runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2013-02-07:
Liberal Alliance kan ikke støtte det her forslag.
Som jeg forstår det, er der nogle tekniske ting i det her forslag, der gør, at det ikke kan realiseres, bl.a. at au pair-ordningen reguleres af Europarådskonventionen fra 1969, og at det derfor vil være i strid med den konvention at gennemføre det beslutningsforslag, som ligger her.
Jeg skal indrømme, at jeg ikke synes, at au pair-ordningen er den mest liberale ordning, der findes, men den fungerer rigtig godt for rigtig mange mennesker, og jeg synes, at det vigtige at holde fast i her er, at de au pairer, der kommer til Danmark, jo kommer her frivilligt, og at mange af dem, tror jeg, også kommer her, fordi alternativet er betydelig værre.
Derfor synes jeg sådan set, det er godt, at der kommer nogle mennesker herop, som får en mulighed for at opleve at bo i et demokrati og få en levestandard, som er langt højere, end den er der, hvor de kommer fra.
Man kunne selvfølgelig godt ændre på beløbet, som Enhedslisten foreslår.
Det vil have nogle konsekvenser, som jeg synes man skal overveje; f.eks. vil færre danske familier få mulighed for at få en au pair, og rigtig, rigtig mange danske familier er meget glade for at have en au pair, for det letter deres hverdag, hvor to travle forældre må knokle mange timer om ugen for at tjene penge og må aflevere en stor del af dem i skat, så de også kan forsørge en masse andre mennesker.
Derfor synes vi sådan set, at det er en rigtig god ordning, at der er mulighed for at få lidt afhjælpning.
Som jeg forstår det, arbejder en au pair 30 timer om ugen og får en aflønning for det plus kost og logi.
Jeg fandt en ansøgning fra Enhedslisten, som godt nok er et par år gammel, så det har muligvis ændret sig, men man har i hvert fald haft følgende indstilling på et tidspunkt.
Der søgte man nemlig en ulønnet praktikant til 37 timer om ugen.
Så selv i Enhedslisten erkender man åbenbart, at arbejde til ingen løn eller til en lille løn også kan have en værdi i sig selv, og at der faktisk er nogle mennesker, der søger sådan nogle job fuldstændig frivilligt – uden tvang.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Det er sådan lidt morsomt, når hr. Joachim B. Olsen tager ordet.
At være praktikant er en del af et studie, skal jeg bare sige.
Som udgangspunkt snakker hr. Joachim B. Olsen, som om det koster mange penge at have en ansat i sit hjem.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-02-07:
Det er der muligvis nogle, der har.
Og det er der muligvis nogle, der ikke har.
Og da der er au pairer, der kommer hertil fuldstændig frivilligt, må man gå ud fra, at de au pairer, der har søgt til Danmark og nu ikke vil være i stand til at komme hertil, vil være kede af det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Jeg tror, at jeg skal forklare hr. Joachim B. Olsen, at værtsfamilierne i Danmark først og fremmest bor i Rudersdal, Hørsholm, Gentofte og Furesø.
Det er det, jeg kalder for velhaverkommuner.
Er det ikke sådan, at de, der har en au pair-pige i Danmark, er bedre stillet end alle mulige andre mennesker i Danmark?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-02-07:
Jo, hvis man ser på gennemsnitsindkomsten for dem, der har en au pair, tror jeg nok, at den vil være højere end gennemsnitsindkomsten i Danmark.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at der ikke er nogle familier, som ikke længere vil have råd til det, hvis man sætter beløbet op.
Da de au pairer kommer hertil frivilligt, synes jeg faktisk, at det ville være synd for de au pairer, hvis de ikke fik den mulighed.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Først og fremmest bliver jeg nødt til at rette noget af det, hr. Bent Bøgsted sagde.
Selv om der kommer en au pair-pige hertil, skal hun ikke have sin familie med, men hun kan være gift, f.eks. i Filippinere, hun kan også have et barn i Filippinere.
Så som udgangspunkt skal man jo bare vide med sig selv, at når de kommer herop, tjener de nogle få penge, og nogle af dem sender de hjem, sådan at deres børn ikke dør af sult.
Derfor siger vi bare: Skal de være en så billig arbejdskraft, som vi har i dag, hvor de får 3.150 kr. i lommepenge, eller skal de have lidt flere penge?
Som udgangspunkt vil man jo sige, at selvfølgelig er det nogle folk, som arbejder, og selvfølgelig er de husarbejdere.
Når man bor i en familie, kan man gøre rent eller passe børn.
Der er ikke stor forskel på, om man skal passe børn, eller om man skal gøre rent.
De skal hjælpe til i husholdningen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Tak til ministeren.
Som udgangspunkt ved jeg jo godt, at ministeren har nedsat et udvalg.
Bare så man kan huske det: Det er præcis 1 år siden i morgen, at ministeren lovede at nedsætte det udvalg.
Hvad står der så at man skal lave?
I et svar til mig skriver ministeren: »Jeg forventer, at undersøgelsen bl.a. kommer til at indeholde en profil af au pair-personer og værtsfamilier, ligesom undersøgelsen vil afdække au pair-personers rettigheder og vilkår.«
Det ved vi.
Så derfor vil jeg gerne vide: Hvad er det, ministeren skal have undersøgt i forhold til au pairerne i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Jeg skal først og fremmest sige, at der ikke er nedsat et udvalg, men der er igangsat en undersøgelse.
Der er en intern undersøgelse, som finder sted i regi af Styrelsen for Fastholdelse og Rekruttering, og så er der en ekstern undersøgelse, som SFI står bag.
Der er ikke nedsat et udvalg, der er igangsat en undersøgelse.
Og den undersøgelse er igangsat for at sikre, at vi har et ordentligt vidensgrundlag at stå på i Folketinget og i regeringen.
Der bliver undersøgt forskellige elementer, ikke alene hvordan au pair-ordningen fungerer i dag, men selvfølgelig også, hvem det er, der kommer til Danmark i dag via au pair-ordningen.
Altså, hvad er det for nogle personer, fortrinsvis kvinder, som kommer til Danmark på den baggrund?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Desværre får jeg ikke rigtig noget svar på det, for alle de ting, som ministeren siger, er jo undersøgt.
Hvem det er, der kommer, hvad det er for nogle værtsfamilier, og hvad der er af rettigheder – det kan man læse i lovgivningen.
Så jeg vil gerne spørge ministeren: Hvad er det så ekstra, man skal have undersøgt?
Det har taget et helt år, og derfor synes jeg, det er underligt, at man ikke har lavet et nyt lovforslag.
Derfor vil jeg også gerne spørge ministeren, om hun har tænkt sig at komme med et lovforslag på området, når hun får undersøgelsens resultater her i foråret.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Ministeren har tænkt sig at gøre nøjagtig det, hun står og siger fra Folketingets talerstol.
Man kan sige, at modsat Enhedslisten tror vi, at der kan tilvejebringes ny viden på det her område.
Vi synes, det er fornuftigt, at Folketinget har et oplyst vidensgrundlag at stå på.
Når den undersøgelse er færdig, vil vi selvfølgelig i regeringen overveje – det går jeg også ud fra at Folketingets partier vil gøre – om det skal danne grundlag for nogle ændringer af den nuværende au pair-ordning, og så kan vi tage de politiske drøftelser derefter.
Louise Schack Elholm (V), 2013-02-07:
Enhedslisten foreslår at ændre au pair-ordningen fra den nuværende ordning, der er bestemt gennem en europæisk forfatning fra 1969, til et arbejdsgiver-arbejdstager-forhold.
Først og fremmest undrer Venstre sig over, at et forslag om lavtlønnet udenlandsk arbejdskraft kommer fra Enhedslisten.
Enhedslisten plejer ellers at bebude, at man skal sikre sig imod billig udenlandsk arbejdskraft.
Med dette forslag går et au pair-forhold fra at være en kulturel udveksling, hvor man skal indgå som en del af familien, til et arbejdsgiver-arbejdstager-forhold.
Venstre mener, at vi skal fastholde intentionen med au pair-ordningen, altså at au pairen fortsat skal indgå som en del af familien.
Derfor er det heller ikke løn, en au pair modtager, men lommepenge.
Au pair-ordningen er en billig måde at opleve andre dele af verden på for au pairen, der vælger at rejse ud.
Det er en løsning for dem, som ikke har råd til et udvekslingsophold, eller som er blevet for gamle til et udvekslingsophold.
For andre kan det være en måde at skabe relationer på i et land, hvor man kun kender få, og hvor man ønsker at studere senere.
Skulle dette beslutningsforslag blive vedtaget, ville det betyde, at man opgav tanken om kulturel udveksling og tanken om at indgå som en del af familien.
I stedet ville vi få legitim, billig udenlandsk arbejdskraft.
Vi ville dermed miste en ordning, der virker rigtig fint for mange, både au pairer og familier.
I stedet ville vi opleve hele familier flytte til Danmark for at arbejde billigt som tjenestefolk.
Det er rigtigt, at det er svært for almindelige mennesker at have råd til hushjælp, og det fører uden tvivl til lavere arbejdstid og stress for børnefamilier samt sort arbejde.
Venstre mener, at vi skal hjælpe familierne til at få bedre råd til hjælp i hjemmet, men det skal ikke være gennem billig udenlandsk arbejdskraft, det skal være med boligjobordningen.
Med boligjobordningen fik de danske familier lov til at trække udgifter til bl.a. rengøring eller børnepasning fra i skat.
Alene i 2011 var der mere end en kvart million danskere, der benyttede sig af ordningen.
Det vidner om, at den både var populær og nødvendig.
Boligjobordningen betød også flere job til danskerne.
Med den høje arbejdsløshed herhjemme ville det være en kærkommen støtte til danskere, der ønsker et arbejde.
Men den røde regering ønskede ikke at gøre de danske familiers hverdag nemmere.
De ønskede heller ikke de job, som boligjobordningen medførte.
Regeringen afskaffede nemlig ordningen.
Venstre ønsker ikke at ødelægge au pair-ordningen eller at lukke op for billig udenlandsk arbejdskraft på den her måde.
Til slut skal jeg hilse fra De Konservative og sige, at de heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Nu snakker vi ikke om boligjobordningen, men om au pair-ordningen.
Det er bare, så vi er helt enige om det.
Det, Venstres ordfører siger om kulturel udveksling, kan måske være sagt, fordi hun læner sig op ad loven, som den var, da den blev gennemført.
Den blev jo gennemført via Europarådet i 1969 og tiltrådt af Danmark i 1971.
Det var dengang, hvor der var mange mennesker, f.eks. fra Danmark, som var au pair i Frankrig eller i Tyskland eller i England osv., men sådan er det jo ikke i dag.
I dag er dem, der kommer til Danmark, først og fremmest folk fra tredjeverdenslande.
80 pct. kommer fra Filippinerne, og hvordan kan man lave kulturudveksling, når man som det første har beskåret muligheden for at lære dansk?
Så som udgangspunkt vil jeg godt spørge Venstres ordfører, om hun mener, at der er sket noget fra 1969 og indtil i dag.
Louise Schack Elholm (V), 2013-02-07:
Der sker meget på så mange år.
Men au pair-ordningen bliver stadig væk brugt, også af danskere, der tager ud.
Det er stadig væk noget, man bruger til kulturel udveksling.
Man kan også se, at der stadig væk kommer au pairer fra andre nordiske lande til Danmark, og der vil jeg formode, at det er, fordi de gerne vil have nogle relationer i landet for så senere at studere i eller flytte til landet.
Så det er stadig væk en ordning, der bliver brugt til kulturel udveksling, og spørgsmålet er, om man bare skal afskaffe sådan en ordning.
Det mener Venstre ikke.
Venstre mener faktisk, at det er et godt bidrag for mange.
Det er klart, at der er kommet et pres fra tredjeverdenslande, og det er ikke meningen, at det skal bruges som andet end kulturel udveksling.
Det er da min forhåbning, at alle er opmærksomme på det, og at det er muligt for familierne også at sikre, at det er den måde, det foregår på.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Jeg ved ikke, om Venstres ordfører kender til de undersøgelser, der er lavet, om dem, der kommer hertil.
For det første er det næsten 95 pct. af dem, der kommer fra lande uden for EU; det er som regel dem, der kommer hertil.
For det andet er spørgsmålet, om det er kulturudveksling, når de kommer til Danmark og arbejder og stort set intet dansk lærer.
Så som udgangspunkt synes jeg i virkeligheden, at hvis det er kulturudveksling, skal de så ikke lære noget om det danske demokrati?
For når de kommer her til landet, har de ingen rettigheder.
Hvis man brokker sig, får man ophævet sin kontrakt, og så bliver man sendt hjem igen.
Så der er ikke meget kulturudveksling i det.
Derfor vil jeg prøve at spørge, om ikke det er rigtigt, at folk, der kommer hertil og får nogle lommepenge – for vi stiller ikke noget krav om løn, vi siger, det er lommepenge, de får – så ikke skulle have flere lommepenge, end de får i dag?
For i dag får de jo kun 3.150 kr. om måneden.
Louise Schack Elholm (V), 2013-02-07:
Nu har jeg selv været af sted på kulturudveksling som au pair i Paris, og jeg besluttede selv, hvilke kurser jeg havde lyst til at gå på.
Og det er sådan set det samme, som jeg synes vi skal tilbyde au pairer der kommer til Danmark.
Jeg synes, det er en ganske fin ordning, som stadig væk fungerer.
Der er også stadig væk mange danskere, der tager af sted som au pairer, og det synes jeg de skal have lov til.
Derfor skal vi ikke gøre op med en ordning, som for mange fungerer fint, og hvis den bliver udnyttet nogen steder, skal der slås ned på det der, hvor den bliver udnyttet.
Men generelt skal vi ikke ødelægge en ordning, der fungerer fint for mange.
Karina Adsbøl (DF), 2013-02-07:
Det er jo en hel tilståelsessag fra ministerens side i dag, når man siger, at man gerne vil blive lidt klogere, end man var, da man fremkom med et lignende forslag tidligere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om det ikke er familien, der selv bedst kan bestemme, hvordan og hvorledes den tilrettelægger de her barselsforløb.
Nu ved jeg ikke, hvilken betydning det har, men det er jo sådan i dag, at Sundhedsstyrelsen anbefaler, at man ammer sit barn fuldt ud i 6 måneder og delvis i 12 måneder, så der kan godt være en god grund til, at familien somme tider vælger, at det er bedst, at moderen får den lange orlov frem for faderen, som ikke kan amme barnet og give de gode næringsstoffer, der er i mælken.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Jeg vil gerne sige, at regeringen har ingen intentioner om at tilrettelægge den samlede barsels- og forældreorlovspolitik på baggrund af anbefalinger vedrørende amning.
Vores vurdering er, at de sundhedsmæssige aspekter i forhold til små børn og det, at både mænd og kvinder tager barselsorlov, er fuldt forenelige.
Det, at mænd tager barselsorlov, er ikke noget nyt i Danmark.
Det lyder næsten på spørgeren, som om det er noget, der ikke eksisterer.
Heldigvis er der mange danske mænd, der tager barselsorlov.
Jeg tror i øvrigt, det er til glæde for både deres børn og dem selv og for de danske mødre og dermed for den samlede familiesituation i Danmark.
Karina Adsbøl (DF), 2013-02-07:
Nej, nu synes jeg, ministeren lægger noget i ordene, som ikke er det, spørgeren spørger om.
Jeg spørger ministeren: Mener ministeren ikke, at familierne selv bedst kan tilrettelægge, hvordan og hvorledes deres familieliv bedst kan hænge sammen, i forhold til hvem der vælger barselsorloven?
Det er sådan set det, jeg spørger ministeren om.
Mener ministeren, at vi herindefra skal beslutte, hvordan og hvorledes familierne tilrettelægger deres hverdag, hvordan familierne bedst kan få deres hverdag til at fungere, og hvor lang tid man kan amme?
Hvis nu de 12 uger skal bortfalde, hvis ikke faderen tager dem, går de 12 uger jo fra den samlede barselsorlov.
Det vil sige, at børnene jo så også risikerer at skulle tidligere i institution eller dagpleje, i forhold til det beslutningsforslag Enhedslisten har fremsat.
Mener ministeren, at vi herinde i Folketinget skal bestemme, hvordan familierne tilrettelægger deres liv?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Jeg synes, at spørgeren får det til at lyde, som om regeringen støtter beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Det gør regeringen ikke.
Vi har nedsat et udvalg – vi er stadig optaget af barselsforholdene, herunder rettighederne for både det lille barn og mor og far, altså den samlede familiepolitik – og når det udvalg er færdig med sit arbejde, så kommer vi jo med vores politiske anbefalinger til, hvordan barselsorloven eventuelt kan ændres og indrettes på en anden måde.
Louise Schack Elholm (V), 2013-02-07:
Det er rigtig interessant at stå her i dag og diskutere et beslutningsforslag, der er ganske identisk med et tidligere beslutningsforslag, som ministerens eget parti har været medforslagsstiller på.
Ministeren får det til at lyde, som om mænd i dag ikke har mulighed for at tage 3 måneders barseslorlov.
Er det nogle helt nye rettigheder, de får, fordi de ikke har den mulighed mere?
Vil ministeren bekræfte, at i dag har mænd mulighed for at tage 3 måneders barseslorlov?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Jamen det er da helt rigtigt.
Der er ikke noget, der i dag er til hinder for, at mænd eller kvinder tager barselsorlov i Danmark.
Det er især kvinder, men der er også en del mænd, der benytter sig af den mulighed, heldigvis.
Jeg tror bare, at man undervurderer de forskellige elementer, der er på spil, når en familie vælger, hvordan barnets første tid skal tilrettelægges.
Og der er det klart, at der kan økonomi spille en rolle, lovgivning kan spille en rolle, og de traditioner, der er på arbejdspladsen, kan spille en rolle.
Og så kan rettigheder selvfølgelig også være afgørende for det valg, der bliver truffet.
Louise Schack Elholm (V), 2013-02-07:
Sådan en ordning som den, Enhedslisten her foreslår, hvor man tager 3 måneder af den fælles barselsorlov og øremærker dem til manden, mener ministeren ikke forringer familiens muligheder for at tilrettelægge familielivet, som det passer familien bedst.
Ministeren mener simpelt hen, at mænd skal have et kærligt skub, eller hvad ministeren nu vil mene det er, og få at vide: Nu skal I tage orloven; hvis I overhovedet vil gøre brug af hele det her orlovssystem, skal I mænd også tage orlov.
Er det ministerens holdning, at mændene – eller familien i det hele taget – simpelt hen ikke er i stand til selv at forvalte fordelingen af orloven?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Jeg er i ingen af livets forhold så glad for at skubbe til andre mennesker, heller ikke i det her tilfælde.
Regeringen støtter ikke det her beslutningsforslag, og derfor må diskussionen om indholdet af det her beslutningsforslag jo være noget, der foregår mellem dem, der finder det nødvendigt, og Enhedslisten.
Jeg vil ikke forsvare Enhedslistens beslutningsforslag.
Det er Enhedslistens beslutningsforslag.
Det, vi lægger til grund fra regeringens side, er, at der nu er nedsat et udvalg.
Det skal have lov til at arbejde.
Når det udvalg er færdigt, tager vi stilling til eventuelle ændringer på området.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-02-07:
Tidligere i dag havde vi en debat her i salen om, hvorvidt borgere skal kunne stemme elektronisk.
Jeg ved godt, at det ikke er ministerens område, men det er faktisk sådan, at der er blevet nedsat et udvalg, der arbejder med det spørgsmål.
Der sidder faktisk et ekspertudvalg, som skal komme med en redegørelse i 2016.
Fra regeringens side vil man så ikke vente på den, men har valgt at fremsætte et lovforslag alligevel.
Beskæftigelsesministeren bruger så det argument, at der er nedsat et udvalg, og regeringen vil gerne vente på, at der kommer nogle anbefalinger fra udvalget.
Synes ministeren så ikke, at det virker lidt underligt, at man godt vil gøre det på andre områder end det her område?
På andre områder vil man gerne gøre det, men på det her område specifikt vil man ikke.
Jeg synes også, ministeren skulle prøve at svare på, hvad Socialdemokraternes politik er, for vi ved jo, at Socialdemokraterne ved gentagne lejligheder har støttet, at en del af barselsorloven skal være øremærket til fædrene.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Fru Pia Adelsteen har fuldstændig ret i, at der selvfølgelig er forskel på at være mand og kvinde i forbindelse med en fødsel.
Det siger sig selv.
Det er givet et forhold, som ikke på noget tidspunkt lader sig forandre.
Det er sådan set også godt nok.
Men jeg har svært ved at følge, hvis man på baggrund af det konkluderer, at det, man har gjort i vores nabolande, nemlig øremærket barsel til mænd, ikke skulle være en forbedret rettighed for mændene, for jeg tror, at det har en betydning, hvis der er rettigheder, der knytter sig til den ene og ikke til den anden.
Det vil jeg også tro at mange mænd vil se som en forbedring af deres rettigheder.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-07:
Altså, der er jo en årsag til, at kvinder har nogle rettigheder.
Det gør man, fordi man begynder at ligne en elefant, man føler sig som en elefant osv. osv.
Derfor får man lov at gå fra før fødslen.
Så har man en ret til nogle uger efter fødslen, fordi man har født, fordi ens krop har været igennem noget af en proces, kan man sige, og har brug for en helingsperiode.
Det er jo alt andet lige ikke helt det samme, en mand har været igennem.
Man kan godt sige, at man øremærker noget til manden, og så er det bare ikke længere familiens beslutning, men det er da ikke en større ret end det, der er i dag, hvis familien vel at mærke bliver enig om det.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Tak for det.
Jeg synes også, det er fint, at Folketinget får lejlighed til at diskutere øremærket barsel og barsel i det hele taget.
Det er jo en diskussion, vi allerede har brugt en del tid på, men barselsspørgsmålet er også noget, der har vital betydning for børnefamilierne, så det er helt fint, synes jeg, at Enhedslisten rejser diskussionen.
Fra regeringens side har vi det helt enkle udgangspunkt, at det er en rigtig god idé, at både mor og far holder barselsorlov og er en del af det lille barns liv.
I Danmark har vi allerede rigtig gode regler på barselsområdet.
Jeg tror, det er nogle af de regler, mange misunder os.
Der er gode muligheder for, at både mor og far går på barsel, og perioden, hvorpå man kan være på barsel i Danmark, er lang.
Det er noget, mange børnefamilier sætter stor pris på og er glade for.
Man kan sige, at udviklingen er sådan, at der er stadig flere mænd, der benytter sig af barselsorloven, men i altovervejende grad er det fortsat kvinder, der tager den primære del af barselsorloven.
Det er en situation, vi har interesse i fra regeringens side, fordi vi selvfølgelig er opmærksomme på, at også vaner, traditioner og kultur kan spille en rolle, i forhold til om det er mænd eller kvinder, der tager den primære del af barselsorloven.
Vi er samtidig opmærksomme på, at reglerne om barselsorlov er noget af det, der påvirker en families liv rigtig meget.
Og fordi vi ved, at det er noget, der allerede i dag virker godt i mange familiers liv, er det rigtig vigtigt for regeringen, at man tænker sig rigtig, rigtig godt om, inden man foretager ændringer i barselsreglerne.
Man kan sige det på den måde, at vi synes, det er vigtigere, at vi får lavet de bedste regler, end at vi hurtigt får lavet de næstbedste regler.
Derfor har vi på det her område nedsat et udvalg – kommissoriet er velkendt – hvor arbejdsmarkedets parter og en række andre interessenter har sæde.
Og meningen med det udvalgsarbejde er selvfølgelig at blive klogere på bl.a. erfaringer udefra, hvordan de danske overenskomster ser ud i forhold til barselsområdet og andre ting, der relaterer sig til en eventuel øremærkning af barselsdagpenge i forældreorlovsperioden.
Udvalget er bredt sammensat, og jeg forventer, at vi får en god udvalgsbehandling, så vi også her får et godt grundlag at stå på.
Enhedslisten er inde på, at de øvrige nordiske lande er langt foran Danmark, hvad angår barselsrettigheder til fædrene, og det er helt rigtigt.
Altså, hvad enten vi kigger mod Island, Norge eller Sverige, er mænds rettigheder stærkere og bedre i vores nabolande.
Jeg tror samtidig, at man skal være opmærksom på, at de øvrige nordiske lande har udvidet mænds rettigheder på den måde, at man generelt har udvidet barselsrettighederne, og det er jo et forhold, der vil stille tingene anderledes i Danmark.
Og som jeg sagde det før, er vi fortsat opsat på at fremme både mænd til kvinders rettigheder i forbindelse med barsel.
Fatma Øktem (V), 2013-02-07:
Og tak til ministeren.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er det, der menes med øremærket barsel.