Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-31:
Temaet i den kommende valgkamp er ligesom blevet ridset op i dagens debat, det handler om økonomi, det handler om rød eller blå.
Jeg vil på vegne af Kristendemokraterne tage udgangspunkt i det, som bliver overskriften i vores valgkampagne, nemlig en overordnet målsætning om at forbedre borgernes livskvalitet.
Kristendemokraterne i Norden har stillet forslag til Nordisk Ministerråd om at måle de politiske forslags effekt på borgernes livskvalitet, på samme måde som de økonomiske konsekvenser bliver målt.
Den britiske premierminister, David Cameron, er også optaget af dette spørgsmål og har gjort det til en af sine mærkesager.
Han har udtalt følgende: Der findes en længsel efter noget mere, efter kapitalisme med forpligtelse, efter arbejde med mening, efter et fællesskab, som handler om mere end bare penge og markeder, en længsel efter social vækst og grøn vækst sammen med den økonomiske vækst.
Politik bør imødekomme denne længsel.
Den bør anerkende værdien af fællesskab med familie, venner og verden omkring os.
Der må findes ord, som kan beskrive, og virkemidler til at tilfredsstille nationens længsel efter bedre livskvalitet, en længsel, som strækker sig ud over økonomisk velstand.
Kristendemokraterne er ligesom alle andre partier også optaget af, at der er styr på økonomien, men der skal også være en balance, så der tages hensyn til borgernes livskvalitet.
Det var vores udgangspunkt, da KD blev inviteret til forhandlinger om regeringens 2020-pakke.
Vi ville sikre, at alle borgere i alle egne af landet fik tryghed og adgang til velfærd og sundhedsydelser.
Derfor ville vi lukke de huller i danmarkskortet, som en centralistisk sygehusplan har efterladt.
Det giver ikke mening, at man skal transporteres op til 90 km for at få behandlet et brækket ben.
Vi ville sikre, at flere borgere med bl.a. kroniske sygdomme fik styrket deres livskvalitet, ved at de i højere grad blev behandlet i eget hjem ved hjælp af telemedicin, at der blev sat konkrete mål for andelen af både telemedicin og ambulant behandling, så man så vidt muligt kunne slippe for indlæggelse på sygehusene.
Vi ville sikre, at familierne får bedre livskvalitet, mere frihed, mere fleksibilitet i form af en familielivskonto, som giver mulighed for, at man afhængig af sin livssituation kan skrue op og ned for sin arbejdsindsats og få tid til sine børn, tid til syge familiemedlemmer, eller hvad den enkelte familie konkret har brug for.
Efter 2 ugers forhandlinger sagde regeringen ultimativt nej til Kristendemokraternes krav.
Det er sådan set fair nok.
Vi sad på hver sin planet.
KD ønskede decentralisering, regeringen ønskede centralisering.
Vi vil selvfølgelig fortsat pege på en borgerlig statsministerkandidat og stiller i den forbindelse tre krav, såfremt Kristendemokraterne får de afgørende mandater efter et valg: for det første at familierne skal sikres mere frihed, mere fleksibilitet med en familielivskonto, for det andet at udviklingsbistanden skal hæves til 1 pct. af BNP, og for det tredje at borgerne maksimalt skal have 30 minutters kørsel til en skadestue og en fødeafdeling.
Hvis ikke disse krav bliver imødekommet, vil vi selvfølgelig frit forhandle ud fra de parlamentariske muligheder, der måtte være til stede.
I den forbindelse finder jeg også anledning til at kvittere over for fru Helle Thorning-Schmidt, som tidligere i dag åbnede en dør for, at sygehusplanerne kan blive bragt i orden igen.
Hvis vi nu skal forholde os til nogle af de aktuelle politiske temaer og kigge på dem ud fra KD’s perspektiv, som handler om både at tage hensyn til økonomien og livskvalitet, er det naturligt at starte med efterlønnen.
Kristendemokraterne ønsker at bevare efterlønnen, som er en god løsning for de borgere, der i årevis har slidt og slæbt på det danske arbejdsmarked.
Vi anerkender dog de økonomiske udfordringer, Danmark står over for, og vil derfor fremrykke initiativerne fra 2006-aftalen med 5 år, så de offentlige finanser forbedres med 16 mia. kr. frem mod 2020.
Vi mener faktisk også, at denne fremrykning kunne suppleres med en forbedring af fleksjobordningen for seniorer, så vi får et mere fleksibelt arbejdsmarked, hvor borgere, der i slutningen af deres arbejdsliv ikke har kræfter til et fuldtidsarbejde, så får muligheden for at trappe arbejdsindsatsen ned på en anstændig måde.
Vi vil give familierne mere frihed, mere fleksibilitet.
Tanken om, at alle skal arbejde mere uden hensyn til den enkeltes livssituation, vil ramme de børnefamilier særlig hårdt, der i forvejen har svært ved at få familieliv og arbejdsliv til at hænge sammen.
Ved at give borgerne adgang til at trække på deres private pensionsopsparinger noget før, mod at de så bliver lidt længere på arbejdsmarkedet, bidrager jo også til at styrke familiernes livskvalitet.
Det her er et forslag, som var helt centralt for regeringens Familie- og Arbejdslivskommission, og det vil også bidrage til et mere fleksibelt arbejdsmarked.
I forhold til de lettelser på selskabsskatten på 5 mia. kr., som regeringen og Dansk Folkeparti har besluttet i forbindelse med 2020-forhandlingerne, mener KD, at det er den forkerte medicin.
Vi ser hellere, at man sikrer de små og mellemstore virksomheder samt landbruget mere risikovillig kapital, så der kan skabes nye arbejdspladser og mere innovation.
Det er jo ikke selskabsskatten, der tiltrækker højt kvalificeret udenlandsk arbejdskraft.
Der er mange andre faktorer, som gør, at udlændinge vælger netop Danmark som arbejdsland.
Der er bl.a. muligheden for, at der både er rum og plads til familieliv, vores miljøpolitik og mange andre af de mere bløde værdier.
Vi ønsker en udlændingepolitik, en socialpolitik, der bygger på, at alle mennesker er lige meget værd, hvor der er plads til forskellighed, respekt og tolerance.
Vi skal bevare et fællesskab for alle og ikke skubbe store grupper ud af fællesskabet.
Vi skal tage udfordringen med den stigende fattigdom herhjemme alvorligt ved bl.a. at indføre en fattigdomsgrænse i Danmark.
Kristendemokraterne har i over 40 år kæmpet mod centraliseringer i det danske samfund.
Det er en central opgave at kæmpe for decentralisering.
Det kræver politisk prioritering at sikre nærhed, at sikre overskuelighed.
Det kræver politisk prioritering at styrke de stærke fællesskaber og den kultur, som gør det værdifuldt at bo i landets yderområder.
KD vil hente inspiration både i den blå og i den røde plan i arbejdet med at finde vores bud på, hvordan vi løser fremtidens økonomiske udfordringer.
Vi er hverken blå eller røde.
Vi er et midterparti med ambitioner om at bidrage til, at det samarbejdende folkestyre bliver genindført, også når det gælder om at løse udfordringerne frem mod 2020.