runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2013-03-20:
Som sagt er lovforslaget i høring nu hos alle dem, der er interessenter i det, og jeg er helt sikker på, at de også vil gå ind i de enkelte elementer og se, om der er de præciseringer, der skal til, for at de unge får det tilbud, som de skal have, og som er bedst for dem; dermed også sagt herfra, at det jo netop er det, man skal bruge en ekstern høringsproces til, nemlig at se på de her hjørner – og her vil jeg sige, at det er en særlig vigtig målgruppe af unge – for det er meget forskellige uddannelsesbehov eller veje, der skal til, for at de kan løfte en ungdomsuddannelse.
Og desto mere skal man være opmærksom på den forskellighed, der er, alt efter hvilke tilbud, hvilke unge, og hvor i landet det er.
Så det er egentlig bare en opfordring til, at man netop bruger høringsprocessen til at sikre, at lovforslaget kommer hele vejen rundt om den her lille, men vigtige gruppe unge, der også skal have det rigtige uddannelsestilbud, som ikke nødvendigvis behøver være STU, men også kan være STU.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-03-20:
Det er jo således, at regeringen bruger rigtig mange ord på at sige pæne ting om yderområderne – de små øer, øerne i det hele taget – og sige, at man vil gøre noget for dem.
Men den konkrete indsats lader virkelig meget tilbage at ønske.
Der er ikke nogen konkrete initiativer fra regeringens side, der virkelig kan gøre en forskel på den pressede situation, som mange yderområder og herunder også de små øer er i.
Men så har det været glædeligt, at kulturministeren på et tidspunkt sagde, at kulturministeren ville komme med en handlingsplan på det kulturelle område, der så mere målrettet var designet til yderområderne.
Der vil jeg så godt spørge, hvornår en sådan handlingsplan kommer, hvad de store overskrifter i handlingsplanen vil være – jeg er godt klar over, at vi ikke kan gå i detaljer i dag, men alligevel: Hvad det er for nogle temaer, der vil blive slået an i den her handlingsplan, og hvad det er for særlige områder geografisk, ministeren måske vil gå ind i med en sådan kulturel handlingsplan, således at vi igen kan få yderområderne, herunder ørerne og de små øer, til at se, at de er nogle centrale spillere i det samlede Danmarksbillede?
Tak for svaret.
Det er jo rigtig fint, at ministeren inddrager lokalbefolkningen og får inspiration og ideer fra lokalbefolkningen, som jo skal leve under det her og lever udeomkring i yderområderne.
Så det er meget tilfredsstillende.
Men jeg vil godt høre, om regeringen og ministeren selv har gjort sig nogle overvejelser, med hensyn til hvad der skal ske af konkrete ting på området, og også om regeringen er villig til at prioritere økonomiske midler til det, så der rent faktisk kan ske noget, der kan gøre en forskel.
Marianne Jelved (RV), 2013-03-20:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Det handlede om, at vi samlede 25 nøglepersoner fra et relativt stort område – f.eks. har jeg holdt et møde i Aalborg, og det kan vi tage som et eksempel, hvor det så var dækket ind, om jeg så må sige, af de kommuner, der ligger i Nordjylland – til et inspirationsmøde, hvor man har fortalt, hvad man gør med hensyn til kunst og kultur i de her områder, og hvad man har brug for i form af håndsrækninger osv.
Så har vi haft et meget stort møde i Vejle i den forgangne uge, den 12. marts, hvor vi inviterede alle formændene for kulturudvalgene i kommunerne og alle de 150 mennesker, som har deltaget i de seks møder – Bornholm var stedet for det sidste møde, jeg deltog i, for at tage det som et eksempel.
Så regner jeg med, at vi kan bruge de bidrag til at lave det, man kunne kalde en handlingsplan.
Jeg er lidt overrasket over, at jeg selv skulle have brugt det ord, men det kan jeg godt have gjort.
Men der vil i hvert fald komme et forslag til, hvordan vi kan komme videre, og hvordan vi kan støtte i hele landet, dvs. også i de yderste dele.
Carsten Hansen (S), 2013-03-20:
Det er jo dem, det drejer sig om, altså landsbyer og byer med under 3.000 indbyggere.
Det har vi jo også vedtaget i Folketinget med den ændring af byfornyelsesloven, vi lavede, med de 75 mio. kr.
Det, der er min pointe, er, at man kan spille sammen med områdefornyelsen, man kan få fornyet pladser, man kan måske få bygget et nyt aktivitetshus.
Vi har set det ganske mange steder.
Jeg har været ude at se på nogle steder, hvor områdefornyelsen har spillet sammen med bygningsfornyelsen.
Det kan også være erhverv, man kan fjerne skrot.
Det er rigtigt, at vi prioriterer således, at det er i bymæssig bebyggelse, at de her penge kan bruges, og det betyder, at alle vores små landsbyer kan få glæde af de her midler.
Det er alle landdistrikter og de steder, hvor man har kondemneringsmodne huse, der kan få glæde af det i forhold til tidligere, hvor det kun var 41 kommuner med landdistrikter, der havde mulighed for at få af den tidligere såkaldte nedrivningspulje.
Louise Schack Elholm (V), 2013-03-20:
Dermed mener ministeren altså, at man sætter 2 mia. kr. af i byfornyelsesindsatsen målrettet de mindre byer?
Det vil sige, at landdistrikterne ikke får noget.
Man har faldefærdige rønner i noget, der ikke omtales som by, men som en forsamling af huse, og så kan de ikke rives ned.
Samtidig bliver de midler, man har taget fra byfornyelsesmidlerne i byerne, ikke ført tilbage til byerne, nu hvor man tilfører ekstra midler til ikke en indsatspulje, ikke en nedrivningspulje, men til byfornyelsesmidlerne til de mindre byer.
Er det sådan, det skal forstås?
Carsten Hansen (S), 2013-03-20:
Nu bliver stort set alle byfornyelsesmidler brugt i byer.
Så er der nogle byer, der er store, og nogle, der er små, og jeg tror, at fru Louise Schack Elholm fortalte sig før.
Det er ikke 2 mia. kr., det er to gange 200 mio. kr.
Det er 200 mio. kr., vi tilfører byfornyelsesrammen i 2014 og 2015.
Og højeste prioritet ved tildelingen har byer med under 3.000 indbyggere.
Så på den måde er det mindre byer, men det er også, fordi vi i øjeblikket ser den her meget, meget stærke urbanisering, altså det der med, at man flytter fra land til by.
Der er et enormt behov for – det tror jeg vi har diskuteret i Folketingssalen flere gange – at man gør en ekstraordinær indsats i vores landdistrikter.
Det har regeringen altså givet høj prioritet, efter vi har evalueret også den tidligere nedrivningspulje.
Man har sagt, at der er brug for et lidt bredere sigte, end man havde med den tidligere nedrivningspulje.
Det er det, der ligger til grund for, at vi nu foreslår at afsætte 200 mio. kr. ekstra.
Så er det korrekt, at ud af den samlede ramme for byfornyelsen, som for at være hel præcis var på 278 mio. kr. om året, er 75 mio. kr. tildelt landsbyerne og mindre byer.
Det havde vi et bredt flertal der bakkede op om her i Folketingssalen for ganske nylig.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-03-20:
Jeg bliver jo desværre nok nødt til at spørge ministeren om hendes mening om bogmarkedet.
Vi har haft en forfærdelig masse møder, ikke mindst blandt kulturordførerne.
Og i dag mødes forligspartierne, og af en eller anden underlig grund er jeg udelukket. Derfor vil jeg godt høre kulturministeren, om hun har nogle meninger om bogmarkedet, herunder en mening om spørgsmålet om faste bogpriser i modsætning til det liberaliserede marked.
Derfor vil jeg godt høre, hvilke holdninger ministeren har til dette spørgsmål.
Marianne Jelved (RV), 2013-03-20:
En af de arbejdsgrupper, der er nedsat, hedder kulturturisme og skal altså arbejde decideret med det tema – og det er en erhvervsmand, der er tovholder i den.
Det er det, der er ideen.
Så må vi se, om der skal penge til.
Det kan jeg ikke afvise på forhånd, det vil jeg ikke afvise på forhånd, men det er jo så et finanslovsanliggende til den tid.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-03-20:
Er det således, at disse arbejdsgrupper, som nu er nedsat, arbejder med et tema, som så skal – hvad skal jeg sige? – presses ned over alle lokalområder i Danmark?
Man kunne jo forestille sig, at der er forskel på, hvad der inden for et område skal gøres på Erritsø eller Fejø eller Ærø eller Tunø, og så er det vigtigt, at man ikke sådan bare har én firkantet model, man så presser ned over alle lokalområder og yderområder her i Danmark, men at man også ser på, hvad styrkeområderne er, hvad behovene er fra sted til sted.
Er det meningen, eller hvad?
Marianne Jelved (RV), 2013-03-20:
Dansk Folkeparti er jo med i medieforliget.
Derfor kunne det jo være relevant at tage det op i medieforligskredsen som et tema, vi gerne vil have drøftet i den kreds for at høre, om vi misforstår hinanden, eller hvad der er tankegangen.
Så det vil jeg da invitere til på foranledning af spørgeren.
Det synes jeg at sagen fortjener.
Morten Marinus (DF), 2013-03-20:
I Dansk Folkeparti har vi hidtil opfattet Danmarks Radios DAB-radio som noget supplerende og som noget ekstra, og der synes jeg da, at P7 er et glimrende eksempel på, hvordan man egentlig har samme genre som P3, men alligevel bruger P7 til at gå i dybden med nogle ting.
Det har vi ikke nogen problemer med.
Der synes vi faktisk at man rammer sagen lige på kornet.
Det, vi har problemer med, er jo altså, at befolkningen inden en lukning af FM-båndet nu skal ud at investere i DAB-radiomodtagere for at kunne modtage det, de hidtil har modtaget, og som de betaler licens for.
Vi fik i forbindelse med medieforliget, medieaftalen, et papir fra Brancheforeningen ForbrugerElektronik, der har regnet sig frem til, at det vil koste forbrugerne næsten 7, 2 mia. kr. at udskifte alle FM-radioer, inklusive bilradioer, her i Danmark til DAB.
Jeg synes bare ikke, at vi skal skynde på denne proces allerede nu.
Så jeg må indrømme, at jeg altså tror, at vi har et lille problem med Danmarks Radio i det her tilfælde.
Marianne Jelved (RV), 2013-03-20:
Det har jo også ligget som en forståelse i medieaftalen, at når man laver en overgangsperiode, hvor man siger, at frem til 2019 vil man gradvis, så vidt det nu er muligt, se, om man kan overføre 50 pct. til DAB-radio for at lukke FM-båndet, så er det jo en overgang.
Så må der jo være nogle, der kommer til at miste et program, medmindre de har mulighed for at tage det med en DAB-radio.
Morten Marinus (DF), 2013-03-20:
Jamen i det skriftlige svar kan vi så få nogle ting uddybet.
For jeg synes jo, at det er lidt uheldigt, at der er en lang række licensbetalere, som i dag er nødt til at gå ud og købe og investere – altså inden en slukning af FM-båndet – i en DAB-radio for at kunne modtage de programmer og høre de værter, som de er vant til at høre, og som de egentlig har en vis forventning om fortsat at kunne høre indtil en eventuel slukning af FM-båndet.
Jeg kan nævne populære værter som Niels Boesdal og Margaret Linhardt, tidligere Giro 413-værtinde – hun er så blevet erstattet, efter hvad jeg kan lytte mig frem til, af en mandsperson med en radiostemme lige så folkeforførende som vådt bølgepap, og det er måske ikke ligefrem det, som licensbetalerne har en forventning om – og så til sidst Jørgen de Mylius, hvis populære Eldoradoprogram altså er skåret ned på FM-båndet fra 7 timer om ugen til 2 timer om ugen, og så er det – i gåseøjne – blevet tvangsforflyttet til DAB-radio.
Marianne Jelved (RV), 2013-03-20:
Faktisk er jeg ikke i stand til at gøre rede for den DR-strategi netop på det område.
Det er jeg lidt ærgerlig over.
Men jeg vil gå ud fra, at den strategi er lavet af bestyrelsen og ledelsen i Danmarks Radio.
Det om selve programflytningen, altså hvilke valg man træffer, og hvilke programmer man agter at flytte fra FM-båndet til DAB-radio, kan jeg faktisk ikke svare på her.
Så jeg vil meget gerne svare skriftligt, sende et skriftligt svar.
Uden at der er blevet bedt om det, vil jeg gerne sende et skriftligt svar til spørgeren.
Morten Marinus (DF), 2013-03-20:
Tak for det.
Det, at jeg godt vil spørge kulturministeren om noget i dag, er jo en udløber af den debat, vi havde i fredags om medieaftalen.
Der kom ministeren ind på noget i sin afslutning omkring betinget slukning af FM-båndet for at gå over til DAB-radio.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren om, hvad hendes holdning er til DR's strategi om, hvordan man skal bruge og udnytte de her DAB-kanaler indtil en eventuelt betinget slukning af FM-båndet.
I Dansk Folkeparti er vi jo lidt bekymrede for de programmer og værter, der i dag – i gåseøjne – bliver tvangsforflyttet fra f.eks. P4 over på DAB-radioens P5.
Det vil sige, at der er programmer og værter, som bliver flyttet over på P5, og at der er licensbetalere, som i dag er forvænte med, at de som licensbetalere kan modtage det, de hele tiden har kunnet på P4.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig, at vi startede der og hørte ministerens holdning til den DR-strategi, der åbenbart er lagt.
Marianne Jelved (RV), 2013-03-20:
Det er bestemt ikke meningen, at der er noget, der skal trækkes ned over hovederne på nogen.
Der udarbejdes et, det er måske et lidt forkert udtryk at sige idékatalog, men alligevel, et katalog over, hvilke muligheder der er, hvad man kan se der skal til, hvis man f.eks. skal øge kulturturismen.
Hvis man skal synliggøre kulturen som en del af det, der trækker vækst og kræfter til et område, hvordan kan man så gøre det?
Hvad er det for nogle ideer, hvad er det for nogle praktiske forhold, man skal se for sig?
Det er ikke meningen, at vi laver noget, som trækkes ned over alle kommunerne, nej, det er således, at man kan inspireres af det, og vi kan lave nogle projekter, som kan være med til at udvikle nogle ting, som nogle gerne vil være med til at udvikle.
Så det er et tilbud og nogle muligheder, som vi gerne vil levere fra Kulturministeriet.
Og jeg glemte at nævne, at by-, bolig-, og landdistriktsministeren også er involveret i det her og har været med til nogle af møderne, og hans ministerium har været repræsenteret ved alle møderne.
Vivi Kier (KF), 2013-03-20:
Mit spørgsmål drejer sig også om folkeskolen, ikke om overenskomstforhandlingerne – det lader jeg parterne om at klare – men om regeringens udspil til en reform af folkeskolen.
Her står der, at en aktivitetstime kan være alt fra 10 minutter på en skoledag til en hel skoledag.
Og mener ministeren, at de her timer og antallet af dem skal besluttes lokalt?
Christine Antorini (S), 2013-03-20:
Det, vi i regeringen lægger op til, er, at eleverne får en sammenhængende skoledag på den måde, at de mindste elever, fra 0. til 3. klasse, får 30 timer om ugen – og det bliver jo det timetal, der er fast for alle elever, 30 timer om ugen – eller hvad der svarer til et tidsrum fra kl. 8.00 til kl. 14.00; at man fra 4. til 6. klasse får 35 timer om ugen, hvilket kunne svare til et tidsrum fra kl. 8.00 til kl. 15.00; og at man fra 7. klasse og frem får 37 timer om ugen, svarende til et tidsrum fra kl. 8.00 til kl. 15.30.
Så det bliver jo et fast timetal for eleverne, men forskelligt, alt efter hvilken årgang de er på.
Inden for det bliver der også lagt en norm, sådan at det vejledende timetal for de fagfaglige timer ligger fast.
Det bliver så i øvrigt øget, fordi vi i regeringen lægger op til, at man f.eks. skal have engelsk fra 1. klasse, hvad der ikke er lovpligtigt i dag.
Derfor bliver der en meget mere fast ramme for balancen imellem de fagfaglige timer, som vi løfter, plus at der er den nye aktivitetstid, som skal understøtte både de fagfaglige timer, de sociale og almene kompetencer, mere bevægelse osv.
Det betyder, at der er en meget veldefineret ramme for, hvor mange timer der er, herunder hvordan balancen skal være mellem det vejledende timetal for fagene, og hvordan aktivitetstiden kan indgå.
Thyra Frank (LA), 2013-03-20:
Præcis som fru Maja Panduro nævnte, har de tidligere ordførere så smukt gennemgået det her lovforslag, L 181, og jeg vil blot tilføje, at vi fra Liberal Alliance med glæde støtter forslaget, som vi synes det er fantastisk at vi er kommet frem til.
Linda Kristiansen (RV), 2013-03-20:
Tak for ordet.
Fru Liv Holm Andersen er desværre forhindret, så jeg har fået lov til at få æren af at læse hendes tale op.
Jeg må sige, at emnet taget i betragtning er jeg stolt over at få lov til at læse den her tale op.
Dette lovforslag udmønter overgrebspakken, som er en samlet pakke af tiltag for at forebygge overgrebssager og behandle disse sager bedre.
Derfor er jeg glad for at stå på talerstolen i dag med et lovforslag, der bl.a. indeholder, at alle, der arbejder med børn, skal opkvalificeres til at komme videre med overgrebssager, at der kommer børnehuse i hver region, som bliver en fælles indgang til sociale myndigheder og politi og sundhedsvæsen, at alle indberetninger skal vurderes inden for 24 timer, og flere andre tiltag, som alle baserer sig på det samme, nemlig hurtigere og bedre handling i forbindelse med overgrebssager.
Samtidig sættes der et arbejde i gang, som baseres på både kampagnevirksomhed og undervisning, med at udbrede viden om rettigheder blandt børn for på den måde at ruste børnene til at sige fra og søge hjælp.
Børnene skal vide, hvad der er forkert, og at de også har rettigheder, selv om de voksne normalt bestemmer.
Alt i alt er vi i Det Radikale Venstre meget glade for lovforslagets initiativer og kan således støtte forslaget.
Maja Panduro (S), 2013-03-20:
Der sker jo vældig mange ting i dag.
Nogle gange kan man have indtryk af, at det sted, der sådan er mindst bevågenhed på udefra, er Folketingssalen.
Det er lidt en skam, for jeg synes faktisk, at det, vi står med her i dag, og som vi blevet enige om meget, meget bredt, er så helt utrolig vigtigt.
Vi er jo alle sammen gået ind i politik af en grund, og en af grundene til, at jeg endte med at engagere mig, var ønsket om at kunne gøre en forskel for lige præcis den her gruppe af børn, som måske er nogle af dem, der har vanskeligst ved selv at råbe op, og som der ikke altid rigtig har været så mange der har taget hånd om.
Det gør vi noget ved nu – sammen – meget, meget bredt.
Det er jeg helt vildt stolt over og helt vildt glad for.
Det er jeg, fordi jeg synes, at de ting, vi tager fat på nu, lige præcis repræsenterer mange af de ting, som jeg både har hørt i min tid som byrådsmedlem, og som jeg hører, når jeg kommer rundt og taler med fagpersonale, med pædagoger, skolelærere, med sagsbehandlere, og når vi taler med børneorganisationerne.
Det er nogle af de ting, som har været efterlyst af så mange igennem ganske lang tid.
Foruden at bygge på en meget bred politisk enighed og et fælles politisk ønske om faktisk at ville gøre en forskel for at skærme og værne om de her børn, bygger forslaget også på et meget grundigt forarbejde, både fra Ankestyrelsen og fra et ekspertpanel.
Ministeren nedsatte panelet på baggrund af den kulegravning af alle de frygtelige sager, vi har hørt om igennem de seneste år, så de kunne komme med nogle meget konkrete anbefalinger til, hvad det så lige præcis er, vi skal gøre.
Når nu vi har ønsket og den politiske vilje, hvad er det så for nogle redskaber, vi skal sætte ind med for rent faktisk at kunne gøre en forskel for lige præcis de her børn?
Ordførerne før mig har jo forklaret flere af grundelementer i den her pakke.
Det er en ganske stor pakke, så jeg vil anbefale, hvis man sidder derude, at man faktisk går ind og kigger den igennem.
Og jeg ved, at ude i kommunerne og derude, hvor de har med de her børn at gøre, glæder de sig faktisk rigtig meget til at komme i gang med de her nye værktøjer, som vi nu giver dem.
Det ser jeg rigtig meget frem til at vi får gjort.
Og hvis vi netop, som også den tidligere ordfører nævnte, samtidig med at vi nu får lavet tilsynsreformen, som vi jo heldigvis også meget bredt er enige om, rent faktisk lykkes med det her, mener jeg, at vi skaber en mindre socialpolitisk revolution for nogle af dem, som har allermest brug for os.
Og det ser jeg frem til.
Derfor kan Socialdemokraterne meget varmt bakke op om lovforslaget, som det ligger her.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-03-20:
Jeg ved ikke rigtig, hvordan jeg skal replicere på det sidste, for hr. Karsten Lauritzen pakkede det jo flot ind ved at sige, at vi har været ligeglade med nordjyderne.
Og det er helt urimeligt, vil jeg sige til hr. Karsten Lauritzen.
Selvfølgelig er der ikke nogen, hverken i ministeriet eller i Banedanmark eller noget som helst andet sted, der har sagt: Det er nordjyder, skidt med det.
I forhold til det, som hr. Karsten Lauritzen spørger om den her gang, vil jeg endnu en gang tillade mig at læse en af sætningerne op, for jeg slutter med at skrive
: Men jeg vil tage initiativ til, at der med henblik på at undgå, at der kan komme en lignende situation, hvis en tilsvarende hændelse skulle ske i fremtiden, vil blive gennemført en ekstern evaluering af sagsforløbet, når broen er åbnet. Det betyder, at vi først og fremmest vil koncentrere os om at få den bro åbnet, for det er vel forhåbentlig det, det drejer sig om, frem for politisk drilleri.
Det er broen, der skal åbnes, og når det er sket, kigger vi både på det juridiske og det økonomiske i den her sag.
Karen Hækkerup (S), 2013-03-20:
Tak for det.
Hvis man på et eller andet tidspunkt vil gå tilbage og finde ud af, hvad der egentlig blev sagt fra Folketingets talerstol den dag, hvor vi skulle førstebehandle L 181, vil folk nok sidde og tænke: Ja, der var lidt debat, og der var mange gode ting, der blev nævnt.
Men det, som folk ikke kan se, er, at vi, som er til stede her i salen, og som repræsenterer alle de politiske partier i Folketinget, har arbejdet med det her dag ud og dag ind.
Da vil man ikke kunne se, at vi har siddet i Social- og Integrationsministeriet og holdt det ene møde efter det andet om, hvordan vi præcis kunne løfte den her indsats.
Jeg vil gerne bruge anledningen til sige tak – tak til alle repræsentanter for alle Folketingets partier.
Nogle gange kommer man til at tænke på, at når vi er i sådan et politisk miljø, som vi er, går det nogle gange lidt op i, at man også skal være lidt efter hinanden – der er nogle, der er i regering, der er nogle, der er i opposition – og der er nogle gange noget, som afstedkommer, at man så kan fornøje sig lidt med det.
når alt skrælles væk og vi kommer til at sidde og tale om det, der er allermest alvorligt, og det, der ligger vores hjerte allernærmest, så er det lige præcis, hvordan vi hjælper de udsatte børn.
Hvordan forhindrer vi, at børn bliver udsat for overgreb?
Hvordan styrker vi den indsats, der skal være?
Det vil jeg bare sige alle tak for.
Jeg er stolt af, at det er lykkedes at samle alle om den her indsats.
Alle har bidraget med spørgsmål og ideer.
Vi har et fælles ejerskab til den her lovgivning, og vi har et fælles ejerskab til også at følge op på den.
En af de ting, som tidligere ordførere har været inde på, har jo været, at man i mange år har arbejdet på at løfte og rette op på børneområdet, fordi den sagsbehandling, der har været i kommunerne, ikke har været tilstrækkelig.
Den hjælp, børn og familier har fået, har ikke været god nok.
Det har vi jo i fællesskab taget konsekvensen af med det her nye lovforslag, fordi vi bl.a. sørger for, at Ankestyrelsen skal følge op på implementeringen.
Vi har haft fokus på barnets rettigheder; på de fagligheder, der skal være i spil, når man skal give den rigtige indsats; på hastigheden, hvormed det er vigtigt at en underretning bliver kigget på; at der skal være systematik i den måde, som kommunerne arbejder med de her sager på.
Så uden at gennemgå lovforslaget fra A til Z vil jeg bare slutte af med endnu en gang at sige, at vi har siddet med hinanden i rigtig, rigtig mange timer, og det vil jeg igen sige tak for.
Og så vil jeg love, at vi kommer til at bruge endnu flere timer, for vi følger det her til dørs, og det gør vi i fællesskab.
Det skal vi, der er herinde, tage ansvar for i fællesskab, og det gør vi, for det fortjener ungerne.
Og vi har alle sammen indtil videre vist, at vi også er i stand til at levere det.
Så tak for et rigtig godt samarbejde om L 181.
Jeg glæder mig til, at vi følger det til dørs, for den her indsats kan kun blive bedre, og det bliver den, når vi gør det i fællesskab.