runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2014-05-14:
Når vi har lejligheden til at snakke handelspolitik, vil handelsministeren gerne på talerstolen.
Det vil jeg kun for ligesom at sige noget til Enhedslistens ordfører om den der fremstilling.
Jeg vil i hvert fald sige, at hvis Enhedslisten ikke havde forventet, at der ville være en eller anden form for tvistbilæggelsesmekanisme indeholdt i frihandelsaftaler, når vi har 1.400 af dem i EU-landene og 40 i Danmark, så har Enhedslisten været naiv, da de gav det her mandat.
Det nægter jeg at tro, for jeg kender Enhedslistens ordfører godt, og det ved jeg han ikke er.
Så jeg vil bare sige, at det der med, at der var et før og et efter mandatet, altså ikke holder.
Enhedslisten har været med til at give det mandat.
Enhedslisten vil så altså nu afvise, at ISDS overhovedet skal indgå, før man har set den endelige formulering.
Det er da usagligt.
Man kan afvise det, når man ser den endelige formulering af aftalen, og sige; Det duer ikke, herved kan vi ikke beskytte det, vi vil beskytte, nemlig vores arbejdstagerrettigheder, vores miljøstandarder, vores sundhedsstandarder.
Men at afvise det på forhånd, før man overhovedet har set det, er usagligt og vidner mere om valgkamp her frem mod europaparlamentsvalget, end det vidner om en saglig tilgang til, om det her skal være en del af en aftale eller ej.
Til sidst vil jeg bare gentage, som flere også har sagt heroppefra: Jeg forstår ikke, at Enhedslisten ikke kan være med i et fælles forslag til vedtagelse fra alle Folketingets partier, ligesom man var med på mandatet, når der klart står i forslaget til vedtagelse, at: »... systemet fuldt ud kommer til at respektere EU og medlemslandenes ret til at opretholde og udvikle beskyttelsesniveauet på legitime politikområder som f.eks. miljø, sundhed, forbrugerbeskyttelse og arbejdstagerrettigheder.«
Som jeg hører det, er det det, Enhedslisten også vil sikre, ligesom alle Folketingets andre partier, inklusive regeringspartierne, vil sikre det.
Er der europaparlamentsvalg, og er der mulighed for at skabe lidt usikkerhed om EU, er det selvfølgelig altid godt op til et valg, men rent sagligt appellerer jeg til Enhedslisten om at være med i det her forslag til vedtagelse, som nævner alle Enhedslistens bekymringer og også har svaret på dem, for hvis Europa-Kommissionen kommer med noget, der forringer vores beskyttelsesniveau, siger Danmark nej tak.
Hvis Europa-Parlamentet siger nej tak, kan det ikke vedtages, så Enhedslisten har alle muligheder for at være med i den her fælles udtalelse, men vil det ikke.
Det skal jeg beklage, for det kunne have været fint, hvis vi havde sendt det samlede signal fra Folketingets side til Europa-Kommissionen, for det er det, regeringen står på i forhandlingerne med Kommissionen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-14:
Jeg har ikke mere.
Tak for i dag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Altså, det handler om, hvis lige præcis essensen af en ISDS-ordning er, at man opretter en særdomstol og giver investorer rettigheder til at sagsøge for forventet tab, eksempelvis forventet tab, fordi man har forbedret miljølovgivningen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-14:
Tak for det.
Og også tak til hr. Nikolaj Villumsen for de mange opklarende spørgsmål undervejs.
Jeg skal blot høre om noget.
Hr. Nikolaj Villumsen er jo inde på, hvad de forskellige spidskandidater fra de respektive partier mener om det her.
Jeg noterede mig jo, at Venstre ikke bliver nævnt her.
Kan hr. Nikolaj Villumsen bekræfte, at det er, fordi også på det her punkt mener Venstre det samme i Europa, som vi mener i Danmark?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Nu kan man jo sige, at vi har en beslutning og et mandat i Folketinget, som efter min bedste overbevisning blev ignoreret sidst, og der var nogle klare krav.
Man kan sige, at selvfølgelig skal de krav følges af regeringen, nemlig i forhold til at vi har mulighed for at regulere.
Spørgsmålet, som vi skal tage stilling til, er jo, om vi tror på, at man kan have en reformeret indretning af et ISDS-system.
Kan man have en reformeret indretning af nogle særdomstole?
Kan man have en reformeret indretning, hvor man giver investorer rettigheder til at sagsøge stater, hvis de ændrer regulering?
Det tror jeg ikke man kan.
Jeg synes, det er en dårlig idé at have en ISDS-ordning, ganske enkelt, og derfor foreslår jeg at tage den ud.
Jeg er trist over, at SF ikke støtter det, og jeg undrer mig over, at SF ikke gør det, når deres spidskandidat siger, at det bør man gøre.
Steen Gade (SF), 2014-05-14:
I det forslag, der bliver vedtaget her i Folketinget, står der, at man kan få sådan en mekanisme, og for SF handler det jo præcis om at sikre de ting, som hr. Villumsen er optaget af.
Men det, der går galt for Enhedslisten er, at man tror, at det kun kan ske på én måde, nemlig ved at man slet ikke har en mekanisme.
Det er vel der, pointen er: Hvorfor melder man sig ud af den proces og den diskussion, der er, om, hvordan den skal udformes, hvis den skal gennemføres?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Jamen det, der var interessant, var jo lige præcis, at der i det mandat var en sikkerhed for, at vi kunne regulere på de her områder, men den sikkerhed viste sig jo ikke at være i det forhandlingsoplæg, som regeringen havde accepteret i Europa-Kommissionen, og det synes jeg da er bekymrende.
Jeg synes, det burde bekymre hele Folketinget, at det kan være tilfældet, at man har et mandat, der afgives under én forudsætning, og at man siger ja til noget helt andet bag lukkede døre i Bruxelles.
Enhedslisten melder sig ikke ud af processen – vi kommer med forslag til, hvad der skal gives af input til den her proces, og vores forslag er: Lad os tage ISDS-ordningen ud af aftalen.
Det er ikke et særstandpunkt; det er et standpunkt, der deles af mange civilsamfundsorganisationer, og det er et standpunkt, som har vundet genklang i Frankrig og Tyskland.
Så kan man sige, at det kan vi være uenige om, og det er vi så.
Vi er uenige om, hvorvidt det skal tages ud eller ej, og det er jo fair nok.
Enhedslisten havde håbet, at vi kunne få opbakning til det.
Jeg synes, det ville have været klogt at tage ISDS-delen ud af aftalen fremover.
Steen Gade (SF), 2014-05-14:
Jeg forstår faktisk ikke rigtig Enhedslistens position.
Det er jo rigtigt, at Frankrig og Tyskland har sagt noget, og det er også rigtigt, at den grønne gruppe, SF er medlem af, har sagt noget meget kritisk om det, der var lagt frem – det er vi helt enige i.
Men nu er der en proces i gang, og det er, som om Enhedslisten melder sig ud af processen.
Det er jo lige præcis pointen.
Og når Enhedslisten fremsætter et helt andet forslag, er det, som om Enhedslisten ikke vil stå ved det mandat, man i sin tid gav.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Tak for det.
Og jeg vil benytte lejligheden til at takke for en interessant debat og selvfølgelig også takke ministeren for at ville holde Europaudvalget løbende orienteret om udviklingen i forhold til frihandelsaftalen mellem EU og USA og ikke mindst udviklingen i forhold til en ISDS-ordning i aftalen.
Jeg vil dog sige, at når jeg ser på debatten i dag, synes jeg, der er nogle ting, som bekymrer mig.
Jeg synes grundlæggende, det er bekymrende, at man, når vi har fået en orientering forud for en mandatafgivelse, der går på, at der ikke ville kunne ske krænkelser af vores muligheder for at regulere på miljøområdet og på forbrugerrettigheds- og arbejdstagerområdet, så senere kan få et lækket mandat fra Europa-Kommissionen, som den danske regering har accepteret, og hvor der lige præcis er en ISDS-ordning, som jo kan betyde lige netop de her indskrænkninger for Folketinget.
Det synes jeg er bekymrende, og det undrer mig, at der ikke bredt i Folketinget er en bekymring over, at det er tilfældet.
Så kan man sige, at Kommissionen er blevet klogere efter den voldsomme kritik, der har været af det lækkede mandat.
Det er jo positivt.
Og nu er der så en proces, hvor man overvejer, hvad man præcis skal have i en ISDS-ordning.
Men problemet, som jeg ser det, ved en ISDS-ordning er det grundlæggende spørgsmål, om man ønsker at oprette særdomstole, som bag lukkede døre skal kunne afgøre, hvordan det skal gå med et søgsmål mellem investorer og stater, og hvor investorer kan sagsøge stater for at regulere på miljøområdet, på forbrugerrrettighedsområdet og på arbejdstagerrettighedsområdet.
Det synes jeg er en grundlæggende problematisk ting.
Men De Konservative kan støtte, at der er en ISDS-ordning i en kommende aftale.
Når man spørger SF's spidskandidat, Margrete Auken, om der skal være en ISDS-ordning, så siger hun: Nej, det skal der ikke.
Når man spørger Morten Messerschmidt, siger han, at det er noget pjat: Politikere er sat i verden for at føre den politik, de er valgt på, og hvis man giver mulighed for at give erstatning for, at politikerne gennemfører nye regler, er det det samme som at give en forsikring mod demokrati.
Det siger Morten Messerschmidt, men Dansk Folkeparti støtter en ISDS-ordning i en ny EU-USA-frihandelsaftale.
Men til gengæld vil jeg sige tak til alle partierne for at have klargjort deres holdning til sagen.
Jeg er selvfølgelig trist over, at vi ikke står til at få et flertal i Folketinget, som følger det tyske og franske eksempel og kræver, at en ISDS-ordning tages ud af EU-USA-aftalen.
Jeg mener, det er den eneste måde at sikre på, at vi fremover har en sikkerhed for, at det er Folketinget, der demokratisk kan vælge at regulere på miljø- og sundhedsområderne og på forbruger- og arbejdstagerrettighedsområderne uden at kunne blive mødt med sagsanlæg fra investorer i fremtiden.
Mogens Jensen (S), 2014-05-14:
Jamen det kommer ikke på tale, at man kan anlægge en sag og få den pådømt ved Domstolen, hvis det er sådan, at det handler om, at EU-staterne har gennemført lovgivning på miljøområdet.
Altså, det er jo det, som vi klart har tilkendegivet, også fra regeringens side i den udtalelse, der ligger her i dag, nemlig at staternes, de enkelte landes, ret til at regulere på sundheds-, arbejdstagerrettigheds- og forbrugerbeskyttelsesområderne skal være intakt med den her ISDS-aftale, og det vil vi selvfølgelig holde Kommissionen fast på.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Det kan jeg bekræfte.
Jeg ved ikke, om man kan sige også på dette område.
Jeg tror, det ville være en vild ting at kaste sig ud i.
Jeg vil bare sige, at Venstre faktisk som det eneste parti i det der interview til NOTAT siger, at man bakker op om en ISDS-ordning.
Det er jeg selvfølgelig totalt imod, men det er da tankevækkende, at man har De Konservative, SF, DF, som siger, at de er imod en ISDS-ordning, og som viser sig at være for en ISDS-ordning i salen i dag.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-14:
Ja, men det gør de også i forbindelse med patentdomstolen og mange andre ting – alt andet lige.
Så jeg kan sådan set godt forstå, hvis man synes, der er forskel.
Må jeg så ikke bare sige, at jeg ikke går ud fra, at det kun er multinationale selskaber, som Enhedslisten altid nævner, der kan anlægge sag.
Det er vel også almindelige selskaber, som ikke behøver at være multinationale.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-05-14:
Tak for det, og tak til hr. Nikolaj Villumsen for at rejse den her debat.
Det virker navnlig på ordførerens indledende kommentar, lidt som om der er en opfattelse af, at hvis ikke man har den her tvistbilæggelsesmekanisme, lander man i en situation, hvor virksomheder ikke kan sagsøge staten.
Er det virkeligheden?
vil jeg spørge hr. Nikolaj Villumsen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Tak for det.
Regeringen fik sidste år den 8. maj i Folketingets Europaudvalg mandat til at indlede forhandlinger om en EU-USA-frihandelsaftale.
I den drøftelse, der var, blev der givet opbakning til den daværende handelsminister Pia Olsen Dyhr, under forudsætning af at en kommende aftale ikke ville have negativ indvirkning på miljø, forbrugerstandarder, arbejdstagerforhold og for vores mulighed for at regulere på disse områder.
Få måneder efter at mandatet var afgivet i Folketingets Europaudvalg, blev EU's forhandlingsmandat, som regeringen altså havde godkendt i mellemtiden, lækket.
Særligt er der bekymring over den såkaldte ISDS-ordning, som bliver set som en kæmpe trussel mod statens ret til at indføre love og regler på netop områder som miljø samt forbruger- og arbejdstagerrettigheder.
Aftalen og ISDS-ordningen er specielt kontroversiel, fordi den bliver anklaget for at give multinationale selskaber mulighed for at lægge sag an mod stater, hvis der indføres lovgivning, som de multinationale selskaber er utilfredse med.
Det er også den ordning, som har fået fagforeninger, miljø-, forbruger- og solidaritetsorganisationer på begge sider af Atlanten op i det røde felt.
Hvor regeringen fik mandat fra Folketinget til at sikre, at der ikke ville ske forringelser i muligheden for at regulere i fremtiden, har vi altså desværre en situation i dag, hvor lige præcis en ISDS-ordning, som vil forringe de muligheder, ligger i EU's forhandlingsmandat.
Jeg synes, det er dybt problematisk.
Det har været drøftet adskillige gange i Folketingets Europaudvalg, der jo slet ikke var informeret om, at aftalen ville rumme en ISDS-ordning og slet ikke en med så vidtgående rettigheder til investorer.
Efter massivt pres fra civilsamfundet har Europa-Kommissionen set sig nødsaget til at sætte denne del af forhandlingerne i bero og har sat gang i en offentlig høringsproces.
En række toneangivende medlemslande, bl.a. Tyskland og Frankrig, har da også udtrykt skepsis og krævet, at ISDS-ordningen tages ud af forhandlingerne.
Også blandt flere af partiernes kandidater til Europa-Parlamentet, herunder De Konservative, Dansk Folkeparti og SF, er der kommet en heftig kritik med krav om, at en frihandelsaftale mellem EU og USA ikke skal indeholde en ISDS-ordning, og i dag har Folkebevægelsen mod EU's spidskandidat endda opfordret alle spidskandidaterne fra de andre partier til at melde ud, hvad de synes på området.
Jeg håber, at vi i dagens debat kan få en opbakning til at stå fast på den oprindelige holdning, nemlig at der ikke skal ske en indskrænkning af vores muligheder i Folketinget for at bekæmpe social dumping, for at sikre miljøet og tage os af forbrugerne i fremtiden.
Jeg håber, der kommer klare udmeldinger fra partierne, så regeringen kan få en klar melding, inden de skal til den kommende forhandlingsrunde i næste uge, og så vælgerne ved, hvad partierne mener, når de skal sætte deres kryds den 25. maj 2014.
Jeg ser rigtig, rigtig meget frem til debatten i dag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-05-14:
Tak for det, og tak til ordførerne for fine indlæg og en god debat.
Med det her lovforslag understøtter og styrker vi nu talentindsatsen på de videregående uddannelsers område.
Jeg synes, at alle studerende skal have mulighed for at udnytte deres evner fuldt ud, også de dygtigste, også de mest motiverede studerende, og de kommer fra alle samfundslag.
Vi skal skabe de mest optimale rammer for, at de kan blive endnu dygtigere, og det er det, vi gør her, vi giver de her studerende muligheder for at få ekstra udfordringer på deres uddannelse, og vi giver dem mulighed for, at de i højere grad end i dag kan blive honoreret for deres talent og for deres indsats.
Ordførerne har været inde på de forskellige initiativer, og jeg vil bare kort gentage dem: For det første får uddannelsesinstitutionerne mulighed for at give talentfulde studerende, der har ydet en ekstraordinær indsats på deres studie, en udmærkelse på eksamensbeviset.
For det andet får institutionerne mulighed for at anerkende ekstracurriculære aktiviteter, også på eksamensbeviset.
For det tredje får særligt dygtige og højt motiverede studerende mulighed for at påtage sig en ekstraordinær arbejdsbelastning, som udløser ekstra ECTS-point, som ligger ud over, hvad uddannelsen er normeret til.
Endelig får dygtige elever på ungdomsuddannelserne, altså eleverne på de gymnasiale uddannelser eller erhvervsuddannelseselever, mulighed for under deres ungdomsuddannelse at tage et eller flere fag på de videregående uddannelser.
Det vil være op til den enkelte uddannelsesinstitution i tillidens navn, hvordan man vil fremme talentindsatsen som et led i uddannelsesinstitutionens strategiske overvejelser ved at bruge lovforslagets muligheder.
Mit håb er, at vi med det her lovforslag vil bidrage til at støtte udbredelsen af sådan en egentlig talentkultur på alle vores videregående uddannelsesinstitutioner, sådan at flere studerende bliver endnu dygtigere, end de er i dag, og at de dygtigste, de mest motiverede, også bliver anerkendt for deres særlige indsats og talent – for det findes allerede, men vi har måske ikke i tilstrækkelig grad anerkendt det. Jeg er også optaget af den negative sociale arv og af at få den brudt, og jeg synes, det er vigtigt at sige, at talenter findes i alle grupper.
Alle skal have en chance for at bruge deres talent, også de allerdygtigste, og de findes altså alle steder i samfundet, og det gælder om at få dem fundet.
Så jeg vil gerne sige tak for debatten, jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2014-05-14:
Jeg vil ikke gentage, hvad lovforslaget L 188 går ud på, men starte med at sige, at Liberal Alliance støtter forslaget og dermed også krediterer ministeren.
I Liberal Alliance ser vi sådan på det, at vi i Danmark står i en faglighedskrise i det danske uddannelsessystem.
I alt for mange år har vi tænkt kvantitet frem for kvalitet, og det kan det her ene forslag naturligvis ikke rette op på.
Generelt skal vi frem for alt tænke faglighed ind i alle led af vores uddannelsessystem, og det gør vi også.
Vi har i Liberal Alliance været med til at starte nogle debatter, bl.a. om adgangskrav til gymnasiet, og som det også er blevet nævnt her fra talerstolen, står der nogle vrede og måske også lidt våde unge mennesker udenfor lige nu og demonstrerer imod et eventuelt kommende forhøjet adgangskrav til gymnasierne og også imod en fjernelse af retskravet på kandidatuddannelsen.
Der er det sådan, at vi i Liberal Alliance heller ikke mener, at vi kan løse den faglighedskrise, vi står i, ved at lave et adgangskrav til gymnasierne på f.eks. 7, som vi har foreslået, men det starter der, for vi skal have rettet op.
Vi ser også gerne, at man fjerner retskravet på kandidatuddannelsen på den måde, at man igen skal kvalificere sig til en kandidatuddannelse.
Det må gerne være på den måde, at man kan gå ud og arbejde og komme tilbage og tage en kandidatuddannelse senere, men om man kan fortsætte på kandidatuddannelsen, skal altså være afhængigt af ens faglige niveau og af, at man imødekommer de faglige krav, der er på den enkelte uddannelse. Når det handler om talent- og eliteinitiativer, som det her forslag handler om, må vi sige, at de jo allerede findes rundtomkring på universiteterne.
Der er heldigvis nogle rigtig gode initiativer på f.eks. DTU og CBS, hvor man laver internationalt samarbejde og særlige ordninger for meget dygtige studerende, og hvor man motiverer dem og sætter barren højere.
Vi tror på, at det faktisk også motiverer de andre studerende, når der altid lige er en barre lige over en selv, så man kan sige: Okay, det kunne være fedt, hvis jeg kunne hoppe så højt.
På den måde kvalificerer det hele uddannelsessystemet, når man sætter barren op for nogle, så det er vi meget positive over for.
Men det skal selvfølgelig ikke blive sådan, at vi ikke gør noget ved faglighedskrisen, når vi har gennemført L 188.
Det ville i så fald være et plaster på et åbent benbrud.
Vi bør i højere grad kreditere de uddannelsessteder, der skaber et højt fagligt niveau, og som også får deres kandidater i arbejde.
Jeg så f.eks. i dag, at et uddannelsessted som RUC optager 100 pct. af de studerende, der søger ind på RUC som førsteprioritet.
Det synes jeg egentlig var tankevækkende og noget bekymrende.
Det er meget vigtigt, at uddannelsesstederne faktisk stiller krav til deres studerende, og at vi som politikere diskuterer den måde, som vi prioriterer de forskellige uddannelsessteder og -områder på, og understøtter dem, som faktisk skaber et højt fagligt niveau.
Men vi siger ja til det nærliggende lovforslag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Nej, det er sådan, at man så kan sagsøge gennem stater, stat til stat, i det generelle handelssystem, man har i verden.
Når man laver en ISDS-mekanisme, bliver der lavet særlige paneler – såkaldte handelspaneler – med dommere, der bag lukkede døre uden for det normale retssystem træffer afgørelsen.
Det er det, som er bekymrende.
Det har i andre tilfælde ført til, at stater har tabt sager til multinationale selskaber.
Eksempelvis er det særlig sket i Canada i den handelsaftale, de har haft med USA.
Men det har så også ført til, at politikere er blevet bange for at lovgive, har holdt sig fra at forbedre miljørettigheder, miljøstandarder, forbrugerrettigheder og arbejdstagerrettigheder.
Det er den situation, som jeg synes vi skal undgå.
Jeg har bemærket, at et stort land, et vigtigt land i EU-sammenhæng som Frankrig, har sagt, at de faktisk ikke mener, at en ISDS-ordning er nødvendig.
Man kan sagtens bare have en stat til stat-ordning, som man normalt har det i handelsaftaler.
Stine Brix (EL), 2014-05-14:
Uden tvivl.
Men jeg synes også, at de erfaringer, vi har i det danske uddannelsessystem, taler rigtig godt for modellen med ikke at adskille folk fra hinanden.
Den erfaring har vi jo gjort os, når det gælder folkeskolen.
Hvis vi sammenligner med den tyske folkeskole, så er der virkelig nogle fordele at hente, hvor vi kan løfte en gruppe, som man ellers i Tyskland tidligt afskriver.
Så derfor tror jeg ikke på det her med, at man kan pille en lille elite ud og så give dem en masse særordninger, og så er problemet med kvaliteten bare løst.
Når vi skal sikre kvaliteten, handler det om at sætte bredt ind, og det gælder selvfølgelig også i forhold til ressourcer.
Esben Lunde Larsen (V), 2014-05-14:
Men synes Enhedslisten, at vi så er nået i mål med kvaliteten?
For man kunne jo næsten foranlediges til at tro, at hvis bare vi gjorde mere af det samme, som vi gør i dag, med ikke at segregere osv., så klarer vi det.
Er der ikke noget, der tyder på, at vi i vores uddannelsessystem godt kunne nå lidt længere, end vi kommer i dag, f.eks. ved at lave nogle særskilte initiativer?
Stine Brix (EL), 2014-05-14:
Jamen hr. Esben Lunde Larsen må jo gerne høre tingene, som han vil.
Det kan jeg jo sådan set ikke forhindre ham i.
Men det var sådan set ikke det, jeg sagde.
Jeg synes selvfølgelig, det er fuldstændig relevant at udfordre alle elever på det niveau, der er.
Det er også derfor, vi taler for, at man bruger de redskaber, vi kender i forvejen, med differentieret undervisning, som rammer elever på forskelligt niveau.
Men vi tror ikke på det redskab, hvor man piller en lille gruppe ud og giver dem nogle helt særlige ordninger.
Vi tror på, at vi, når vi tænker uddannelsespolitik, skal gavne alle.
Det er ikke det samme, som at alle skal ende det samme sted, eller at alle har det samme udgangspunkt for at modtage undervisning.
Esben Lunde Larsen (V), 2014-05-14:
Tak for det.
Nu er der jo ingen tvivl om, at Enhedslisten hylder kollektivet på utrolig mange områder, men kan selv Enhedslisten ikke se, at der er noget nyttigt i at understøtte dem, der har et potentiale til at blive endnu bedre?
For det modsatte ville jo svare til, at vi havde et fodboldlandshold, hvor alle kunne komme ind og spille, for det var jo det hyggeligste og det rareste, og så gjorde vi heller ikke forskel på nogen, men så var det nok så som så med sejrene.
Hvilken verden er det, ordføreren befinder sig i, når det gælder om, at man faktisk ikke kan understøtte nogle i at blive endnu dygtigere?