runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2009-05-19:
Tak, hr. formand.
Det første forslag om at udskyde betalingsfristerne af A-skatter, arbejdsmarkedsbidrag og moms betød en likviditetsforbedring på 61 mia. kr.
Det nye tiltag her er så på 25 mia. kr.
Så man kan rolig sige, at vi gør meget for at holde hjulene i gang.
Vi har jo i forbindelse med bekæmpelse af den finansielle sektors situation, den finansielle krise, der er skyllet ind over os, gjort, hvad vi kunne, for at holde gang i hjulene.
Hermed har vi sikret, at de midler, der stod i banken, også var til stede dagen efter.
Vi har lavet en pakke på realkreditobligationer, så vi var sikre på, at obligationerne ikke faldt for meget i værdi og boliglånene dermed også faldt.
Efterfølgende har vi indført bankpakke II, kreditpakken, som altså stiller 100 mia. kr. til rådighed for virksomhederne, som man kan låne fra, sådan at vi sikrer, at der er tilstrækkelig kapital til den enkelte danskers økonomi og virksomhederne, sådan at vi minimerer og dæmper virkningen på arbejdsløshedstallene.
Derudover har vi fremrykket offentlige investeringer og etableret en renoveringspulje på 1,5 mia. kr.
Vi vil også fremover have fokus på konjunkturerne, og får de en passende størrelse, vil vi gribe ind og stimulere økonomien, sådan at man kommer så blidt ud af krisen, som man overhovedet kan.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-05-19:
Ved behandlingen af L 154, som jo i øvrigt af andre grunde var temmelig dramatisk, kan jeg huske, at jeg udtalte, at når dette lovforslag var vedtaget, var det jo en lov om, at man i løbet af efteråret 2009 ville inddrage 65 mia. kr. i likviditet fra virksomhederne.
Det er jo en kendsgerning; det er det, vi står over for: I løbet af efteråret vil der blive inddraget 65 mia. kr. fra virksomhederne; de skal indhente det kredittab, som statskassen har lidt her i det første halvår.
Jeg vil gerne citere fra, hvad jeg sagde under førstebehandlingen: Det er en helt kortsigtet øget kredit, man giver dem.
Min frygt er, at vi står i nøjagtig samme situation til efteråret, når virksomhederne så skal til at indhente den gevinst, som de har haft det første halve år ved den kredit, man giver dem.
Det var uhyre kortsigtet og ikke noget, der efter min opfattelse var særlig attraktivt for virksomhederne.
På de første 1,5 mia. kr. var det et tab på 150 mio. kr., og nu er det yderligere 50 mio. kr., i alt altså et yderligere tab på debitorer for 200 mio. kr.
Det er jo penge, som til gengæld er helt tabt, og som jo altså ikke har nogen positive virkninger.
Man kan jo spørge sig selv, hvorfor regeringen ikke allerede under behandlingen i marts måned af L 154 foreslog en afviklingsordning som den, som nu foreslås, som er mere lempelig, men dog ikke mere lempelig, end at der altså til efteråret hver måned 5 måneder i træk nu skal inddrages likviditet fra virksomhederne, og det er i en situation, hvor mange virksomheder har uhyre store vanskeligheder, som ikke er blevet mindre siden foråret, og derfor var lovforslaget som helhed, L 154, et lovforslag, som vi ikke kunne støtte i foråret, og vi kan heller ikke støtte det her.
Det Radikale Venstre agter at stemme hverken for eller imod.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-19:
Og det at antyde, at hr. Frank Aaen bare ligger derhjemme på sofaen, fra vi stopper her den 29. maj, til vi mødes igen i oktober, synes jeg simpelt hen er en utilstedelig fremstilling.
Men det var slet ikke det, jeg egentlig tog ordet for.
Jeg vil bare spørge, om det stadig er regeringens vurdering, at krisen er overvundet i løbet af det her efterår, sådan som den nuværende statsminister på et tidligere tidspunkt gav udtryk for.
Kristian Jensen (V), 2009-05-19:
Det er uanstændigt at vedblive med et fejlagtigt citat fra Dagbladet Børsen, som Dagbladet Børsens egen leder på lederpladsen har erkendt var et fejlagtigt citat.
Det er en overskrift skrevet af journalister, som ikke er dækkende for den daværende finansministers udtalelser, om, at krisen skulle være ovre.
Derfor synes jeg, det er forkert af hr. Klaus Hækkerup, velvidende at Dagbladet Børsen har rettet sin egen fejl, så at vedblive med at holde fast i et fejlagtigt citat.
Jeg synes, det ville være klædeligt af hr. Klaus Hækkerup, hvis det i dag er sidste gang, at det fejlcitat bliver fastholdt.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-19:
Jamen lad mig så slå helt fast, at i Venstre er vi kede af, at man i Verdensbanken har fokuseret for meget på mellemindkomstlandene, og ønsker gerne, at man også ser en øget mulighed for hjælp til lavindkomstlandene; det er jo der, behovet for fattigdomsbekæmpelse er allerstørst.
Hvad angår det her med guldsalg, vil jeg sige, at Danmark jo sammen med de resterende EU-lande har indtaget det synspunkt, som EU har haft, nemlig at ud over de bilaterale donorbidrag skal vi arbejde på at mobilisere yderligere ressourcer, herunder ressourcer fra afkast af det allerede aftalte guldsalg.
I Venstre er vi i hvert fald af den opfattelse, at man skal gøre, hvad man kan for også at sikre finansielle vilkår for lavindkomstlandene, som er dem, der rammes hårdt af den nuværende økonomiske krise.
Steen Gade (SF), 2009-05-19:
Det lyder jo, som om vi måske kan finde noget, vi er enige om.
Er Venstre enig i, at reglerne for trækningsrettighederne i Verdensbanken for de fattigste – og dem kan vi godt definere - skal øges?
Det vil betyde, at de kan låne, det vil betyde, at de kan få gang i noget, det vil betyde, at de ikke behøver at komme helt ned på de vækstrater, som udviklingsministeren nævnte.
Jeg blev lidt i tvivl om, om man var villig til at sælge yderligere guldreserver, men det mener jeg faktisk at man bør være for også på den måde at leve op til eller følge anbefalingerne fra G20, for det var et af de steder, hvor de anbefalede salg af guldreserver.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-19:
Som jeg har forstået det, har man allerede aftalt et salg af nogle af guldreserverne, og så pågår der selvfølgelig en diskussion om yderligere salg og nedbringelse af reserverne.
Og der har vi altså i Venstre den holdning, at man bliver nødt til at finde en enighed på fælleseuropæisk plan med hensyn til det her.
Det er jo sådan, og det vil jeg også godt understrege, det sagde udviklingsministeren også gentagne gange, at hvis der er nogen, der internationalt kæmper kampen for, at man skal hjælpe de fattigste lande, lavindkomstlandene, er det jo Danmark.
Og hvis der er nogen, der ikke forsømmer en lejlighed til at påpege, at der altså er en hel del lande, som ikke lever op til de forpligtelser, som de selv har skrevet under på og har genbekræftet adskillige gange, jamen så er det jo os.
Og hvis vi kunne få verdens lande til at leve op til deres forpligtelser, ville det se meget lysere ud for udviklingslandene.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Venstres ordfører sagde, at der var desperat brug for mere hjælp, og nævnte også, at det var regeringens politik at hæve ulandsbistanden.
Når man kombinerer de to ting, nemlig at det er regeringens mål at hæve ulandsbistanden, og at der oven i købet er blevet skærpet brug for det under den krise, der rammer så hårdt i de fattigste lande, kan vi så ikke bare få et tilsagn om, at næste års finanslov selvfølgelig vil indeholde en forhøjelse af ulandsbistanden både i kroner og øre og som andel af BNI?
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-19:
Nu er det sådan, at der i regeringsgrundlaget står, at man vil øge udviklingsbistanden i procent over en årrække.
Det har regeringen levet op til hidtil, og det har jeg også forventning om at man fortsat vil.
Den præcise størrelse for, hvor meget den danske udviklingsbistand skal være, er noget, der afgøres i finanslovforhandlingerne.
Jeg tror, det er klart for de fleste partier, at det har været sådan igennem de sidste mange år, og sådan vil det også være i år.
Derfor kan jeg ikke stå og sige noget præcis tal.
Jeg er ikke finansordfører for Venstre, og jeg er ikke finansminister, så jeg kan ikke stå og sige noget om, hvordan forhandlingerne vil gå.
Men jeg kan love, at det, der står i regeringsgrundlaget, lever regeringen selvfølgelig til punkt og prikke op til.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Inden man kommer for godt i gang med at sige, at man år efter år har hævet ulandsbistanden, skal vi så ikke lige huske, at man startede med at sætte den kraftigt ned, og at den stadig væk er langt lavere, end den var, da den her regering kom til?
Det var også inde i debatten om, hvordan dagens forslag til vedtagelse skulle se ud, så det kan jo ikke komme overraskende, at det her spørgsmål bliver rejst.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-19:
For at svare på hr. Frank Aaens spørgsmål vil jeg sige, at jeg er ked af, at det her udvikler sig til en debat om procenter.
Den har vi haft masser af gange, og vi ved udmærket, hvor vi står.
Der kommer til at være forhandlinger om bistandsstørrelsen i forbindelse med finanslovforhandlingerne, og der vil regeringen leve op til det, der står i regeringsgrundlaget.
Det kan jeg skrive under på.
Så kan jeg bare sige, at der i Dags Dato for en måneds tid siden var et interview med Bono fra U2, som jo er rockstjerne og har rejst verden rundt for at få ilandene til at leve op til deres løfter til udviklingslandene, og han roste jo Danmark for, at vi lever op til vores forpligtelser, og han var glad for det.
Det vil vi også fortsat gøre, og jeg håber også, at Enhedslisten vil anerkende, at når Bono kan rose os, så kan vi forhåbentlig også stille Enhedslisten tilfreds, men det er jo ikke sikkert.
Steen Gade (SF), 2009-05-19:
Tak for det.
Den kamp skal vi tage.
Men jeg vil prøve at koncentrere mit spørgsmål om spørgsmålet om at få en hurtig udbetaling til og nogle hurtige lånemuligheder for ulandene.
Der synes jeg ikke, at hr. Karsten Lauritzen svarede på hr. Jeppe Kofods spørgsmål om salg af guldreserver.
Det er jo en diskussion, der har været der længe.
Jeg har også forstået, at Danmark har modsat sig salg af guldreserver, det er i hvert fald, hvad man kan læse i medierne, og det synes jeg ville være helt, helt forkert, ligesom jeg synes, at vi skal have en kommentar til den anden del af oppositionens forslag om, at trækningsrettighederne i Verdensbanken skal øges for de fattigste - ikke for alle, men for de fattigste - sådan at de kan sætte investeringer i gang, gøre alt det, som udviklingsministeren så rigtigt snakkede om.
Trine Mach (SF), 2009-05-19:
Jeg kan forstå på ordførerens svar til hr. Jeppe Kofod, at regeringen ikke agter at sætte sig nogen mål i forhold til en fortsat stigning i den danske BNI-andel, som vi skal bruge på udviklingsbistand, og heller ikke agter at sætte sig nogen mål i forhold til en realøkonomisk stigning i bistanden.
Så vil jeg bare spørge ordføreren, om det sammenholdt med det øvrige, ordføreren har sagt, betyder, at vi ikke behøver at gøre yderligere i Danmark, før andre lande, vi i øvrigt på andre punkter sammenligner os med, også kommer op på noget lignende, nemlig 0,7 pct. i bistand.
Betyder det, at regeringen ikke har selvstændige ambitioner om, hvor Danmark skal lægge sig i lyset af det, som eksperterne mener er nødvendigt at vores del af verden bidrager med for at løse de mange forskellige kriser, som falder samtidig og særlig rammer udviklingslandene hårdt?
Og betyder det, at man ikke længere føler sig forpligtet på et 2015-mål om at få halveret fattigdommen?
Vi ved jo fra midtvejsrapporter, at det overhovedet ikke tyder på, at det lykkes.
Jeppe Kofod (S), 2009-05-19:
Vi har med rette fokuseret på den finansielle og økonomiske krises konsekvenser herhjemme med voldsomt faldende vækst og stigende arbejdsløshed.
Jeg synes imidlertid, at vi ikke må glemme, at ulandene, især de fattigste af dem, og de mest sårbare befolkningsgrupper, bliver voldsomt ramt af den krise, vi er vidne til.
Og modsat os, der har ressourcer til at gå op imod krisen, har de fattigste ingenting.
For dem er det også et spørgsmål om liv eller død.
Alene i Afrika, har Verdensbanken anslået, vil 700.000 børn under 1 år miste livet på grund af krisen.
Samtidig vil antallet af mennesker, som sulter i år, komme op på mere end 1 milliard eller knap hvert sjette menneske på den her klode.
Mere end 200 millioner mennesker er i år og blev sidste år kastet ud i ekstrem fattigdom som følge af både fødevare-, energi- og nu økonomisk krise.
Med andre ord: Hvad der i den rige verden bestemt er en alvorlig krise med tab af arbejdspladser, er i den fattige verden et spørgsmål om liv eller død, om at sulte, eller om at millioner af spædbørn de næste 5 år aldrig kommer til at opleve deres 1-års-fødselsdag.
I Danmark, i EU og i de øvrige rige lande har vi en valgmulighed.
Det er en ekstraordinær situation, og bag den finansielle og økonomiske krise gemmer sig en humanitær krise.
Det kan vi gøre noget ved, bl.a. ved at øge vores bistand til de fattigste lande, kæmpe for, at IMF og Verdensbanken øger deres støtte til de lande, forhindre protektionisme og sikre, at de fattigste udviklingslande også bliver hjulpet i krisen.
Jeg ser frem til ministerens besvarelse.
Jeppe Kofod (S), 2009-05-19:
Først vil jeg gerne rose ordføreren for faktisk at sætte i perspektiv, hvorfor det er så nødvendigt at gøre en forskel for at hjælpe de allerdårligst stillede på den her klode.
Jeg synes, at det er rigtigt, at ordføreren sætter fokus på det.
I den forbindelse kunne man så spørge: Hvis vi skal leve op til vores forpligtelser, er ordføreren så enig i, at når eksempelvis Ban Ki-moon, FN's generalsekretær, advokerer for, at man skal komme med en hjælpepakke på 1.000 mia. dollar til de fattige lande over de næste 2 år, hvoraf 250 mia. dollar skal være ulandsbistand, så påhviler det også Danmark at gøre noget ekstraordinært i den krise, vi står i, og ikke alene at gøre det, man allerede har vedtaget, men faktisk at gøre noget ekstraordinært?
I den forbindelse vil jeg også høre ordførerens holdning til, om man igennem eksempelvis IMF, altså valutafonden, også skulle arbejde for at sælge dele af guldreserverne, så man kunne stille nogle ressourcer til rådighed for de mindst udviklede lande på en enkel og nem måde.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-19:
Det er jo sådan, at Danmark faktisk gør en meget, meget stor indsats, og jeg synes, at vi også gør en ekstraordinær indsats i forhold til Danmarks størrelse, og hvis vi sammenligner med, hvad andre lande gør.
Vi kan selvfølgelig gøre endnu mere, vi skal også gøre det endnu bedre, og noget af det, som den her regering og vi i Venstre lægger meget vægt på, er jo, at vi ser på, hvad der kommer ud af vores udviklingsbistand.
Der står jo i regeringsgrundlaget, at udviklingsbistanden gradvis vil blive øget i procent over en årrække, og det har regeringen også leveret.
Vi giver jo i dag 15,2 mia. kr. i udviklingsbistand.
Det, vi også fokuserer på, er, hvordan de penge så bruges, og de penge skal selvfølgelig bruges der, hvor de gør størst mulig gavn, uden hensyntagen til nationale interesser, og det synes jeg faktisk i høj grad at Danmark lever op til.
En del af de penge, vi bruger på udviklingsbistand, er jo også målrettet på og vil blive målrettet på at håndtere den økonomiske krise, som udviklingsministeren på så glimrende vis har redegjort for.
Jeppe Kofod (S), 2009-05-19:
Jeg fik ikke svar på spørgsmålet om guldreserverne, men jeg håber, at det kommer.
Det er jo meget fint, at regeringen har en politik på området - det kan man jo i øvrigt læse i regeringsgrundlaget, og den politik er ikke forandret på det her område - men vi står altså i en ekstraordinær finansiel krise, som først skyllede ind over os, blandt andre, men som nu i den grad og med meget stærkere kraft rammer ikke mindst de allerfattigste udviklingslande.
I den forbindelse er det jo lidt hult at stå og tale om, hvor mange spædbørn, der desværre dør hver eneste dag, hvis man så ikke fra dansk side vil gøre en ekstraordinær indsats.
Vi kan gøre meget gennem EU, Verdensbanken, FN - det kan vi komme tilbage til - men vi burde også selv som et af verdens rigeste lande gøre en forskel her, og der kan jeg simpelt hen ikke forstå, at ordføreren ikke kan støtte den første pind, vi har i vores forslag til vedtagelse, om, at ulandsbistanden også set i lyset af krisen skal stige både i andel af BNI og som en reel stigning i de kommende år.
Vil Venstre garantere, at ulandsbistanden også reelt stiger i kroner og øre i de kommende år?
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-19:
Jeg bliver nødt til at sige til hr. Jeppe Kofod, at jeg er af den opfattelse, at det er hult, hvis man gør den her debat om de økonomiske vilkår for udviklingslandene under den finansielle krise til en procentdiskussion.
Det vil vise sig, om det er det, det ender med, men det kunne jeg godt frygte, for det er det, de her debatter i Folketingssalen ofte ender med, i stedet for at vi forholder os til, hvad vi kan gøre indholdsmæssigt, hvordan vi kan forbedre det resultat, der kommer ud af den relativt store pose penge, som Danmark giver i udviklingsbistand.
Der har regeringen jo gjort en habil indsats for at forbedre effekten af den danske udviklingsbistand og også øge den i omfang.
Jeg synes, det ville være bedre, hvis vi koncentrerede vores ressourcer på at være konstruktive, og at man så i øvrigt anerkendte den store indsats, som regeringen har gjort for at få andre lande til at leve op til deres løfter og forpligtelser.
Der er jo kun fem lande i verden, som lever op til det, som de har skrevet under på i 2015-målene, nemlig at yde 0,7 pct. af deres BNI i udviklingsbistand.
Lad os tage kampen der, for det er der langt flere penge, ressourcer og resultater i.
Nu skal jeg selvfølgelig ikke kunne sige, om fru Trine Mach ikke hørte, hvad jeg sagde i min ordførertale, eller hvad ministeren sagde, men jeg tror, vi nævnte 2015-målene gentagne gange, og dem ønsker Danmark at leve op til.
Jeg må bare sige, at den her debat om bistandsprocenter er en, der foregår ikke ret langt herfra.
Hvis man bevæger sig ud i internationale fora, bliver Danmark rost for, at vi lever op til vores forpligtelser som et af de få lande - 5 i alt - der giver det, FN anbefaler, og som alle lande har skrevet under på.
Så jeg synes altså, der er mere resultat i at tage diskussionen om, hvad Danmark kan gøre for at få andre lande til at leve op til deres forpligtelser end udelukkende at fokusere på, om Danmark skal give mere end det, vi gør i øjeblikket.
Så vil jeg i øvrigt henvise til, at der i regeringsgrundlaget står, at man over en årrække gradvis vil øge den procentandel af BNI, som udviklingsbistanden udgør, og det har jeg en forventning om at regeringen selvfølgelig lever op til.
Det har man gjort hidtil, og det vil man også gøre fremover.
Frank Aaen (EL), 2009-05-19:
Sagt på dansk betyder det, at når regeringen har et fint regeringsprogram, hvor der står, at de vil hæve ulandsbistanden, og vi hører en ordfører fra Venstre, der står og fortæller om alt det gode, Venstre gerne vil gøre, så er det i virkeligheden tom snak, fordi Dansk Folkeparti har meddelt, at der ikke kommer en krone mere til de fattigste lande i verden.
Tina Petersen (DF), 2009-05-19:
Dansk Folkeparti har det sådan, at vi synes, der bliver ydet flot og godt på det her område.
Jeg synes, der er nogle områder inden for spektret, der gør, at man skal kigge på nogle andre ting, som jeg bl.a. har sagt.
Vi har et halvt Europa, der ikke lever op til de løfter, de har givet, og det synes jeg vil skal gøre meget mere ved i de sammenslutninger, der er.
Hvad Venstre gør, og hvad Venstres ordfører siger, må man henvende sig til Venstre om.
Steen Gade (SF), 2009-05-19:
Jeg kan forstå, at når regeringen og Dansk Folkeparti ikke har kunnet lave et mere kraftigt forslag til vedtagelse i dag, er det, fordi man skal forhandle det færdigt til efteråret under finanslovforhandlingerne.
Derfor er det jo lidt interessant at høre, hvad Dansk Folkeparti siger.
Og jeg vil fortsætte i et lidt andet spor, men alligevel i et om den danske bistand.
Hvis det nu viser sig, at 0,7 pct. af bruttonationalindkomsten er et lavere beløb i 2008, fordi økonomien kører den gale vej, synes fru Tina Petersen så, at det er o.k., at ulandsbistanden skal falde, eller synes fru Tina Petersen, at vi da i hvert fald skal give det samme i kroner og øre?
Tina Petersen (DF), 2009-05-19:
Først vil jeg sige, at det er korrekt, at der vil være nogle forhandlinger i løbet af efteråret.
Men som Venstre også sagde, har vi jo vores finanslovordførere til det, og der har vi en vældig dygtig herre, som hedder hr. Kristian Thulesen Dahl, som står for den del.
En anden ting er, at i så fald bruttonationalindkomsten skulle falde, at indkomsten skulle blive mindre, er det jo klart, at i den her periode, hvor vi har haft succes med alt, hvor alle har tjent mere og vi er blevet rigere, har ulandene jo også fået mere ud af BNI’en, end de fik før.
Og det er jo en del af det, en del af den her periode.
Når det nu er sådan, at man sætter procenter på, vil jeg sige, at der vil være mere i nogle perioder, og i andre vil der være mindre.
Omvendt kan jeg så sige, at hvis jeg skal hen og finde de midler, tror jeg nok, at hr. Steen Gade ved, at et sted, jeg ikke vil tage dem fra, i hvert fald er stedet med de nære ting og mennesker, og det er jo derhenne, jeg skal finde pengene, hvis jeg skal til at putte nogle flere penge ind i forbindelse med procenterne her.
Steen Gade (SF), 2009-05-19:
Jamen det var da klar tale: Det drejer sig om de nære ting.
Og det kan jeg jo sådan set godt forstå.
Men der, hvor fru Tina Petersen så vil tage pengene, er hos verdens allerfattigste, det var jo sådan set det, der var meldingen i det, fru Tina Petersen sagde.
Det er så Dansk Folkepartis melding, og den står lysende klart her i debatten.
Men det, jeg så vil følge op med, er at spørge fru Tina Petersen, om man så ikke vil bruge nogle kræfter på at skaffe andre penge til ulandene ved f.eks. at arbejde for trækningsrettigheder i Verdensbanken, salg af guldreserver osv. for nuværende?
Det med at udsætte det hele, til hr. Kristian Thulesen Dahl får snøvlet sig sammen i november, har jo ikke ret meget at gøre med den aktualitet, som vi står over for her.
Tina Petersen (DF), 2009-05-19:
Altså, nu er det for det første sådan, at der er nogle ting, der er tildelt en ordfører, og nu er det altså hr. Kristian Thulesen Dahl, der er ordfører på finansområdet.
For det andet synes jeg, at det er lidt forkasteligt at sige, at jeg tager noget fra nogen.
Der er lavet en dansk aftale om, at vi giver 0,7 pct., og det er en sats, der er fastsat.
I perioder vil det give rigtig meget, i andre perioder som nu, hvor der er en global krise, vil det selvfølgelig være lidt nedadgående.
Men det er jo ikke sådan, at der ikke kommer midler, det er jo ikke sådan, at Danmark ikke fortsat ligger blandt de allerbedste globalt.
Vi yder, og vi holder alt, hvad vi lover i forbindelse med de her tiltag.
Vi er med, hvor vi kan være med, også globalt.
Vi er med i sammenslutninger, der er lavet kommissioner, vi er med i DAC, og vi er med alle steder.
Jeg synes, at vi yder en indsats, hvor vi virkelig prøver på at sætte et aftryk globalt.
Igen bliver jeg nødt til at henvise til, at der altså er andre europæiske lande, som ikke endnu har efterlevet at give den procentdel, som de har lovet, som de har givet løfte om.
Sæt da kræfterne ind dér i stedet for, vil jeg sige til hr. Steen Gade.
Mogens Lykketoft (S), 2009-05-19:
Vi har jo her fået et levende bevis for, hvorfor hr. Karsten Lauritzen stod og krympede sig i lang tid oppe på talerstolen over regeringens målsætning om at øge den andel af nationalproduktet, der skal anvendes til ulandsbistand.
Jeg ved ikke, om fru Tina Petersen selv er helt klar over det, men målsætningen om 0,7 svarer til en nedskæring i den danske ulandsbistand med 1,8 mia. kr. i forhold til det nuværende niveau.