Karen Hækkerup (S), 2012-04-20:
Jeg vil gøre det grundigt i den her forespørgselsdebat, og det er naturligvis også for at understrege, at det er et emne, der er rigtig, rigtig vigtigt.
Der er enorme gevinster at hente, hvis man får samarbejdet på tværs af grænserne til at fungere, ikke kun for de enkelte stater, men også for de mennesker, der kan opleve at leve i et miljø, hvor de kan leve og færdes på tværs af grænserne, og hvor det er nemt og overskueligt at få hverdagen til at hænge sammen.
Derfor er det nordiske arbejde så ekstremt vigtigt.
Det nordiske arbejde betyder også, at vi skal have fokus på en høj mobilitet i Norden, fordi det lige præcis har betydning for de enkelte borgeres livskvalitet og også for alle landenes økonomier.
Derfor arbejder vi naturligvis hele tiden på at forbedre disse forhold, sådan at borgerne oplever så få forhindringer som overhovedet muligt, når de ønsker at have mulighed for at flytte inden for Norden.
På det sociale område kan jeg henvise til, at der i regi af Nordisk Ministerråd i 2010 blev nedsat en ekspertgruppe, der har haft til opgave at komme med forslag til en løsning af de grænsehindringer, som Grænsehindringsforum har kortlagt, og denne ekspertgruppe fremlagde i går sin rapport.
Ekspertgruppen har lavet et rigtig grundigt stykke arbejde, som giver de enkelte nordiske lande et rigtig godt grundlag for at kunne overveje nogle forskellige løsninger.
Der er især én oplagt løsning, som jeg gerne vil nævne, og det er den, der drejer sig om, hvordan vi kan forbedre informationen.
Information er en effektiv og billig måde til løsning af mange af de problemer, som den enkelte borger oplever i forbindelse med flytning mellem de nordiske lande.
Information er det bedste middel til forebyggelse af grænsegængerproblemer, og erfaringen viser, at en god og overskuelig information til borgerne om de sociale ordninger, der er i de enkelte lande, og oplysninger om, hvor borgerne kan få mere information, er guld værd.
Faktisk blev der i 2008 indviet en nordisk socialforskningsportal.
Denne portal blev til på svensk initiativ og med deltagelse af eksperter fra alle nordiske lande.
Den har været en succes for både borgere og myndigheder.
Derfor vil jeg også se på, om vi fremadrettet vil kunne udbygge de oplysninger, der er på portalen, så de kan blive endnu bedre. Helt grundlæggende skal man jo, som begge mine to øvrige ministerkolleger har været inde på, gøre sig klart, at de nordiske lande har forskellige ordninger, og at de enkelte lande kun kan bevilge indsatser og ydelser efter deres egen lovgivning, og sådan mener jeg også at det skal være fremover.
De nordiske sociale systemer er ikke harmoniserede og skal ikke være det, og det er heller ikke det, der er meningen med det nordiske samarbejde.
Sådan må det nu engang være.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi skal blive bedre til at samarbejde om at løse de konkrete problemer, som opstår i den forbindelse.
Det vil vi bl.a. gøre i forbindelse med arbejdet med en revideret udgave af den nordiske bistandskonvention.
Særlig konventionens noget uklare formulering om ansvarsfordelingen landene imellem er en medvirkende faktor til, at vi i flere af sagerne ser problemer.
Et andet vigtigt initiativ er initiativet om at indtænke grænsehindringsproblematikken i det fremadrettede lovarbejde, som justitsministeren også var inde på.
Endelig vil jeg gerne pointere, at noget af det, som nogle borgere oplever som værende en nordisk grænsehindring, rent faktisk er noget, der bunder i EU-regler, og at det ikke vil være i overensstemmelse med EU-retten om ikkediskrimination at lave særlige regler for Norden.
Det er noget, som både borgere og myndigheder og ikke mindst de enkelte nordiske landes parlamenter skal være særlig opmærksomme på.
Et eksempel på det er, at Danmark i forhold til indrejse med førerhunde stiller nogle basale veterinære EU-krav, f.eks. krav om vaccination.
Det er et krav, der godt vil kunne opleves som en grænsehindring i Norden, men det er et krav, som vi af veterinære grunde er forpligtet til at stille i EU.
Det har vi alle glæde af, både kulturelt, menneskeligt og økonomisk.
Vi skal derfor fastholde vores høje ambitionsniveau i arbejdet med at løse de eksisterende problemer og også undgå, at der i fremtiden kommer nye utilsigtede grænsehindringer.
Tak for ordet.