runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-12-19:
Integrationsministeren hedder Birthe Rønn Hornbech, og før fru Birthe Rønn Hornbech blev integrationsminister, markedsførte fru Birthe Rønn Hornbech sig selv som folkeoplyser, og en sådan er der bestemt behov for, også i denne sag.
Og der var svaret: Vi mener i Venstre, at der er behov for at stramme reglerne for tålt ophold.
Punktum.
Hver gang, man spurgte hvorfor, og hvad det er, den her lov kan bidrage til, svarede man: Vi mener i Venstre, at der er behov for at stramme reglerne for tålt ophold.
I dag havde jeg så set frem til, at integrationsministeren, som jo altså stadig væk hedder fru Birthe Rønn Hornbech, ville forklare os lidt om, hvorfor vi skal have den lov.
Men i dag hører vi så, at integrationsministeren siger, at denne lov er nødvendig.
Når man går videre og spørger hvorfor, er svaret: Denne lov er udtryk for regeringens ønske, sådan er det.
Citat slut.
Kunne vi ikke få et svar på hvorfor, og hvad det er, dette lovforslag kan, som man ikke allerede kan i dag, og hvori den beskyttelse af Kurt Westergaard ligger, som det hele handler om?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Ja, det er der jo sagt og skrevet meget om, og det har jeg svaret på mange gange.
Jeg gentager det gerne: Dette er ikke en lov om frihedsberøvelse, som jeg også sagde tidligere, mens jeg stod her på talerstolen.
Så havde det selvfølgelig stået i lovforslaget, så havde der stået, at vi ville have frihedsberøvelse.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-19:
Så kan man jo så måske i stedet for spørge, om ministeren er tilfreds med den her lov.
Og så mangler ministeren altså at svare mig på, hvorvidt det her kan afvises, at der er elementer af frihedsberøvelse i de forhold og foranstaltninger, man pålægger mennesker på tålt ophold.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Det med, at en lov skal være god, hvad er det for noget?
Jeg synes, at spørgeren skulle gå lige uden for her og kigge på døren fra den anden side.
Der står der: Med lov skal land bygges.
Og hvis man så læser videre i Jyske Lov, vil man kunne se, at der står noget om, at der skal være love, fordi menneskene nu er, som de er.
Det er derfor, vi skal have denne lov.
Det var da dejligt, hvis vi kunne undgå straffelove og vi kunne undgå denne lov.
Men det kan vi ikke, fordi menneskene er, som de er.
Og det synes jeg sådan set ikke er godt, men derfor er de nødvendige.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-19:
Det er jo interessant at høre, at når hr. Naser Khader spørger, om det er en god lov, så får hr. Naser Khader det svar, at det er en nødvendig lov.
Det må jeg tage som udtryk for, at ministeren ikke synes, at det her er en god lov.
Jeg synes stadig væk, at jeg mangler en argumentation for, at det, lovforslaget pålægger personer på tålt ophold, er en kontrolforanstaltning.
Jeg vil så blot spørge ministeren: Kan man fuldstændig afvise, at der er tale om frihedsberøvelse?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Der er en forbløffende mangel på kendskab til sondringen mellem den udøvende og den lovgivende magt.
Man har jo forsøgt igen og igen fra Socialdemokratiets side at få mig til at sagsbehandle.
Det gør jeg ikke.
Vi vedtager et lovforslag i dag, der vedrører en gruppe mennesker, og så er der andre, der sagsbehandler.
Sådan er det, vi har indrettet os i Danmark.
Karen Hækkerup (S), 2008-12-19:
Jeg bemærkede tidligere, at ministeren sagde, at det var et nødvendigt lovforslag.
Det, man kan ræsonnere sig frem til, er, at ja, det må jo være det nødvendige lovforslag, for at ministeren kan blive siddende i sin ministerstol, for hvis ikke det her lovforslag blev vedtaget, havde Dansk Folkeparti selvfølgelig krævet, at der skulle andre boller på suppen.
Så jeg troede faktisk på et tidspunkt, at ministeren var blevet ført til at fremsætte det her lovforslag, altså havde fremsat det med ført hånd, og ikke længere havde en fri vilje til at kunne sige fra.
Men nu kan jeg konstatere, at ministeren siger, at det her lovforslag er et udtryk for regeringens holdning og for ministerens holdning.
Det synes jeg er overraskende, og det havde jeg slet, slet ikke troet om ministeren.
Da vi havde ministeren i samråd, sagde ministeren, at for at det ikke skal være frihedsberøvelse, skulle den her omtalte tuneser, som lovforslaget altså slet ikke handler om, have ret til et familieliv, han skal have ret til at komme på weekend.
Nu står juleferien jo for døren, og så vil jeg bare spørge: Betyder det, at vores tuneser, når vi lige om lidt har vedtaget lovforslaget, får juleferie og skal tilbringe den i Århus?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-12-19:
Det er komplet latterligt, og det viser jo fuldstændig Socialdemokratiets forvirring.
Altså, det ene øjeblik vil man ikke have en særlov; det andet øjeblik vil man ikke have, at personkredsen udvides - hvis det er det, fru Karen Hækkerup mener at der er sket.
Dette lovforslag er udtryk for regeringens ønske, og sådan er det.
Karen Hækkerup (S), 2008-12-19:
Hånden på hjertet, helt ærligt: Når der engang skal skrives tykke bøger om fru Birthe Rønn Hornbechs periode som integrationsminister, tror ministeren så selv, at hun vil være stolt af at læse, hvad der kommer til at stå i de bøger?
Det er en politiker, som igennem en menneskealder har været så respekteret på hele Christiansborg for sit flotte og vedholdende arbejde
, og alle partier har respekteret lige præcis fru Birthe Rønn Hornbech for at kæmpe for demokratiet og for retssikkerheden.
Tror ministeren så, at der vil være noget pænt at skrive i de bøger, som skal skrives engang?
Ministeren siger, at det her ikke skal ligne en særlov, men hånden på hjertet: Det er det jo.
Ministeren siger, at hun taler personligt og ikke på regeringens vegne, men hvordan kan man stå og tale personligt, når man i et lovforberedende arbejde, som man selv har ansvaret for, ikke vil lægge det frem, som man henviser til i bilagene, nemlig undersøgelsen om de her mennesker på tålt ophold?
Jeg kan se, at min tid er gået, og jeg kommer selvfølgelig tilbage med et spørgsmål mere, men kan ministeren redegøre for, om det er regeringens koordinationsudvalg, der har pålagt ministeren at udvide lovforslagets omfang?
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-12-19:
Vi står med et lovforslag, som ikke lever op til regeringens egen vejledning om god lovkvalitet.
Anledningen er en konkret sag, hvor man ønsker at beskytte en konkret borger, nemlig Kurt Westergaard.
Resultatet er en lov, hvorefter man retter bager for smed ved meningsløst at genere en række mennesker uden at forhindre den mistænkte tuneser i at opholde sig i Århus i nærheden af Kurt Westergaards bolig, hvilket angiveligt skulle være hele formålet.
Perspektivet bag lovforslaget er, at regeringen og Dansk Folkeparti med integrationsminister Birthe Rønn Hornbech i spidsen gennemtrumfer signalpolitik og vel at mærke en signalpolitik, der ryster den borgerlige retstradition - intet mindre.
Den konkrete virkning er, at en række personer, der ikke betragtes som værende farlige, bliver behandlet på linje med personer, som er mistænkt for at være til fare for staten.
En anden konkret virkning er, at personer, der er mistænkt for at have mordplaner, fortsat kan gå frit omkring, også i Århus, også tæt på Kurt Westergaards bolig.
Den samlede virkning af loven er, at der bliver rejst så mange nye problemer, at man dårligt har tal på dem, herunder problemer i relation til Danmarks forhold til internationale konventioner, menneskerettighederne m.v., uden at et eneste problem bliver løst.
Vi står altså med et lovforslag, som på uklædelig vis udtrykker hastværk og dermed lastværk.
Der er ingen begrundelse for ikke at afvente den arbejdsgruppe, som regeringen selv har nedsat.
I forgårs spurgte jeg sammen med mange andre ordførere igen og igen regeringspartierne om hvorfor.
Hvorfor skal vi have dette lovforslag nu med et indhold, der er kritiseret af hele den juridiske verden i både høringssvarene og ved høringen for 1 uge siden?
Hvorfor?
Kunne vi ikke få bare ét argument?
Fru Karen Ellemann fra Venstre svarede igen og igen, og jeg citerer stort set præcist: Vi mener, at der er behov for at stramme reglerne for tålt ophold.
Og man sidder der som spørger og siger: Jamen hvorfor?
Fordi.
Og man får altså det indtryk, at regeringspartiernes argumentation er nogenlunde som, når man oplever et barn svare på et spørgsmål, hvor barnet ikke rigtig kan svare andet end fordi.
Det er simpelt hen bare ikke godt nok, det er pinligt, og det er sørgeligt, og jeg frygter for det perspektiv, der ligger i forlængelse af vedtagelsen af dette lovforslag.
Jeg synes ærlig talt, at regeringspartiernes medlemmer burde tænke sig en ekstra gang om her på den sidste dag før juleferien og lade fornuften råde.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-19:
Det er bare en så skræmmende uvidenhed, som hr. Peter Skaarup her udviser.
Der er netop ikke tale om, at alle på tålt ophold har begået kriminalitet i Danmark.
Gruppen består jo af vidt forskellige personer.
Der er nogle, der har begået kriminalitet og er udvisningsdømte tillige med den straf, som de har udstået.
Så er der nogle, der er mistænkt for kriminalitet, men der er jo også nogle, som ikke har gjort noget som helst forkert i Danmark, men som af andre grunde ikke kan få asyl og ikke kan hjemsendes, f.eks. den kinesiske abortlæge.
Jeg kan godt forstå, at hr. Peter Skaarup ikke vil forholde sig til det, for det er selvfølgelig ubehageligt, og der er en risiko for, at nogle vil føle sympati for den her person.
Det har man så ikke i Dansk Folkeparti, og det er jo så bare ærgerligt.
Jeg må forstå hr. Peter Skaarups svar således, at det ikke er Dansk Folkeparti, der har forlangt, at dette lovforslag kom til at dække alle på tålt ophold, fordi man altså var tilfreds med at fokusere på den her tuneser og dem, der er administrativt udvist, eller i hvert fald dem, der har begået kriminalitet i Danmark.
Så det var ikke Dansk Folkepartis krav, og alene det synes jeg må betyde, at regeringen kommer på talerstolen i dag og redegør for, hvad det så er, der er baggrunden for, at det blev sådan.
Så vil jeg bare sige her til sidst, at Det Radikale Venstre tilsyneladende er fuldstændig enig med justitsministeren i, at der skal være domstolsprøvelse af administrative udvisninger, så det er nærmest en slags kollektiv kolbøtte.
Jeg vil bare spørge hr. Peter Skaarup: Er Dansk Folkeparti imod domstolsprøvelse af administrative udvisninger?
Peter Skaarup (DF), 2008-12-19:
Det må ordnes ovre i det, man kalder oppositionen - den meget splittede opposition.
Og det skete jo så i forbindelse med nogle finanslovforhandlinger, og det var helt galt, syntes hr. Henrik Dam Kristensen at mene.
Lad os nu sige, at hvis hr. Henrik Dam Kristensen og Socialdemokraterne sad til nogle meget vigtige forhandlinger om finansloven - nu sker det nok ikke, for Socialdemokraterne er ikke særlig interesseret i at være med til ret meget - ville hr. Henrik Dam Kristensen så ikke have reageret på samme måde, hvis det stod i en af dagens aviser, at tegneren Kurt Westergaard kunne opleve at møde tuneseren tæt på sin bopæl?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-19:
Jeg vil bare sige til fru Line Barfod, at på den samme høring, som vi jo begge deltog i, var der så en anden juridisk kyndig person, som gav udtryk for, at han ikke var enig med professor Henning Koch.
Sådan er det jo.
Det, der er min argumentation, er, at da justitsministeren var i samråd og skulle svare på det her spørgsmål, var det bl.a. og ikke mindst på baggrund af det talepapir, som professor Henning Koch havde brugt ved den pågældende høring.
Til trods for det talepapir, hvor professor Henning Koch argumenterer, siger justitsministeren, at der ikke er grundlovsproblemer set med hans øjne.
Så er det bare - vil jeg sige til fru Line Barfod - at jeg siger: Så er det uomtvisteligt regeringens hele og fulde ansvar, det er det altid.
Men det har aldrig nogen sinde været det mere end lige præcis i den her sag.
Line Barfod (EL), 2008-12-19:
Jeg er fuldstændig enig i, at det altid vil være de partier, som stemmer for en lov, der er i strid med grundloven, der har ansvaret for at have gennemført den.
Det kan aldrig blive de partier, der stemmer imod.
Det, jeg bare spørger hr. Henrik Dam Kristensen om, er, om hr. Henrik Dam Kristensen nogen som helst steder, hverken i de mundtlige eller i de skriftlige svar, har set noget som helst indholdsmæssigt, der argumenterer for, at professor Henning Koch tager fejl.
Har hr. Henrik Dam Kristensen set en eneste henvisning til en højesteretsdom, der tilsidesætter dommen fra 1959?
Har hr. Henrik Dam Kristensen set, at man har fundet nogen andre statsretsprofessorer, der siger noget andet end det, som professor Henning Koch fortalte om på høringen?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-19:
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at justitsministeren var kaldt i samråd bl.a. på baggrund af det talepapir, som var tilgængeligt fra professor Henning Koch.
Det var på baggrund af det talepapir, at justitsministeren gik i samråd og argumenterede, som han nu gjorde.
Jeg lagde bare meget mærke til konklusionen.
Efter at have accepteret, at han kendte professor Henning Kocks papirer og argumentation, konkluderede justitsministeren meget klart i det samråd.
Det kan ikke være andres.
Og jeg vil meget opfordre til, at regeringen ikke får lov til at overlade det ansvar til andre, herunder slet ikke til oppositionen.
Line Barfod (EL), 2008-12-19:
Jeg håber, at Dansk Folkeparti også går op og holder en ordførertale, så vi kan få mulighed for at diskutere det her med, at Dansk Folkeparti ikke mener, man skal overholde konventionerne, og mener, at det er helt i orden at udsende folk til tortur.
Det synes jeg ville være væsentligt at få diskuteret.
Jeg håber også, at ordførerne fra regeringspartierne går på talerstolen, så vi faktisk får mulighed for at diskutere med regeringspartierne, der stemmer for det her, frem for kun at diskutere indbyrdes mellem os, der stemmer imod.
Jeg er helt enig i, at det er regeringens og flertallets ansvar.
Jeg er helt enig i, at regeringen har sagt, at der ikke her er noget, der er i strid med grundloven.
Det, jeg så vil spørge ordføreren om, er: Har vi fået et eneste argument?
Hverken mundtligt eller skriftligt har vi kunnet få oplyst en eneste højesteretsdom, der tilsidesætter højesteretsdommen fra 1959, der fastslår, at i de her situationer er der tale om en frihedsberøvelse.
Ikke én statsretsprofessor har vi kunnet få henvisning til, der mener noget andet end det, professor Henning Koch udtalte.
Jeg mener ikke, vi har fået et eneste argument for, at denne lov ikke er i strid med grundloven.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-19:
Jeg vil sige til hr. Henrik Dam Kristensen, at det simpelt hen er en helt utrolig argumentation.
Altså det, som hr. Henrik Dam Kristensen nu fremhæver som det forfærdelige, er, at udlændinge på tålt ophold efter ansøgning og på særlige vilkår kan få mulighed for at besøge deres familie.
Men det er jo ikke det her lovforslag, som giver mulighed for det.
Det er den menneskerettighedskonvention, som hr. Henrik Dam Kristensen er så varm tilhænger af.
Så hvis hr. Henrik Dam Kristensen lige pludselig mener, at den er et problem, synes jeg, vi skal få en ny - ny - politisk udmelding fra Socialdemokratiet her i dag om, at vi skal til at kigge på de menneskerettighedskonventioner, de internationale konventioner, om de forhindrer os i at gøre noget effektivt eksempelvis ved udlændinge på tålt ophold, udlændinge, der er udvist.
Men det er jo i høj grad vores internationale konventioner, der forhindrer os i at gøre det.
Og det, som hr. Henrik Dam Kristensen mener er forfærdeligt, er jo menneskerettighedskonventionen.
Det er den, der forhindrer os i at gøre det.
Så kan vi få en ny melding fra Socialdemokraterne i dag, der går på, at nu vil man ændre menneskerettighedskonventionen, man vil arbejde for, at man tager forbehold over for de dele af internationale konventioner, som gør, at Danmark ikke er i stand til gøre det, som alle og enhver i befolkningen kan se er rimeligt, nemlig at når en udlænding er udvist, skal en udlænding udvises?
Det kan jeg forstå er en ny politik fra Socialdemokraterne.
Så har man sådan cirka lavet tre-fire nye politiske linjer inden for den sidste uges.
Det er fantastisk.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-19:
Jamen nu er vi jo præcis inde ved hulheden i regeringens og Dansk Folkepartis argumentation i forbindelse med den her diskussion om tålt ophold.
Hvad handler det her om?
Det handler om, at regeringen og Dansk Folkeparti på en meget usympatisk måde svang sig op i forbindelse med finanslovforhandlinger og en enkeltstående artikel i B.T.
Nu vil Dansk Folkeparti med djævelens vold og magt sikre, at alle bliver behandlet lige dårligt, og samtidig vil man nu dække over, at det problem, som man ville løse, nemlig at man ville have styr på en person, der er til fare for statens sikkerhed, ikke er løst, fordi han nu har Justitsministeriets velsignelse til at være en tredjedel af tiden i Århus.
Jeg kan godt forstå, at hr. Martin Henriksen har brug for at svinge sig lidt op, for hulheden, i forhold til hvad man har forsøgt at bilde befolkningen ind, nemlig at man med den her lov ville få styr på personer, der er til fare for statens sikkerhed, har aldrig nogen sinde været større.
Det, Dansk Folkeparti har fået ud af det her, er justitsministerens velsignelse af, at tuneseren kan være en tredjedel af tiden i Århus, tæt på hr. Kurt Westergaard.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-19:
Det er af ren nysgerrighed: Hvordan er man nået frem til den politiske prioritering, som Socialdemokraterne har lagt ud her?
For jeg synes, det er lidt bemærkelsesværdigt, at Socialdemokraterne går så meget op i, at man ikke må stramme vilkårene for udlændinge på tålt ophold.
Der er tale om folk, der eksempelvis er dømt for hård kriminalitet og dømt til udvisning.
Hvordan kan det være, at Socialdemokraterne kæmper så meget imod, at man strammer vilkårene for dem?
Hvornår er det blevet til den socialdemokratiske førstesag?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-12-19:
Jeg vil bare sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at nu bliver vi sådan nærmest indirekte også beskyldt for, at vi ikke vil deltage i udvalgsarbejdet, og at vi ikke har deltaget i udvalgsarbejdet.
Jeg tror rent faktisk, at Socialdemokratiet har leveret en relativt stor procentdel af de spørgsmål, der er stillet.
Jo, det vil vi gerne gøre, vi vil gerne gøre alt, hvad vi kan for at være med til at afsløre hulheden i regeringens lovforslag, hulheden i regeringens og Dansk Folkepartis argumentation.
Det er det, vi har koncentreret os om, for det er det, jeg synes er vigtigt i forhold til den offentlige debat.
Det er jo fantastisk, som Dansk Folkeparti svinger sig op, hver gang det afsløres, hvad det reelle indhold i den her lovgivning er, så kører man jo fuldstændig op i falset.
Nej, anstændighed havde jo lige præcis været, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, i stedet for at gå i selvsving på grund af en artikel i B.T. og finanslovforhandlinger og snurrende kameraer så at have sikret en ordentlig, gennemarbejdet, gedigen lovgivning på baggrund af det udvalgsarbejde, som er færdigt her til februar.
Vi har ikke på noget som helst tidspunkt hverken fra hr. Martin Henriksens, fra regeringens eller fra nogen andens side fået bare antydningen af et svar på, hvorfor det er nødvendigt at gennemføre den her lovgivning, og hvorfor man ikke kunne have sat sig tilbage og gennemført en ordentlig, fornuftig lovgivning på baggrund af et udvalgsarbejde, som I selv har sat i værk.
Det går ud over uskyldige mennesker, og det løser overhovedet ikke det problem, som man påstår løses.
Hulheden hos Dansk Folkeparti bliver jo helt og aldeles total nu.
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at den pågældende tuneser, som man åbenbart bekymrer sig meget om - og det kan der være god grund til - jo i dag har daglig meldepligt, han skal jo i dag overnatte på Center Sandholm.
Der er ikke sket nogen forandringer for tuneseren.
Tværtimod får han nu lov til at kunne være i Århus med justitsministerens velsignelse.
Det, Socialdemokratiet ville have gjort i den situation, var det eneste anstændige og fornuftige, nemlig at sige, at vi er glade ved, at vi har været så forudseende at nedsætte et udvalg, som på en ordentlig og gennemtænkt måde sikrer, at der er styr på administrativ udvisning, hvordan vi får normeret retssikkerhed ind over det, og hvordan vi håndterer at få styr på folk, som er på tålt ophold, og som er til fare for statens sikkerhed.
Det ville vi have gjort, for det ville have været det eneste ordentlige og fornuftige.
Det, Dansk Folkeparti har medvirket til sammen med regeringen, er ren parade, hvor man forsøger at bilde befolkningen ind, at man får styr på noget, som man jo desværre ikke får styr på.
Peter Skaarup (DF), 2008-12-19:
Alligevel synes jeg, jeg mærker en anerkendelse af det, for hr. Henrik Dam Kristensen ville nok også have reageret, hvis Socialdemokraterne mod forventning havde været med i forbindelse med nogle forhandlinger om finansloven.
Så ville man nok godt, når man sad sammen med vigtige ministre fra de to partier i regeringen, hvor man har mulighed for at påvirke nogle ting, have gjort noget.
Sådan fornemmer jeg trods alt hr. Henrik Dam Kristensen sige det her.
Det næste spørgsmål er jo så: Tror hr. Henrik Dam Kristensen virkelig, at man med den lovgivning, der er gældende, indtil vi nu vedtager lovforslaget i dag, kunne have gjort det samme?
Det tror jeg ikke hr. Henrik Dam Kristensen kan argumentere sagligt for.
For hvis man ser lovforslaget, kan man jo se, at det netop er sådan, at der bliver en daglig meldepligt, som der står nu i lovforslaget, og den bliver nu en del af lovgivningen.
Før var det hver uge eller hver 14. dag.
Og der bliver tale om en forhøjet strafferamme, hvis man bryder den meldepligt.
Vil hr. Henrik Dam Kristensen trods alt ikke anerkende, at der her er to vigtige stramninger, som betyder noget?
Jeg kan jo så forstå, at Socialistisk Folkeparti heller ikke vil støtte forslaget om at lave stramninger i meldepligten og gribe ind over for den pågældende tuneser.
Man kan sige, at det, der så er relevant her, er at kigge fremad.
For når nu Socialistisk Folkeparti ikke vil stemme ja til det her forslag, interesserer jeg mig selvfølgelig for, hvad man så vil stemme ja til.
Og der sidder jo nu et udvalg under regeringen, der den 1. februar kommer med et færdigt arbejde, hvor der bl.a. bliver taget stilling til, om man kan udvise - hvad vi jo i Dansk Folkeparti synes er det eneste rigtige i forhold til den tuneser, som har været meget omtalt - terrormistænkte til andre lande, eksempelvis Tunesien.
Vil Socialistisk Folkepartis så være med til at man udviser tuneseren, hvis der laves diplomatiske forsikringsaftaler med Tunesien?
Det er klart et spørgsmål, som man kan svare ja eller nej til.
Astrid Krag (SF), 2008-12-19:
Jeg synes, at det ligger klart både i de to betænkningsbidrag, som vi jo er 89 mandater bag her i Folketinget, og i det brev, der blev sendt til statsministeren fra gruppeformændene, at vi havde haft meget god brug af at kunne udskyde det her lovforslag.
Vi havde haft meget god brug for at få flere eksperter på banen og også få belyst nogle af de mange juridiske henvisninger, som man i Justitsministeriet har lavet, da man skulle redegøre for grundloven, men hvor man egentlig ikke har argumenteret, hvor man ikke har redegjort, og hvor man heller ikke er gået til kilderne selv og har bedt om deres vurdering.
Så jeg mener - og det sagde jeg også i min ordførertale - på alle måder, at det her lovforslag ville have haft godt af at blive udskudt.
Når det er sagt, må man jo sige, at der kræves, at der er to femtedele af Folketingets medlemmer, der vil underskrive, så selv om vi havde underskrevet fra SF's side, kan vi jo konstatere, at der ikke var nok, men jeg synes sådan set både med og uden underskriftsindsamling, at der både var gode argumenter og masser af muligheder for såvel integrationsministeren som statsministeren til at udskyde det her lovforslag, og det er jeg meget enig med hr. Naser Khader i at der er al mulig grund til.
Naser Khader (LA), 2008-12-19:
Det undrer mig, at SF's ordfører ikke har nævnt muligheden for at bruge § 41 til at samle de 72 underskrifter og ikke har kommentarer til, at Socialdemokraterne ikke vil være med.
Mener SF's ordfører stadig væk, at det vil gøre en forskel at benytte sig af grundlovens § 41?