runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2015-05-12:
Boligen er ukrænkelig.
Det er vores grundlovssikrede rettighed, som står sort på hvidt i grundlovens § 72, lige undtagen de 265 tilfælde, hvor vi politisk har valgt igennem tiden, at den ikke skal være ukrænkelig alligevel.
Jeg hører til dem, der mener, at undtagelserne simpelt hen har taget overhånd i de senere år.
Det gælder ikke mindst den undtagelse, som vi her behandler, og som vi fra borgerlig side gerne vil have fjernet igen, nemlig at SKAT skal have lov til at brase ind på folks private grund, vel at mærke uden forudgående dommerkendelse, uden en mistanke, simpelt hen i jagten på sort arbejde og social dumping.
Det er en mulighed, som er blevet udnyttet 747 gange, har vi så hørt, siden at den mulighed opstod i 2012.
Brugen af de undtagelser, som grundloven har givet mulighed for, er eksploderet, og ser man på udviklingen i antallet af undtagelser, som staten har vedtaget, siden paragraffen blev indført med grundloven i 1849, ser man, at i perioden fra 1849 til 1996 er der indført 111 undtagelser.
Det er altså 111 undtagelser på 147 år.
Men siden 1996 er tallet eksploderet til i alt 265 undtagelser, der tillader, at myndighederne trænger ind på borgerens private grund uden en retskendelse.
Hele 155 gange er det altså kommet til på de seneste blot 18 år.
Selvfølgelig skal myndighederne have mulighed for at ransage private hjem i helt særlige tilfælde, og hvis statens sikkerhed eksempelvis er truet i terrorsager eller lignende, og i særlige tilfælde skal fødevaremyndighederne have mulighed for hurtigt at kunne rykke ud på uanmeldt besøg, hvis der er risiko for menneskers helbred.
Men når antallet af undtagelser, der burde være helt særegne, og som giver staten og dermed også kommunerne lov til at krænke borgernes grundlovssikrede rettigheder, er steget med næsten 250 pct. i de sidste knap 20 år, er det efter min mening gået alt, alt for vidt.
Det udvander paragraffen, og det udvander fuldstændig meningen med paragraffen, som den oprindelig var tænkt.
Regeringen bør efter vores opfattelse respektere grundloven i langt højere grad, end tilfældet er, og dermed de grundlovssikrede rettigheder, som har været os tiltænkt.
Det handler i sidste ende om borgernes retssikkerhed.
Argumentet, som vi også hørte fra ministeren for et øjeblik siden, om, at det her er et redskab, som er nødvendigt i kampen mod sort arbejde, køber jeg simpelt hen ikke.
Det kunne f.eks. være en skattelettelse på arbejdsindkomst, eller det kunne være ved at genindføre boligjobordningen.
Det er bare for at tage et par redskaber i brug.
Det er altså et positivt incitament i stedet for at komme med den krabask, som det er at overtræde noget så afgørende for vores vedkommende som princippet om boligens ukrænkelighed.
Vi vil ikke lade hånt om helt almindelige danskeres grundlovssikrede rettighed om boligens ukrænkelighed, og derfor skal SKAT efter vores vurdering og opfattelse ikke have den mulighed, som man desværre har fået, nemlig at kunne trænge ind på privat grund uden forudgående dommerkendelse.
For os helliger målet ikke midlet.
Astrid Krag (S), 2015-05-12:
Man svinger sig da helt op i de store retoriske højder her fra Venstres ordførers side.
Jeg er sikker på, at vi også kan få det fra juristerne på skrift, men mig bekendt er der altså ikke nogen, der vurderer, at det her er i strid med grundlovens § 72.
Det er jo spændende, at Venstre føler, at de skal helt op i det leje for at retfærdiggøre, at man nu vil afskaffe et effektivt tiltag mod social dumping.
Man kunne have lyst til at bruge sin taletid på at spørge, om Venstre vil fortælle her i salen i dag, hvilke andre tiltag regeringen har søsat i kampen mod social dumping, som man vil rulle tilbage.
Det er en meget vigtig kamp for os, for regeringen.
Der skete ikke så meget i de 10 år, hvor Venstre sad med statsministerposten.
Det ville jo være meget spændende at høre, men hvis det er for bredt for Venstres ordfører at svare på – jeg kunne se, at der var lidt panderynken over spørgsmålet – vil jeg bare sige, at Venstres ordfører selv beskriver, at det her er meget grænseoverskridende for borgerne.
Gør det ikke indtryk på Venstres ordfører, at der har været én klage i alt, og den handlede om en notifikation om besøget, ikke om selve besøget?
Jacob Jensen (V), 2015-05-12:
Nej, det gør ikke noget indtryk, at der ikke har været flere klager.
Det er muligt, at fru Astrid Krag føler, at det er på de høje retoriske navler, og så har hun opfattet det fuldstændig korrekt.
For det her er et principielt spørgsmål for os.
Man skal ikke give den mulighed til myndighederne, uden at der er en forudgående mistanke, uden at der foreligger en dommerkendelse, medmindre der er tale om de her helt særegne eksempler, som jeg gav, altså vedrørende statens sikkerhed, fødevaresikkerhed og den slags ting.
Så siger fru Astrid Krag, at det her er et effektivt middel.
Undskyld mig, hvad er det, man har fået ud af det?
Vi hørte lige af skatteministeren før, at det vidste man ikke.
Det var meget svært at vurdere.
Det ville man nu sætte en proces i gang for finde ud af.
Det at kalde det et effektivt middel er måske at gå lidt for vidt, men for os er det ikke engang det, der er det afgørende.
Det afgørende er det principielle i, at man her giver myndigheden, i det her tilfælde SKAT, mulighed for, uden at der er en mistanke, uden at der er en dommerkendelse, at trænge ind på borgerens private grund.
Det synes vi er en overskridelse, som SKAT ikke skal have tilladelse til at have.
Astrid Krag (S), 2015-05-12:
Det er jo en mulighed, der også gælder i andre sammenhænge.
Det får mig egentlig bare til at vende tilbage til det første spørgsmål, som jeg undlod at stille, men som jeg jo så kan stille alligevel.
Hvis det her er så principielt for Venstre, hvilke andre steder vil man så gå ind og fjerne den mulighed?
Hvor meget vil Venstre svække indsatsen mod social dumping efter valget?
Det synes jeg faktisk at Venstre skylder et svar på.
Vi har jo kunnet se, at det er en af de dagsordener, der fylder rigtig meget for vælgerne.
Det her er der hjemmel til i grundloven.
Det er der ikke nogen tvivl om, men hvis Venstre vil gøre det her til et principielt spørgsmål, hvor mange andre områder vil Venstre så brede det her ud over, så indsatsen mod social dumping på den baggrund svækkes?
Jacob Jensen (V), 2015-05-12:
For mig at se er der en meget klar skillelinje.
Nu nævner fru Astrid Krag eksempelvis Arbejdstilsynet.
Liv og førlighed er sat på spil, hvis ikke de arbejdsmiljøregler, der nu engang er, bliver overholdt.
Jeg synes faktisk, at der er en meget, meget stor forskel på, om det handler om mennesker – der er vist oven i købet et parti, der bruger det som sit slogan – eller om det trods alt kun handler om kolde kontanter, kroner og øre.
Vi synes, det er helt afgørende, at der netop skal være en særlig grund til det, når man giver noget så grænseoverskridende som denne mulighed, og det er der efter vores opfattelse ikke i det her tilfælde.
Astrid Krag (S), 2015-05-12:
Når man sådan cykler rundt på villavejene her i det dejlige forårsvejr, kan man ud over at glæde sig over, hvor smuk Danmark egentlig er om foråret,
også godt undre sig lidt over byggeaktiviteten rundtom i haverne på skæve tidspunkter, undre sig over udenlandske nummerplader på håndværkerbiler.
Det er svært at se, om de er der i arbejdsøjemed.
Det betyder ikke nødvendigvis, at der ikke er rent mel i posen på de private byggepladser rundtomkring, men det kan desværre godt betyde, at der ikke er, at der er tale om social dumping, sort arbejde og omgåelse af reglerne.
Derfor er det rigtig fint, at SKAT har mulighed for at tjekke, om der er tale om netop nogle af de ting: sort arbejde, social dumping eller en cocktail af begge dele.
Vi står i en situation i Danmark, hvor social dumping i den grad sætter vores arbejdsmarked under pres, og vi kan se, at sort arbejde koster vores samfund mange milliarder kroner hvert år.
Pengene kunne bruges på vores skoler, på vores børnehaver, på sundhed, på sygehusene eller på at sikre vores ældre en værdig alderdom med omsorg og støtte.
Og mon ikke også det er derfor, at stadig flere danskere tager afstand fra sort arbejde og ønsker, at vi skal gå hårdt op imod social dumping. I regeringen har vi og har haft et skarpt fokus på at sætte ind over for social dumping og sort arbejde.
Det er en mulighed som den, Arbejdstilsynet har, som giver adgang til at tjekke, om arbejdsforholdene er i orden.
De fleste sager, der er opstået på baggrund af et besøg af SKAT, handler om, at der har manglet skiltning, eller at køretøjer ikke haft logo eller firmanavn.
Så det er altså ikke sådan, som nogle gerne vil tegne billedet af, at der er skatteagenter, der render rundt i villahaverne og hopper frem fra buskene og råber hænderne op til gode folk, der ellers prøver at sidde og nyde deres formiddagskaffe.
Hvis man kan sin skolematematik, kan man jo regne ud, at der har været lidt mindre, end hvad der svarer til ét besøg i én have ét sted i Danmark i al den tid, SKAT har haft den her mulighed.
Der er ingen fra SKAT, der kan gå ind i folks private hjem.
Jeg vil gerne sige det klart, for man kunne sidde tilbage med det indtryk, hvis man følger debatten her på tv og lytter til de borgerlige ordførere.
Lovgivningen giver hverken adgang til private boliger eller til at foretage kontrol af den, som ejer boligen.
Det er altså helt på linje med, når andre myndigheder er på kontrolbesøg.
Tag f.eks. Arbejdstilsynet, som jeg har nævnt.
SKAT har og skal have mulighed for at foretage kontrol af de byggeaktiviteter, der foregår udendørs på en grund.
Det er et godt og nødvendigt redskab for at bekæmpe sort arbejde og social dumping.
For os er det ikke et spørgsmål af principiel karakter.
For os handler det her om en praktisk og effektiv tilgang til at få håndteret det samfundsproblem,
som sort arbejde og social dumping jo er
Det er et problem, vi har en forpligtelse til at bekæmpe.
Det forudsætter altså, at der er de nødvendige kontrolbemyndigelser hos skattemyndighederne.
Derfor skal SKATs muligheder for at gennemføre kontrol ikke forringes, og Socialdemokraterne kan ikke støtte forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-05-12:
Med sådan en praktisk tilgang til det, som den socialdemokratiske ordfører her forfægter, så giver man jo SKAT mulighed for hvad som helst når som helst over for hvem som helst.
I den dialog, som ordføreren havde med Venstres ordfører før, sagde ordføreren, at ordføreren bekendt er der ikke nogen juridiske kapaciteter, der sådan har anfægtet loven her.
Derfor vil jeg gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om ikke det gør ordføreren betænkelig, at professor Søren Friis Hansen fra CBS mener, at den kendsgerning, at man kan gå ind i folks haver uden dommerkendelse, at man sådan uden videre kan åbne havelågen, strider mod den europæiske menneskerettighedskonvention, jævnfør et telegram på tv2.dk den 5. februar:
»Det er et indgreb i retten til beskyttelse af hjemmet i den Europæiske Menneskerettighedskonvention, da konventionen så at sige beskytter helt ud til hækken, hvor grundloven beskytter inden for hjemmets fire vægge, siger han«
Så er der slet ikke nogen betænkelighed ved, at en professor siger, at det her altså strider mod den europæiske menneskerettighedskonvention?
Astrid Krag (S), 2015-05-12:
Lad os få noget på skrift fra ministeriet om det her, når vi behandler det, men prøv at høre: Det er jo ikke, fordi SKAT går ind og kontrollerer folks private ejendomme.
SKAT går ind og kontrollerer private entrepriser, byggepladser, stilladser.
På den måde er det jo en kontrolmæssig ligestilling af, om man som virksomhed udfører sine entrepriser for en offentlig myndighed eller for en anden virksomhed, og om det er på en institution eller hos en privat.
Og det er den byggeplads, altså den entreprise, der bliver kontrolleret, og ikke de enkelte privatpersoner, der nu måtte have have og hus der.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-05-12:
Jeg vil godt lige holde fast i professor Søren Friis Hansen her, for det er sådan set det, vi taler om.
Han taler om, at SKAT bare uden videre kan få lov til at gå ind i folks haver, og han henviser til, at man tidligere i forbindelse med at give SKAT adgang til folks private grund samtidig indførte flere muligheder for at sikre sig imod sort arbejde.
Der skal være et skilt foran huset med virksomhedens cvr-nummer, der skal være cvr-numre på håndværkernes biler osv.
Det vil sige, at man i dag har en række instrumenter, som er mindre indgribende, men som kan være med til at forhindre sort arbejde.
Derfor er det professorens konklusion, at det strider imod konventionen, at regeringen giver mulighed for, at man bare kan trænge ind i folks private haver.
Det synes jeg – jævnfør den dialog og den debat, som ordføreren havde med Venstres ordfører – alligevel nødvendiggør en kommentar fra den socialdemokratiske ordfører, nemlig om ordføreren trods alt ikke er betænkelig, når en professor anfører det her.
Nu hørte vi lige før, at ordføreren ikke mente, at der var nogen professorer, som havde anfægtet loven her.
Astrid Krag (S), 2015-05-12:
Jeg ved ikke, om den konservative ordfører ikke hørte mit svar før.
Det var sådan mit ydmyge forsøg på at forklare, hvorfor jeg tror, at juristerne i ministeriet har ret, når de siger, at det hverken er i strid med grundloven eller den europæiske menneskerettighedskonvention.
Der er tale om kontrol af private entrepriser, af folk, der udfører et byggeriarbejde, folk, som skal have styr på reglerne og ikke lave sort arbejde, ikke snyde, ikke omgå reglerne.
Jeg er med på, at De Konservative ikke vil have det.
Jeg er med på, at De Konservative ikke synes, at kampen mod social dumping er særlig vigtig.
Det bekymrer mig, hvis De Konservative skulle få magt, som de havde det i 00'erne, hvor der ikke skete noget på det her område.
Men det kommer ikke til at ændre, at jeg er glad for det her tiltag.
Og det gør faktisk indtryk på mig, at der har været rejst det antal sager på baggrund af de her besøg.
Per Clausen (EL), 2015-05-12:
Jeg skal sådan set ikke på baggrund af fødevareministerens indlæg forlænge debatten unødigt, for at indlede en længere EU-juridisk diskussion med fødevareministeren kræver meget mere tid, end vi har i dag, og er måske heller ikke så forfærdelig vigtigt.
Jeg skal bare sige, at vi fra Enhedslistens side er meget glade for den klare tilkendegivelse, der er kommet fra regeringens side, om, at man ikke ønsker gmo dyrket i Danmark, og vi medvirker gerne til at sikre, at det også bliver ført ud i livet, sådan at vi kan sikre, at det bliver virkeligheden.
Søren Espersen (DF), 2015-05-12:
Først og fremmest synes jeg, det er lidt fjollet, for nu at sige det, som det er, at beskylde os for sådan at være særlig kærlige over for Tyrkiet.
Det mener jeg ikke vi har været på noget tidspunkt i de diskussioner, der har været om Tyrkiets optagelse i EU og hele den islamisering, der foregår i Tyrkiet.
Tyrkiet er ikke et land, som vi omfatter med særlig stor kærlighed.
Det var netop det, jeg sagde.
At der er tale om et folkedrab, tror jeg alle er enige om, men vi vil ikke stemme om det.
Og ja, så har vi skiftet holdning på det felt.
Det indrømmer jeg da gerne.
Jeg synes, det er al ære værd, at politikere kan skifte holdning og måske indse, at der er sket en udvikling, også i den erkendelse, man har, og det vedstår jeg gerne.
Så ja, vi har skiftet holdning.
Dan Jørgensen (S), 2015-05-12:
Det skal jeg gerne kvittere for.
Jeg ved også, at der har været lignende diskussioner i andre lande, hvor det også er mit indtryk at juristerne hos de pågældende regeringer er nået til samme vurdering som de jurister, vi støtter os på, men vi følger selvfølgelig den udvikling nøje og glæder os til det fortsatte samarbejde.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-12:
Tak for det.
Dansk Folkeparti mener ikke, at man bør drøfte det armenske folkedrab i Folketinget.
Det undrer mig.
Vi har haft en situation for ganske få år siden, hvor Dansk Folkeparti kom med et forslag til vedtagelse i Folketinget, der lige præcis indeholdt det armenske folkedrab.
Forslaget var fremsat af bl.a. hr. Kristian Thulesen Dahl, fru Pia Kjærsgaard og hr. Morten Messerschmidt.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre: Hvad skyldes den her 180-gradersændring af Dansk Folkepartis politik, som nu betyder, at man slet ikke tør nævne ordet folkedrab i et forslag til vedtagelse i Folketinget?
Søren Espersen (DF), 2015-05-12:
Jeg synes, det er en god idé at drøfte det.
Det startede jeg faktisk med at sige, og jeg takkede Enhedslisten for, at vi havde debatten.
Det er rigtig godt at drøfte det.
Det rigtige sted at drøfte det ville have været i en høring, synes jeg, i Landstingssalen, hvor der kunne have været historikere, der kunne have fremlagt det her, og gerne også armenske historikere.
Det havde været det rigtige sted.
At Dansk Folkeparti tidligere har fremsat et forslag om det, var mig ikke bekendt.
Men der må vi så have ændret opfattelse.
Vi kan nemlig godt flytte os en lille smule, i modsætning til hvad Enhedslisten kan.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-12:
Det var da en ærlig indrømmelse.
Dansk Folkeparti har ændret politik på det her område.
Jeg var glad for at høre, at hr. Søren Espersen havde været rundt til samtlige medlemmer af folketingsgruppen, for det betyder jo også, at hr. Kristian Thulesen Dahl og fru Pia Kjærsgaard i dag har været spurgt, om de ønskede at anerkende det armenske folkemord og folkedrab og nævne det i den vedtagelse, som Enhedslisten har fremsat.
Der har man så fra Dansk Folkepartis side fuldstændig ændret politik, men jeg mangler svar på, hvorfor det er sket.
Lone Loklindt (RV), 2015-05-12:
Mens vi her i Danmark i år kan fejre hundredåret for kvindernes valgret, mindes armenierne og mange andre i disse uger hundredåret for de tragiske begivenheder, hvor et meget stort antal armeniere omkom under de mest grusomme omstændigheder.
Vi skal naturligvis ikke fortie den massakre, der foregik.
Det handler ikke om, at vi skal lade os diktere af den tyrkiske regering, men vi skal heller ikke her i Folketinget føre udenrigspolitikken eller definere de folkeretlige begreber, som Danmark skal bruge.
Der er stadig brug for, at Tyrkiet forbedrer holdning og behandling af de etniske og religiøse og nationale mindretal.
Derfor skal vi fra dansk side naturligvis understøtte en normalisering af forholdene og en forsoning mellem Tyrkiet og Armenien.
Der er brug for respekt for mindretals rettigheder, og derfor støtter Radikale Venstre også det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Socialdemokraterne, SF, Konservative og Radikale Venstre.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-12:
Tak for det.
Som jeg forstod den radikale ordfører, skyldes modstanden mod at betegne det armenske folkedrab som et folkedrab, at Folketinget ikke skal tage stilling til den folkeretlige jura i det spørgsmål.
Så vil jeg blot bede den radikale ordfører bekræfte, at lige præcis den tyrkiske regering jo blokerer for, at den folkeretlige jura kan komme på plads.
Altså, man kan jo ikke få vedtagelser om det her i FN, fordi der er et aktivt lobbyarbejde og en indsats fra den tyrkiske regerings side, fordi der er en aktiv benægtelse fra den tyrkiske regerings side.
Og når udenrigsministeren siger, at der ikke var tale om et bevidst ønske om at udslette armenierne i Tyrkiet, så er det jo lige præcis den tyrkiske påstand om, at armenierne, inklusive kvinder og børn og de hundrede tusinder, der blev myrdet, var politiske modstandere af regimet, som bl.a. bliver fremført i Tyrkiet.
Er det virkelig De Radikales holdning?
Lone Loklindt (RV), 2015-05-12:
Jamen jeg mener ikke, at det er vores ærinde her i dag som politikere, at vi skal være historiske dommere over det, der er foregået.
Der er jo ingen tvivl om, at der er foregået massakrer, som ikke nogen kan andet end at begræde og tage afstand fra, men det er ikke op til os som folketingspolitikere at være dommere, især ikke, når der inden for FN-systemet er en konvention med specifikt juridisk og folkeretligt indhold.
Det er jo ikke op til os at være historiske dommere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-12:
Det meget underlige i den her debat er jo, at man har en situation, hvor historikerne bredt anerkender, at der var folkedrab, men Danmark har en nær allieret, der hedder Tyrkiet, der nægter, at det var et folkedrab.
Skal det virkelig være sådan, at Tyrkiet kan få os til at lade være med at kalde noget folkedrab, bare fordi man har en officiel politik om at benægte det?
Jeg vil sige, at det undrer mig dybt, hvis det virkelig er De Radikales synspunkt i den her sag.
Lone Loklindt (RV), 2015-05-12:
Jeg tror nok, jeg sagde meget klart, at vi på ingen måde skal lade os diktere af en tyrkisk regering, men det er altså heller ikke op til os her at være historiske dommere.
De tragiske begivenheder, der skete i Tyrkiet, tager alle afstand fra, men vi skal ikke fælde nogen dom her i Folketinget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-12:
Tak for det.
Altså først lige for at korrigere: Enhedslisten har ikke noget imod Tyrkiet, men vi har noget imod den tyrkiske regerings undertrykkelse af minoriteter.
Det er derfor, vi bl.a. fremsætter det her forslag til vedtagelse i dag, som jeg ikke kan forstå at SF ikke kan støtte, og som bl.a. siger, at Tyrkiet skal sikre respekt for landets minoriteter i anledning af 100-året for det armenske folkedrab.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvad der kan få SF til afvise det forslag.
Hvad er det, som SF har imod de to dele af det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten har fremsat?
Jacob Lund (S), 2015-05-12:
Altså, jeg og mit parti er ikke blevet presset af den tyrkiske regering i forhold til det, vi har sagt.
Men definitionen på et folkedrab er noget, der skal foretages et andet sted, og vi som politikere skal ikke bestemme, om det er det eller ej.
Søren Pind (V), 2015-05-12:
Nej, for så har hr. Nikolaj Villumsen i hvert ikke hørt, hvad jeg sagde.
Jeg har klargjort, hvad Venstres holdning er, både til spørgsmålet om folkedrab – det mener vi der er tale om – men samtidig også, at vi ikke nødvendigvis mener, at den politisering, som hr. Nikolaj Villumsen ønsker i spørgsmålet, er hensigtsmæssig, og at den i øvrigt heller ikke er i Danmarks udenrigspolitiske interesse.
Så lad os sige, hvad vi mener, men lad os ikke politisere det, for det tjener efter min bedste opfattelse ikke armeniernes sag.
Christian Juhl (EL), 2015-05-12:
Jeg har bemærket, at hr. Søren Pind i nogle spørgsmål afholder sig fra at sige, at Folketinget skal udtale sig om internationale spørgsmål.
Det har jeg respekt for, men jeg vil da gerne spørge: Ville det være okay, at en udenrigsminister, uanset hvilket parti han eller hun kom fra, udtalte sig om folkemord i en situation som den her?
Søren Pind (V), 2015-05-12:
Hr. Christian Juhl spørger mig om noget, som jeg ville skulle forholde mig helt hypotetisk til, og det tror jeg egentlig jeg principielt vil afstå fra.
Min grundlæggende tilgang til det har jeg klargjort flere gange, og det er, at udenrigspolitikken føres af kongen og i den sådan nærmere udmøntning af udenrigsministeren, og det må han gøre, som det tjener Danmark bedst i den enkelte situation.
Så kan jeg godt have nogle politiske synspunkter omkring det, og dem har jeg ikke altid behov for at udtrykke.
Jeg mener ikke, man kan prøve at understøtte folkedrabsfornægtelsen, og det var vigtigt for mig at klargøre, at der står Venstre, og det var det, jeg kunne bidrage med til debatten i dag.
Christian Juhl (EL), 2015-05-12:
Jeg forstår det sådan, at hvis hr. Søren Pind en dag blev udenrigsminister, så ville han ikke afholde sig fra at udtrykke sin mening om folkedrabet i Armenien, medmindre kongen – eller i det her tilfælde dronningen – havde hjulpet ham med at fortælle, at det skulle man ikke.
Er det rigtigt forstået?
Søren Pind (V), 2015-05-12:
Nu ved jeg ikke, hvilket land hr. Christian Juhl forestiller sig jeg skulle være udenrigsminister i, men umiddelbart vil jeg sige, at Venstres holdning er velkendt.
Det kan sagtens tænkes, at en minister ikke kan sige det samme, som Venstres udenrigsordfører kan – det vil jeg ikke afvise – men sagen er den, at hr. Christian Juhl i hvert fald nu er bekendt med partiet Venstres holdning til det spørgsmål.