeg har klart og tydeligt markeret i min ordførertale, at de ting, som vi nu lægger op til fra regeringens og Venstres side, skal foretages i balance med miljøet.
Der er jo ingen, der foreslår at forringe miljøet.
Vi skal stadig væk have rent vand i hanerne osv., ingen som helst tvivl om det – overhovedet!
Man laver måske forskellige scenarier, opdigter forskellige scenarier om, at nu er det bare det sorte af det sorte, fordi vi afskaffer det det her.
Nej, det er det ikke.
Man kan også se, hvis man læser i sagspapirerne, at det er en meget ringe effekt, det har haft i forhold til kvælstof og den slags ting.
Så er det da helt naturligt at kigge på det en gang til.
Der fik vi jo at vide på grundlag af den bedste viden, man havde på det tidspunkt
, at det var det bedste virkemiddel.
Ergo var det det, man var nødt til at bruge.
Nu er der ny viden, og så træffer vi nogle nye beslutninger.
Men vi skal passe på miljøet.
Det er der ingen der er i tvivl om.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Mange tak.
Nu skal man så i stedet for ud at finde andre virkemidler, der kan gøre, at vi lever op til de forpligtelser, vi har, både jævnfør direktiverne, men sandelig også over for vores efterkommere, der også skal have en natur, der er i orden.
Erling Bonnesen (V), 2015-11-19:
Tak for det.
Randzonerne har ikke virket, som man troede de ville virke, da de blev indført.
De har stort set heller ikke haft nogen miljøeffekt, i hvert fald en meget lille effekt.
De er til stor skade for landmændene, og derfor er det rigtig godt, at vi så nu får taget initiativ til at få dem afskaffet.
I forbindelse med behandlingen af lovforslaget her om ophævelse af lov om randzoner vil Venstre naturligvis stemme for, da forslaget er en del af VKO's fødevare- og landbrugspakke, den såkaldte 16-punktsplan, som indgår i vores regeringsgrundlag »Sammen for fremtiden«.
Og det er naturligvis en stor glæde for mig at stå her i dag og skulle behandle det her lovforslag, for endelig kan vi få ophævet de randzoner, som har været en alt for tung byrde for det danske landbrug.
Med dette lovforslag sørger vi for at øge råvaregrundlaget, og det gavner væksten og beskæftigelsen i landdistrikterne.
Randzoneloven har været udtryk for den hidtidige sådan mere generelle reguleringsmodel, hvor der er blevet stillet de samme krav, uanset og uafhængigt af de lokale konkrete forhold.
Det gør vi med dette lovforslag for så vidt op med, og Venstre vil i stedet for også fokusere på miljøindsatsen og selvfølgelig sætte ind med de tiltag, der måtte blive nødvendige de pågældende steder, sådan at tingene bliver gjort i balance med miljøet, kan man sige.
Ud over at randzoneloven har været en ineffektiv form for miljøregulering – og, som jeg har været inde på, også med ringe effekt – har randzonerne også haft alvorlige økonomiske konsekvenser for erhvervet.
Ifølge en rapport fra DCA, Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug, udgør erhvervets aktuelle omkostninger til de generelle randzoner ca. 50-100 mio. kr. årligt.
Her kunne man jo også tilføje, at der ville være en betragtelig værdiforringelse af jorden, hvis den røg helt ud af drift, hvilket også kunne have andre alvorlige effekter for samfundsøkonomien.
Og derfor er det naturligvis glædeligt, at vi med dette forslag langt om længe kan få ophævet randzoneloven, og at vi dermed kan tage de her ca. 25.000 ha landbrugsjord i dyrkning igen, og dermed vil vi selvfølgelig også markere tydeligt, at samlet set skal det være i balance med miljøet.
Der står jo ingen steder, at man foreslår at forringe miljøet, og det vil vi selvfølgelig heller ikke i Venstre, men vi vil sikre, at der kan komme mere gang i vækst og beskæftigelse i sektoren igen til gavn for landdistrikterne og dermed også for fødevaresektoren.
Og vi står jo også lige ved at skulle have sat en finanslov sammen, og der skal der også nogle indtægter til.
Så i Venstre er vi glade for, at vi nu kan komme i gang med at få de her randzoner afskaffet, og derfor vil vi selvfølgelig stemme for lovforslaget.
Ib Poulsen (DF), 2015-11-19:
I modsætning til spørgeren, tror jeg, er jeg født og opvokset i naturen, ved naturen og med naturen, og jeg har aldrig gået tur i en randzone endnu.
Der er masser af natur derude.
Vi har jo sagt her, at vi skal gøre op med de her randzoner, som nogen har fundet på, og vi siger også, at der kommer noget andet i stedet for.
Det er jo ikke sådan, at vi bare lader det hele stå til i naturen.
Vi mener, det er vigtigt, at der her findes en metode – og det er det, man skal i gang med at debattere – for, hvordan der kompenseres for det her.
Der er den her udledning på de 1.100 t kvælstof, og det skal vi jo finde på anden vis, og jeg er helt fortrøstningsfuld med, at det skal vi nok finde.
Så der skal nok være masser af natur, hvis du en dag kunne tænke dig at komme til Jylland og gå en tur med mig.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-19:
Mange tak.
Det mener Dansk Folkeparti tilsyneladende er en meget vigtig sag, også selv om det går ud over alle mulige andre grupper i samfundet; f.eks. de mennesker, der godt kan lide at færdes i vores natur; de mennesker, der holder af naturen; de mennesker, der synes, vi skal overlade naturen i en ordentlig stand til vores børn og børnebørn; dem, der godt kan lide at opholde sig i de randzoner, som trods alt binder naturen bedre sammen, end før randzonerne kom; de lystfiskere, der immer væk bidrager med 3 mia. kr. årligt til vores samfundsøkonomi, og som fortæller, hvordan det, at der nu er randzoner, gør det at være lystfisker til en helt, helt anden oplevelse.
Synes Dansk Folkeparti ikke også, det er vigtigt at gøre noget for alle de andre, som er glade for randzonerne, som i øvrigt er et meget målrettet og meget effektivt virkemiddel?
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-19:
Det er jo slet ikke tilstrækkeligt.
Altså, vi bliver jo aldrig nogen sinde færdige med det her arbejde.
Og jeg hører jo, at ministeren er parat til at skrotte det arbejde, som hr. Henrik Høegh gik i gang med, og vil sige, at det betyder ikke noget, og at nu kigger vi bare på de der sameksistensregler, som man har kigget på for mange, mange år siden.
Der er kommet ny teknologi, ny viden, som man er nødt til at inddrage i det her spørgsmål.
Det, jeg tror, er, at ministeren allerede har en forudindtaget holdning om, at det skal vi bare gøre.
Derfor er man parat til at sige til systemet, at det siger man ja til.
Og så er det selvfølgelig op til Folketinget, om de vil acceptere det grundlag, som ministeren kommer med som en given ting.
Men jeg tror bare, at hvis man virkelig skal lave noget og man vil det her, skal man lave et ordentligt grundlag at gøre det på.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Jeg synes, at Venstres ordfører temmelig præcist redegjorde for, hvordan vores tilgang er til de her gmo-sager, nemlig at vi kigger på dem fra sag til sag.
Det er også det, vi har gjort i forbindelse med de seneste fire anmodninger om dyrkningstilladelse.
Hver enkelt sag er konkret vurderet.
Det synes jeg er det rigtige udgangspunkt at have, og jeg er fuldstændig enig med Venstres ordfører, som jo netop også gjorde det klart, nemlig at det er den rigtige tilgang at behandle sagerne fra sag til sag, hvor vi så kan få vurderingerne, i forhold til hvad der kunne være af risikoting at tage med i betragtning.
Det er jo især afstandskravene, der her er vigtige i forhold til, tror jeg, den problemstilling, som bl.a. fru Maria Reumert Gjerding var inde på i forhold til samspillet mellem det konventionelle og det økologiske, og det var hr. Bjarne Laustsen også selv.
Der har vi håndteret de nødvendige krav i det, det hedder sameksistensloven – hvem der så end har fundet på den titel til loven, men det hedder den altså.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-19:
Tak for besvarelsen.
Det, jeg tænker på, er jo, at jeg skulle tage meget fejl, hvis jeg ikke kender ministerens holdning til det her, nemlig overvejende positiv.
Det, der undrede mig, var, at Venstres ordfører ikke ville give nogen som helst melding om det – men det må vi se på og sådan noget.
Men det er alligevel underligt, synes jeg, at man i et regeringsparti ikke kan komme det lidt nærmere.
Det, der også er interessant, er jo, at man siger, at nogle betingelser skal være opfyldt.
Som jeg nævnte, satte Henrik Høegh, da han var fødevareminister, gang i at kigge på de værn, der skulle være, hvis man gennemfører det, altså alle de foranstaltninger, der skal til.
Og jeg efterlyste at høre, hvad der skete med det; om det var noget, man i de her måneder, der går med sagsbehandling, ville genoptage.
Jeg spurgte for ligesom at blive klogere på, hvordan det i givet fald så skulle kunne lade sig gøre.
Så tænker jeg da også, at man, hvis udvalget skal ud at rejse – jeg vidste slet ikke det her – også kunne kigge på områder i Danmark, hvor det kunne være interessant at dyrke det.