runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Ordføreren må undskylde, men sådan som jeg har forstået det, var Liberal Alliance imod alle former for fradrag i alle former for forsikringer, men der skal åbenbart også være forskel på danskere.
For mig at se er det store problem med ratepensionen, at det sådan set kun er en opsparingsform, som tilgodeser de allerallerhøjest lønnede.
Det er kun dem, som betaler topskat, som har et incitament til at betale ind til ratepension.
Det er jo sådan i dag, at hovedparten af dem, der betaler ind til ratepensioner, er de allerhøjest lønnede, og derfor synes jeg faktisk også, at det er rimeligt at sige: Ja, vi skal gerne have pensionsopsparingerne bredt ud, og der er altså nogle rigtig gode perspektiver i også at få flere til at spare op til livrente, og det er i øvrigt det, man gør på rigtig mange arbejdsmarkedspensioner.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-29:
Ja, det sidste fik jeg så til tre former for pensionsopsparing, men o.k., lad det nu være.
Jeg vil bare minde om, at sådan som meningsmålingerne står lige i øjeblikket, er det sådan set os, der er danskernes parti, det er bestemt ikke Socialistisk Folkeparti.
Så har jeg et andet spørgsmål, som jeg sandelig håber at ordføreren kan svare på, for det kunne den socialdemokratiske ordfører ikke
: Hvad er beskæftigelseseffekten af lige præcis det her lovforslag?
Den socialdemokratiske ordfører gik så langt som til at sige, at den samlede finanslov havde en positiv beskæftigelseseffekt, og så var der jo nogle ting, der trak ned, og det måtte man forstå var det her lovforslag.
Hvad er den negative beskæftigelseseffekt af lige præcis det her lovforslag?
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Jeg ved ikke, hvor hr. Jonas Dahl har fået fra, at Liberal Alliance skulle være imod det her med, at man kan hensætte til sin egen pension med fradrag i skatten.
Men tilbage står altså, at hr. Jonas Dahl synes, at det er klogere af danskerne, at de sætter hen til en varig pension på livrente end på andre pensionsprodukter.
I Liberal Alliance har vi det sådan, at vi tror, at danskerne er helt opmærksomme på, at de skal have penge til hele deres alderdom, og alligevel vælger de i høj grad ratepension, og det er nu det, der skal gøres sværere for dem.
De vælger det i viden om, at så kan de i de første år bruge af ratepensionen og de senere år kan de så f.eks. bruge af andre ting, det kunne være en kapitalpension, det kunne være nedsparing i deres ejendom.
Der er mange andre måder at spare op til sin pension på.
Pointen er bare: Hvorfor skal danskerne ikke bare have det fuldstændig frie valg, og hvorfor skal de tre pensionsformer ikke bare ligestilles fuldstændig?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Jeg synes, at vi bliver nødt til at have proportionerne lidt på plads, vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen, for det er sådan, at man fortsat har mulighed for at spare op til kapitalpension, spare op til ratepension.
Så vil jeg gerne være helt åben og sige: Ja, jeg synes sådan set, at der er nogle perspektiver i også at spare op på en livrente.
Det er vigtigt, at den enkelte borger i videst muligt omfang kan være med til at forsørge sig selv i sin alderdom, men det er også vigtigt at sikre, at det sådan set er et beløb, man har over hele sin pensionstid, og det er den eneste pensionsform, der i dag gør det af de her tre muligheder, altså at man har mulighed for at betale ind og så få det skattebegunstiget.
Jeg troede i øvrigt, at det her med skattebegunstigelse var noget, som Liberal Alliance var helt imod, men det er måske noget, vi skal diskutere senere.
Det synes jeg sådan set også er et vigtigt signal at sende.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Nu redegør hr. Jonas Dahl så fint for den forskelsbehandling, der sker af de forskellige pensionsprodukter, og det er jo det, der undrer mig så meget ved den her debat.
Hr. Jonas Dahl sagde tidligere på talerstolen, at det er godt, at der findes forskellige pensionsformer, og at danskerne så kan vælge frit imellem dem.
Men hvorfor skal de behandles så forskelligt?
Hvorfor skal der være et loft på 45.000 kr. på kapitalpension, et loft på 55.000 kr. på ratepension og intet loft på livrenter?
Hvorfor skal livrenteproduktet favoriseres på den måde?
Hvorfor kan danskerne ikke bare få frit valg og så vælge det produkt, der passer dem bedst?
Hvorfor skal hr. Jonas Dahl stå der og vide bedre som en anden formynder og fortælle danskerne, at det er herovre, I skal gøre det, for jeg ved bedre end jer?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Jeg synes, at vi bliver nødt til at holde køerne på rette spor , inden vi begynder at snakke om kovendinger.
For det, der jo sådan set ligger i det her, er, at man fortsat kan indbetale til en kapitalpension, 45.000 kr., og så kan man også sætte ind på en ratepension, 55.000 kr., og så kan man vel at mærke ubegrænset sætte ind på en livrentepension.
Så det her med, at man nærmest overhovedet ikke kan sætte nogen penge ind på pensionsordninger, som er det, Venstre prøver at antyde, synes jeg måske klinger en anelse hult.
Og det er sådan set det, Venstres ordfører bliver ved med at snakke om.
Lad os nu lige få tallene på bordet.
Altså, det er 45.000 kr., man kan sætte ind på en kapitalpension, det er 55.000 kr. – årligt vel at mærke – på en ratepension, og så kan man ydermere spare op til en livrente.
Vi bliver nødt til at have proportionerne lidt på plads.
Det kan godt være, at der er mange mennesker i Venstres bagland, som er i stand til at indbetale flere hundrede tusinde årligt, men jeg tror bare, det gælder de færreste danskere.
Der er faktisk rigtig mange danskere, som fortsat har mulighed for at sætte penge ind på både en kapitalpension, en ratepension og så måske også på en livrentepension.
Det synes jeg sådan set er vigtigt at holde fast i.
Men det er måske den almindelige dansker, som Venstre har glemt.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Jeg skal gerne også svare skriftligt.
Jeg vil blot igen understrege, at det provenuskøn, som fremgår af lovforslaget, også er det konsoliderede provenuskøn.
Og hele regeringen, både Skatteministeriet og Finansministeriet, står bag det provenuskøn.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Tak for det.
Jamen nu svarede ordføreren på noget andet end det, jeg spurgte om.
For en ting er selvfølgelig, hvor mange der sparer op til pension, altså mængden af indbetalte pensionsmidler, mens en anden ting er, hvilken pensionsform man så vælger at spare op på.
Hvad angår det andet punkt, kan jeg konstatere, at SF har foretaget en kovending – en af mange – hvor man op til valget gik til valg på, at der skulle være et loft over indbetalingen til livrente.
Det gør man ikke mere, nu er livrenten simpelt hen vejen frem for danske pensionsopsparere.
Men hvis vi nu glemmer, hvilke pensionsformer der findes, hvad synes ordføreren så om skatteministerens svar til Folketinget, nemlig at konsekvensen af den her lovgivning er, at der er færre, der kommer til at indbetale til pension, altså at mængden af pensionsindbetalinger falder?
Hvad mener ordføreren om det?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Jeg bider bare mærke i, at det, jeg i hvert fald selv har opdaget her de seneste dage, er, at bankerne meget hurtigt er i stand til at skrue et andet tilbud sammen, hvad enten det så går på, hvordan man skal investere i sin bolig, eller det går på, at man skal flytte pengene over på ratepension eller kapitalpension.
Jeg konstaterer bare, at bankerne i hvert fald er rimelig indstillet på at bevæge sig rundt i de gældende regler.
Jeg er sådan set helt overbevist om, at bankerne overholder reglerne, og det tror jeg også at hr. Simon Emil Ammitzbøll er klar over.
Men jeg synes, at det, der er det interessante her, er at sige: Hvad er det rent faktisk for et forslag, vi står med her?
For hr. Simon Emil Ammitzbøll er jo meget imod det her med, at man skal have et loft over pensionsindbetalingerne, men jeg forstår det bare ikke helt.
Men det kan vi tage, når vi kommer ned til Liberal Alliance i ordførerrækken.
Det er uhøfligt at stå her og stille spørgsmål, når hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke kan svare, men vi tager det senere under Liberal Alliance.
Jeg studser i hvert fald over, ja, jeg undrer mig bravt over den måde, hvorpå Liberal Alliance argumenterer for, at man skal have lov til at investere i bestemte pensionsordninger, men ikke i andre pensionsordninger.
Jeg har meget svært ved at se, at der er konsistens i den argumentation, hr. Simon Emil Ammitzbøll her kommer med.
Det håber jeg at Liberal Alliances ordfører vil komme ind på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-11-29:
Det er meget uheldigt, at når Danmark bliver et rigere land, bliver vi et mindre lige samfund, og når SF så gør os fattigere, bliver vi alle sammen mere lige.
Jeg beklager de her sammenhænge, der er i SF's politik.
Det er sådan set ikke mig, der har udformet den, men sikkert hr. Jonas Dahl og hans kumpaner.
Men jeg synes faktisk, at ordføreren sagde noget spændende.
Det var jo et nybrud.
Det lyder, som om SF nu åbner op for, at bankerne kan tilbyde livrente.
Det ville da være fantastisk, hvis SF ville være med til at fjerne det monopol, der er i forhold til at udbyde livrentepensioner.
Er det det, SF åbner op for, når bankerne nu bare kan tilbyde det til deres kunder, for hvis ikke de må tilbyde det, hvordan skal de såtilbyde det?
Eller skal de bare henvise til deres fagforeningsbaserede konkurrenter – eller hvad?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Jeg er helt sikker på, at både opfindsomme banker og alle mulige andre er i stand til også at indrette sig efter det her lovforslag.
Det er ikke mere end et par dage siden, jeg blev ringet op af min egen bankrådgiver, som havde et forslag til, hvordan jeg skulle se på min pensionsopsparing, så jeg har sådan set fuld tiltro til, at bankerne godt kan finde ud af at administrere de kommende regler på det her område og dermed også er i stand til at anspore deres kunder til at vælge et andet tilbud.
Det er i hvert fald det, vi har set hidtil.
Men jeg synes, hr. Simon Emil Ammitzbølls indledning var interessant, og den bed jeg lidt mærke i.
For for mig at se er det faktisk en styrke, at vi mindsker uligheden i Danmark.
Jeg kan forstå, at det er hr. Simon Emil Ammitzbølls ambition, at man skal øge uligheden i Danmark, men så er vi jo bare væsensforskellige, hvad angår den del af det.
Jeg bliver nødt til at minde fru Gitte Lillelund Bech om, at det for det første var Venstre, der indførte det her loft over ratepensionen, for det andet tilgodeser det den rigeste del af befolkningen.
Derfor synes jeg sådan set også, at man bliver nødt til at have proportionerne lidt på plads, men det kan godt være, at der er en del af oppositionensretorikken, hvori det går fløjten.
I forhold til den samlede beskæftigelsesindsats er det sådan, at det finanslovforslag, som regeringen har lagt frem, samlet set øger beskæftigelsen over de næste 2 år med 21.000.
Det synes jeg sådan set er et rigtig positivt tiltag.
Det viser, at regeringen, vel at mærke den nye regering, sætter sig et meget ambitiøst mål og sådan set har ambitioner om at øge beskæftigelsen.
Det er også derfor, at man faktisk sikrer sig, at den samlede finanslov alt i alt øger beskæftigelsen med 21.000.
Det synes jeg sådan set at fru Gitte Lillelund Bech skulle glæde sig over i stedet for at være så negativ over for det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-11-29:
Ja, man mindsker uligheden i Danmark, og når alle bliver fattigere, bliver vi alle mere lige, og det er så åbenbart den politik, SF har gjort sig til talsmænd for.
Jeg forstår umiddelbart ikke, hvorfor SF har så meget imod, at folk kan spare op til deres egen pension og tage ansvar for deres eget liv.
Det er jo ellers et meget smukt princip, men jeg har godt set de seneste dage, at det ikke er et princip, SF hylder, altså det der med at tage ansvar for sig selv og sine.
Men er det, fordi der i virkeligheden ligger en helt anden forklaring?
Der ligger den forklaring, at nu har fagbevægelsen givet så mange penge til S og SF til deres valgkamp, så nu skal der betales tilbage.
Nu er det de her pensionskasser, som udbyder livrenten, som skal fremmes, for det er vennerne, mens de onde, dem, der tjener pengene til det danske samfund, skal straffes.
Er det det, der er pointen?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Nej, jeg brugte sådan set bare Dansk Folkepartis ordførers eget ordvalg.
Jeg håber sådan set, at man vil stå ved det, man udtalte for vel tre kvarter siden.
Det synes jeg sådan set var lidt interesssant.
Da Dansk Folkeparti gik med til det her for et par år siden, var det socialt afbalanceret, og når nu den nye regering fremlægger det, vil man overhovedet ikke kendes ved det.
Det klinger en anelse hult, når man på den måde fører lidt dobbeltpolitik.
Men jeg vil gerne bekræfte over for hr. Dennis Flydtkjær, at Ginikoefficienten, som det i øvrigt fremgår meget klart af et svar fra finansministeren til hr. Dennis Flydtkjær – jeg ved ikke, om de facto er til partiformanden eller hr. Kristian Thulesen Dahl – sådan set bliver reduceret med det her. Det vil sige, at man sådan set mindsker uligheden i Danmark.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Den eneste kompensation, der er for alle de ekstra udgifter, er jo de her 280 kr. på den grønne check, altså 23 kr. om måneden.
Bare forringelsen af forvaltningsomkostningerne giver et underskud på 1.500 kr. over 2 år for en almindelig pensionist.
Så er det da komisk, at man prøver at snakke om, at der er en social balance i det her, og så er vi ikke engang kommet til alle de andre afgifter på slik, chokolade, grøn energi osv.
Hvad er det socialt afbalancerede i det?
Altså, man hiver 5 mia. kr. ind i øgede skatter og afgifter og kompenserer med 400 mio. kr. eller med 23 kr. for den enkelte dansker.
Er det ikke næsten en hån mod folk, at man siger, at det her er socialt afbalanceret?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Jeg vil sådan set starte med at bruge Dansk Folkepartis ordførers eget ordvalg fra for vel en halv time eller tre kvarter siden, da hr. Dennis Flydtkjær brugte begrebet socialt afbalanceret.
Det var det begreb, hr. Dennis Flydtkjær brugte, da han skulle se tilbage på dengang, da man indførte loftet på 100.000 kr., og på, hvordan det bidrog til de i øvrigt for store deles vedkommende ufinansierede skattelettelser, som man involverede sig i fra Dansk Folkepartis side for et par år siden.
Jeg går ud fra, at hr. Dennis Flydtkjær står ved det, han sagde for lidt siden, nemlig at det netop er socialt afbalanceret, når man tager fat på ratepensioner, men det er måske ikke længere det, hr. Dennis Flydtkjær mener.
For mig at se
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Man kan høre på svaret til de tidligere spørgere, at ordføreren ikke vil bekræfte, at det her betyder, at der er færre mennesker, der vil spare op til pension, og jeg vil høre ordføreren, om han kan sige, at det er sådan i dag, at man bliver nettobeskattet, altså beskattet når man får udbetalt sin pension, og man får så fradraget, når man indbetaler, og kommer man over loftet på ratepension, bliver man beskattet nu.
Det er bare en fremrykning af beskatningen, men man får ikke mere skatteprovenu ind ved forslaget.
I bemærkningen til lovforslaget står der bl.a.: »Når fremrykningen af skattebetalingen alligevel medfører et varigt skatteprovenu, skyldes det omlægningen bort fra pensionsformue over mod »fri« formue, som er hårdere beskattet end pensionsafkast.«
Det vil sige, at man selv skriver i lovforslaget, at man går ud fra, at det gør, at folk betaler mindre ind på pensionsordninger, og det er derfor, man får en skattegevinst.
Er ordføreren ikke enig i det, eller er ordføreren uenig med sin egen skatteminister i det her?
Så vil jeg høre, hvorfor man vil have folk til at betale mindre ind til pension.
Altså, vi har vel alle en fordel af, at folk betaler noget ind, så de har noget at leve af, når de kommer til deres alderdom.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-29:
Jeg interesserer mig faktisk også lidt for provenuskønnet i det her lovforslag, for som jeg forstod skatteministerens svar til hr. Dennis Flydtkjær, har man i Skatteministeriet først regnet på tingene og er kommet frem til, at provenuet er 1,9 mia. kr.
Alligevel er man i forbindelse med indgåelsen af den store finanslovaftale i Finansministeriet kommet frem til, at provenuet er 1,5 mia. kr.
I den pressemeddelelse, som skatteministeren selv udsendte fredag den 18. november, da der var blevet indgået en aftale på skatteområdet, fremgår det, at provenuet er 1,9 mia. kr.
I den publikation, som Finansministeriet udsendte efterfølgende, fremgår det, at provenuet er 1,5 mia. kr.
Det er den aftale, der blev indgået den 20. november, altså den store finanslovaftale, jeg kan se, at ministeren nikker, det kan endda være, at ministeren var til stede.
Jeg vil bare gerne vide: Hvem har regnet rigtigt – Skatteministeriet eller Finansministeriet?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Først tak for at gentage spørgsmålet, da jeg ikke nåede at svare på det i første runde, fordi jeg var for lang i spyttet.
Helt kort er det vigtigt først at understrege, at det naturligvis er vigtigt at spare op.
Det har regeringen klart tilkendegivet, ligesom regeringen også ønsker at tilskynde til øget opsparing i livsvarig alderspension.
Så det er baggrunden.
Men der er ikke tale om, at regeringen ikke ønsker at opfordre folk til at spare op til pension; det ønsker regeringen i den grad.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Det er jo sådan, at vi i flere år har opfordret folk til at spare mere op til pension, fordi vi står over for den udvikling, at der er flere, der går ud af arbejdsmarkedet, end der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Og jo mere folk har sparet op til pension, jo større grundlag har de også for at forsørge sig selv og ikke være så afhængige af offentlige ydelser.
Det har vi jo alle sammen en god interesse i.
Så er det bare, at jeg igen er lidt spørgende, med hensyn til hvad grundlaget er for, at man pludselig vil have, at folk skal spare mindre op til pension.
For det er jo det, der er konsekvensen af det her lovforslag.
Hvad er grundlaget for det?
Altså, hvorfor er man så ked af, at folk skal spare noget mere op til deres egen alderdom?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Lad mig først starte med endnu en gang at opklare forholdet vedrørende det umiddelbare provenu af dette forslag.
Regeringen har foretaget en konservativ budgettering i forbindelse med finansloven for 2012.
Vi har faktisk kun budgetteret med anvendelsen af 1,5 mia. kr. af det umiddelbare provenu, som ratepensionsforslaget giver.
Det skyldes, at de daværende beregninger var noget mere midlertidige end dem, der ligger til grund for lovforslaget.
Så der er ikke tale om, at der er ændringer i forhold til det provenuskøn, som er i dette lovforslag.
Det er vigtigt at understrege – hvilket jeg også forsøgte at forklare Venstres ordfører – at der ikke er tale om en provenuændring i forhold til det, der ligger i lovforslaget, men at der er tale om en præcisering og en bedre beregning af det i lovforslaget sammenlignet med det oprindelige udkast eller forslag til finanslov fra regeringens side.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Jeg vil gerne starte med at spørge, om skatteministeren synes, det er i god tråd med regeringsgrundlagets afsnit om god regeringsførelse, at man ikke informerer Folketinget i sin tale her ved førstebehandlingen om, at der pludselig er fundet 300 mio. kr. mere, i forhold til hvad der jo tidligere var sat af i finansloven.
Altså, for mig virker det ikke som det bedste samarbejde, man opfordrer til, når man ikke engang gør opmærksom på det.
Jeg var ikke selv klar over det, før Venstres ordfører bragte det på bane.
Jeg synes ikke, det bidrager til hele det her store gode samarbejde, og slet ikke, når man ser på den høringsfrist, man har givet alle høringsparter.
Jeg vil så også spørge om noget andet, som jeg egentlig havde planlagt, inden vi fik den her afsløring.
Hvor er logikken i, at man vil fjerne folks valgmulighed, med hensyn til hvilken pension de sparer op til?
Jeg synes, det må være op til den enkelte borger selv at vurdere, om man nu ønsker at spare op til sin alderdom via en ratepension eller en livsvarig pension.
Hvorfor er det os politikere, der skal sidde og bestemme, hvilken pension man vil have?
Hvorfor skal vi i det hele taget tilskynde til, at man sparer mindre op til pension?
Det er jo det, der er konsekvensen af det her, og skatteministeren skriver jo selv i forslaget, at man får mindre penge ind ved det.
Altså, hvad er grunden til, at vi skal spare mindre op til pension?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Jeg kan svare nej til begge de sidste spekulationer.
Og så vil jeg bare igen understrege, at hvordan danskerne sparer op til alderdommen, er naturligvis danskernes eget valg.
Det, der her diskuteres, er, hvilke skattebegunstigelser der skal gælde hvilke ordninger.
Der mener regeringen, at det er fornuftigt i højere grad at tilskynde danskerne til livsvarig alderspension, hvad angår skattebegunstigelsen.
Hvis ordføreren ønsker at spekulere med sine penge, står det ham jo frit for, uanset hvilke skattebegunstigelser der måtte gælde.
Og i forhold til de to spørgsmål om, hvad hensynene spekulativt ellers kunne være, kan jeg afkræfte ordførerens overvejelser.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Det er jo ikke samfundets fælles ressourcer, som bliver sparet op der.
Det er borgernes egne ressourcer, som de har tjent ved at gå på arbejde, og så sætter de dem i en pension til deres alderdom.
Så er det bare sådan, at der er en del mennesker, der foretrækker ratepension frem for livrente, bl.a. fordi man med ratepension har mulighed for at spekulere med sine penge.
Man kan sætte dem i aktier i bestemte virksomheder, i flere virksomheder osv.
Det kan man ikke med et livrenteprodukt, for der er man jo prisgivet de investeringer, som foretages af pensionsselskabet.
Så er det bare, jeg for det første tænker: Har det måske nogen indflydelse på hele denne opprioritering af pensionsselskaberne med livrenteprodukterne, at pensionsselskabernes ejere, fagbevægelsen, har støttet Socialdemokraterne og SF under valgkampen?
Og for det andet – og nu er jeg måske lidt fræk her
: Har det nogen betydning, at skatteministerens egen far er direktør for et pensionsselskab?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Jamen det mener jeg heller ikke at jeg er i stand til at gøre bedre end den enkelte.
Det tror jeg heller ikke at nogen af mine kolleger i regeringspartierne eller for den sags skyld i Enhedslisten mener.
Men som regering og som Folketing er det jo vores opgave at prioritere, hvilke skattebegunstigelser der skal gælde for hvilke pensionsordninger.
Og der mener jeg, at det ud fra et samfundsmæssigt perspektiv er mere fornuftigt at lave en skattemæssig tilskyndelse til at spare op i livsvarig alderspension end i ratepension, som ikke er livsvarig.
Jeg mener ikke, det er fornuftigt med den relativt store skattebegunstigelse af ratepensioner, der har været gældende indtil nu.
Derfor foreslår vi at sænke loftet fra 100.000 kr. til 55.000 kr.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Ministeren refererede mine spørgsmål til ordførerne for Socialdemokraterne og SF, men refererede desværre spørgsmålene forkert.
Jeg spurgte ikke om, hvorfor det er en samfundsopgave at sørge for pension til alle hele livet.
Jeg spurgte de berørte ordførere om, hvorfor de synes, at de skal bestemme, på hvilken måde danskerne skal spare op til deres private pension.
Hvorfor mener ministeren at ministeren er bedre i stand til at vurdere, hvilken pensionsopsparing der passer danskerne bedst, end danskerne selv er i stand til at vurdere det?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
De provenuskøn og de provenuberegninger, som ligger i lovforslaget, er de gældende og konsoliderede, og hele regeringen står naturligvis bag dem.
Det vil sige, at det umiddelbare provenu er 1,9 mia. kr.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-29:
Det vil sige, at i den finanslovaftale, som blev indgået søndag den 20. november 2011, er de tal, som fremgår af tabel 1, ikke konsoliderede.
I så fald vil jeg gerne vide, hvornår skatteministeren har oplyst Folketinget om det, og derudover vil jeg gerne vide, hvilke andre tal – nu fandt vi ud af, at de 1,5 mia. kr. ikke var konsoliderede tal – i den tabel om den store finanslov, der ikke var konsoliderede, og som vi dermed ikke kan regne med.