runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2007-04-19:
Det er altså kvinder, som melder sig ud af chancen for at få et arbejde, det er folk, der indstiller sig på at leve for sort arbejde osv., og det er vel i virkeligheden det, som vi i diskussionen mest skulle tage udgangspunkt i, for der er jo, når man så forlænger starthjælpsperioden, en kæmpe risiko for, at den gruppe fortsat vokser, og at vi dermed får cementeret fattigdommen og gjort en masse børn mere udsigtsløse i forhold til integration.
Det forholder Venstres ordfører sig overhovedet ikke til i det, hun har svaret indtil nu.
Irene Simonsen (V), 2007-04-19:
Venstre er fuldstændig enig med regeringen i, at vi skal fastholde, at det til enhver tid kan betale sig at tage nogle timers arbejde for at blive inkluderet på arbejdsmarkedet, samtidig med at man styrker sin integrationsproces, herunder også sprogindlæring.
Hvad angår kvinderne, så kommer de jo også ud på arbejdsmarkedet, og det er også noget af det, Rockwool Fonden beskriver.
Så det går i den rigtige retning.
Skulle vi ikke sammen glæde os over, at det går i den rigtige retning, og så finde ud af, hvordan vi kan sætte endnu mere skub på, at de sidste også kommer med?
Det synes jeg ville være rart at diskutere.
Steen Gade (SF), 2007-04-19:
Jamen fru Irene Simonsen kan jo ikke snakke sig ud af, at forslaget faktisk øger den periode, hvor man er på starthjælp.
Jeg vil spørge fru Irene Simonsen, om hun ikke har bemærket, at den undersøgelse, som hun er så glad for, nemlig Rockwool Fondens undersøgelse, faktisk som det mest markante understreger, at gruppen, der simpelt hen ikke kommer i job, går ud til såkaldt selvforsørgelse; at det ofte er kvinder, som simpelt hen bliver meldt ud af chancerne for at få et arbejde; at den gruppe vokser dramatisk i Rockwoolundersøgelsen, og at der derfor er stor sandsynlighed for, at det her forslag fører til, at en større gruppe i virkeligheden bliver chanceløse i forhold til arbejdsmarkedet.
Irene Simonsen (V), 2007-04-19:
Vi i Venstre vil ingenlunde være med til at arbejde efter det mønster, hr. Jørgen Arbo-Bæhr skitserer her, at man fastholder folk på en eller anden lav ydelse.
Vi i Venstre vil, ligesom vi har gjort det siden 2001, til stadighed fastholde, at vi skal arbejde på, at vi får alle inkluderet på vores arbejdsmarked.
Arbejdet er der, og de har aldrig haft større chancer.
Så den debat, vi skal have, er: Hvordan sikrer vi så, at der også ydes den hjælp, der skal til for at skabe kontakt mellem arbejdstager og arbejdsgiver, så de kommer til at møde hinanden?
Det er faktisk den debat, der er meget vigtig.
For oppositionen har sådan en tilbøjelighed til at fremstille det her, som om vi bare ønsker, at de skal gå på en lav ydelse.
Vi har faktisk en masse gode incitamenter og også værktøjer i det arbejdsmarkedspolitiske system til at hjælpe de her mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Vi skal bare have det til at virke i praksis, og det kommer, det er jo på vej.
Det viser Rockwool Fondens undersøgelse.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-19:
Fru Irene Simonsen bliver jo nødt til at forholde sig til den virkelighed, at 85 pct. ikke får det her arbejde.
De 85 pct. bliver fastholdt på starthjælp, på den særlig lave ydelse, nemlig to tredjedele eller halvdelen af kontanthjælpen.
Hvor lang tid skal de fastholdes?
Det helt store flertal af starthjælpsmodtagerne bliver jo fastholdt i dag, og med det her lovforslag vil de blive fastholdt i uendelig tid.
Så jeg vil bare vide: Hvor lang tid mener fru Irene Simonsen, det er rimeligt, at mennesker skal leve for en ydelse, der udgør mellem halvdelen og to tredjedele af kontanthjælpen?
Irene Simonsen (V), 2007-04-19:
Regeringen har faktisk afsat 0,5 mia. kr. i »Ny chance til alle« for at sikre, at vi får endnu flere ind, og de alle bliver tilbudt et arbejde.
Det er væsentligt, vil jeg sige til fru Lotte Bundsgaard, for arbejdspladserne er der jo.
Lad os dog tale om, hvordan vi sammen og i fællesskab kan få de her mennesker ind på arbejdsmarkedet.
Det er jo det, det handler om.
Vi ved, det er det, der skal til, for at integrationen lykkes.
Vi ved, det er det, der skal til, for at børnene, der vokser op i de her familier, også bliver integreret og får deres uddannelse.
Vi ved, hvor stor en virkning det har.
Hvis oppositionen ville arbejde positivt med og f.eks. var gået med i forliget om »Ny chance til alle«, havde der jo været store chancer for, at Socialdemokraterne i dag kunne have stået her på talerstolen og brystet sig af, at det nu viser sig ifølge Rockwool Fonden, at tingene er ved at lykkes og går i den rigtige retning.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-19:
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvor lang tid mener fru Irene Simonsen, det er rimeligt, at man fastholder de her 85 pct. af starthjælpsmodtagerne?
Er det 7 år, er det 10 år, er det 20 år, er det 25 år?
Det synes jeg ville være godt at få svar på.
Hvor lang tid skal de fastholdes på den lave ydelse?
Irene Simonsen (V), 2007-04-19:
Starthjælpen er jo netop lavet, så det kan betale sig at blive tilknyttet arbejdsmarkedet fra starten.
Jeg kan da også godt bekymre mig om de 85 pct., der ikke er kommet i job.
Dem kan jeg sagtens bekymre mig om, og den debat skal vi også have senere på dagen.
Derfor skal der også gøres tiltag over for de 85 pct., og vi skal bruge alle de værktøjer, vi har etableret, til en endnu bedre indsats.
Men kunne hr. Morten Østergaard dog ikke glæde sig over, at Rockwool Fonden tydeligt siger, at starthjælpen har en virkning, at vi kan se, at den nu, hvor den er blevet indført, virker, at vi kan se, at det økonomiske incitament, der er, og den måde, hjælpen er skruet sammen på, virker.
Det kunne være rart, hvis hr. Morten Østergaard ville erkende det.
Mon vi kan være så heldige, at han gør det senere på dagen, når vi skal debattere det her emne?
Morten Østergaard (RV), 2007-04-19:
Det er sådan set rigtigt, at folk ikke bliver fattigere.
De her mennesker er jo fattige i forvejen, fordi de har været på starthjælp i 7 år på tidspunkt, hvor den her lov træder i kraft.
Det, der er spørgsmålet, og det, som man mangler at godtgøre, er sådan set, hvad det er, der gør, at man tror, at hvis folk, der har været på starthjælp i 7 år, bare kommer yderligere 7 år på starthjælp, så virker det – pludselig dér får starthjælpen jobeffekt.
Jeg vil bare spørge fru Irene Simonsen, som henviser til Rockwool Fondens undersøgelse, helt konkret: Hvis det nu viser sig, at det her lovforslag virker for 5 pct. af målgruppen – 5 pct. – og det for resten betyder livslang fattigdom, vil fru Irene Simonsen så også hævde, at det her lovforslag har været en succes?
Irene Simonsen (V), 2007-04-19:
Nu skal vi have hele starthjælpsdebatten senere på dagen, men vi kan da godt tage noget af den nu.
Det her med at gøre folk fattigere forstår jeg overhovedet ikke.
Starthjælpen er jo netop indrettet så viseligt, at man kan arbejde nogle timer og så få penge ud af det.
Så det kan betale sig at blive tilknyttet arbejdsmarkedet, også i færre timer i starten, samtidig med at man går til sin danskundervisning.
Alle rapporter viser – det kan hr. Morten Østergaard og De Radikale da ikke tilbagevise – at en god kombination jo netop er at have både sprogundervisning og job på samme tid, fordi det giver en hurtigere integration.
Om det der billede, hr. Morten Østergaard tegner af flygtninge, der er traumatiserede, der er handicappede, vil jeg sige, at hvis man virkelig er så handicappet og så syg, at man ikke kan arbejde, skal man jo som flygtning – og det har man retten til på lige fod med alle andre danskere – indstilles til en førtidspension.
Så det er jo det typiske med at skrue det her op til noget, det slet ikke er, for de svageste, for de svageste tager regeringen nemlig hånd om.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-19:
Jeg har to spørgsmål til fru Irene Simonsen.
Jeg forstår, og det skal vi også diskutere senere, at regeringen har en fattigdomsstrategi: Jo fattigere folk er, desto bedre går det dem nok i livet.
Burde man ikke ifølge de undtagelser, der stadig væk gælder for midlertidig opholdstilladelse – hvis man har været traumatiseret, hvis man er handicappet, eller hvis der er noget, der på anden måde forhindrer en i at leve op til optjeningskravet på 2½ års beskæftigelse – være undtaget fra kravet for at få kontanthjælp?
For ellers kommer vi jo tilbage til, at det her er en idømmelse af livslang fattigdom for en stor gruppe mennesker.
Og det er det, som gør, at det her forslag bliver et led i afmonteringen af det sociale sikkerhedsnet, der er en grundsten i velfærdsstaten, og at det bliver en udmøntning af den fattigdomsstrategi, som regeringen har lagt.
Derfor er det meget svært at forstå for os andre, hvorfor man tror om folk, der har været 7 år på starthjælp, at hvis de bare kommer yderligere 7 år på starthjælp, så kommer tilskyndelsen til at komme i arbejde.
Irene Simonsen (V), 2007-04-19:
Hele dette lovkompleks handler faktisk om præcis det modsatte.
Senere i dag skal vi have en debat om starthjælpen og starthjælpens virkning, og nu er Rockwool Fonden jo kommet med en rapport, der klart viser, at starthjælpen har den rigtige virkning, at starthjælpen virker.
Dernæst vil jeg sige med hensyn til indvandringsprøven, at man skal passe på ikke at danne alt for mange myter om den fra oppositionens side.
Det her handler jo om, at folk, før de kommer til landet, får mulighed for først at få nogle oplysninger om det land, de kommer til.
Dernæst får de mulighed for lige at lære lidt dansk på det, jeg vil sige svarer til et turistniveau, så de dog lige forstår nogle enkelte ord og kan udtrykke sig med nogle enkelte ord, når de kommer og har deres start i det land, de vil bygge deres liv i.
Det er sådan et startskud til at få en rigtig god integration.
Så jeg har meget svært ved at forstå det, oppositionen siger her i stedet for at se positivt på det.
Det viser sig jo, at uanset hvordan vi måler det, er det gået fremad med integrationen siden 2001.
Vi kan alle blive enige om, at den skal være bedre, og at vi hele tiden skal arbejde på, at integrationen bliver bedre.
Det er faktisk derfor, vi fremsætter de her lovforslag.
Så i stedet for sådan at være rasmus modsat, ville det være rart, hvis oppositionen måske også ville være med til at se konstruktivt på, hvordan integrationen skal blive endnu bedre fremover, hvilket de her forslag også medvirker til.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-04-19:
Det lovforslag, vi skal stemme om lige om lidt, betyder, at flere mennesker i længere tid skal være på den meget lave starthjælp.
Det betyder altså, at fattigdommen kommer til at præge langt flere familier, end den gør i dag.
Med det her lovforslag beslutter man også, at mennesker skal være på en midlertidig opholdstilladelse i langt længere tid, end de er i dag.
Det gør man, fordi man indfører en svær prøve, før folk kan komme væk fra starthjælpen, før folk kan få permanent opholdstilladelse.
Der er ingen tvivl hos Socialdemokraterne om, at fattigdom ikke er med til at forbedre integrationen, og usikkerhed er slet ikke med til at forbedre integrationen.
Vi mener derfor, at medlemmerne af det her Folketing bør tænke sig rigtig godt om.
Fattigdom og utryghed er ikke med til at sikre en bedre integration, tværtimod.
Irene Simonsen (V), 2007-04-19:
De her mennesker skal ikke fastholdes på starthjælp.
De skal fastholdes i at komme ud og få en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Derfor er starthjælpen god, og det siger Rockwool Fonden tydeligt.
Så jeg synes ikke, der er så meget mere at komme efter her.
Vi kan i så fald gå i dybden med det senere på dagen.
Irene Simonsen (V), 2007-04-19:
Kunne hr. Morten Østergaard ikke prøve at bekræfte heroppefra, at det er rigtigt, at der er 15 pct. af dem på starthjælp, der kommer i arbejde, og der er 15 pct., der bliver selvforsørget oveni?
Kunne hr. Morten Østergaard ikke prøve at belyse, om ikke det er en god vej for integrationen, at blot en af ægtefællerne kommer i arbejde, både af hensyn til børnene, af hensyn til familien og af hensyn til, at de kommer videre, bliver en del af det her samfund og bliver integreret?
Kunne hr. Morten Østergaard ikke konkludere, at det faktisk er sådan, tallene ser ud?
Nu gik jeg så med på den, men de 85 pct., som hr. Morten Østergaard har meldt ud, er sådan set ikke helt rigtigt, fordi der kommer 15 pct. i arbejde, og der er 15 pct., der bliver selvforsørgende oveni.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-19:
Jeg må bare sige, at hr. Søren Krarups kommentarer fuldstændig bekræfter mig, for hvad er det nu, hr. Søren Krarup gør?
Han definerer, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert, hvad der er rigtigt at tro på, og hvad der er forkert at tro på.
Jeg ved ikke, om hr. Søren Krarup tror, at han er hævet op over alle mulige andre.
Det er netop det, der er basis for de frihedsrettigheder, vi har i Danmark, at vi har retten til at være uenige om, hvad der rigtigt, og hvad der er forkert.
Søren Krarup (DF), 2007-04-19:
Ja, er det ikke pragtfuldt, at man bliver anklaget for mistænkeliggørelse af en person, der står og råber »svinsk« og mange andre elegante betegnelser?
Det er et meget fornemt niveau, det skal jeg love for.
Må jeg sige med hensyn til hele talen om det religiøse, at den er så ufattelig overfladisk.
Og må jeg så sige: Der er jo faktisk nogle åndspersonligheder, der har bidraget til at oplyse forholdene.
Prøv at læse Hirsi Alis bøger, prøv at læse Ibn Warraqs bog, »Derfor er jeg ikke muslim«, prøv dog at sætte – nu må jeg ikke sige du til min ven, hr. Arbo-Bæhr – men han burde dog prøve på at sætte sig ind i det, der er realiteten, i stedet for bare at sige religion og så tro, at dermed har han sagt noget som helst.
Der er en afgrundsdyb forskel på islam og kristendom.
Kristendom er frihed, islam er tyranni, slaveri, og det burde enhver, der overhovedet kender lidt til åndshistorie, vide, om ikke på anden måde end at man kan læse 1.400 års verdenshistorie.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-19:
Egentlig ville jeg overhovedet ikke have taget ordet til hr. Søren Krarups tale, eftersom den overhovedet ikke drejede sig om det lovforslag, vi behandler.
Men jeg synes alligevel, at det er lykkedes hr. Søren Krarup at komme med endog selv for ham usædvanlig svinske og usædvanlig selvhøjtidelige og egenrådige bemærkninger, som måske nok viser en autoritær holdning til etnicitet, men nok så meget til religion.
Når man påtager sig rollen at være den, der definerer en religions indhold, her islam, med henblik på at lægge alle, der støtter eller tror på islam, for had, så giver man lige præcis udtryk for de holdninger, som er i lodret modstrid med det princip, vi har i Danmark om religionsfrihed, om ytringsfrihed, om trosfrihed.
Jeg har ikke tænkt mig at stille hr. Søren Krarup noget som helst spørgsmål.
Jeg vil bare konstatere, at de holdninger i den grad er langt, langt mere autoritære end det, hr. Søren Krarup pålægger andre at gå og mene.
Så jeg synes bare, for at komme tilbage på sporet: Lad os lige få det her ned på jorden, hvor det hører hjemme.
Søren Krarup (DF), 2007-04-19:
Må jeg – når vi nu er i gang med det – gøre hr. Ammitzbøll opmærksom på, at korstogene faktisk opstod som kristenhedens selvforsvar imod islam.
Da Urban II i 1095 opfordrede til det første korstog, er det, fordi islam har erobret Israel, bevæger sig op mod Europa, og hvis ikke korstogene var kommet, var Europa formodentlig blevet islamisk.
Jeg vil foreslå, at hr. Ammitzbøll prøver på at læse på lektien.
Men må jeg så sige med hensyn til det andet, at det er mig ubegribeligt, at det, at man forlanger, at folk skal kunne tale et ordentligt dansk i det land, de kommer til som forkyndere, skulle være ensbetydende med en mistænkeliggørelse, er simpelt hen så meningsløst som det øvrige, der er sagt fra Det Radikale Venstre.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-19:
Man fristes jo til at bede hr. Søren Krarup om at gøre rede for korstogene, men nu skal det ikke blive en historisk-religiøs diskussion.
Det handler om et lovforslag.
Det er faktisk det, vi er her for at diskutere.
Det, det handler om, er, at hr. Søren Krarup og Dansk Folkeparti igen i dag fra Folketingets talerstol har mistænkeliggjort det største religiøse mindretal i Danmark og har villet ændre lovgivningen alene på baggrund af den mistænkeliggørelse.
Den mistænkeliggørelse deltager vi ikke i fra radikal side.
Lad det være slået fuldstændig fast som det første.
Det andet er: Har der overhovedet været problemer med de mennesker, som det nu rammer?
Har der været nogen problemer med de katolske præster, de frimenighedspræster eller religiøse forkyndere, som det her handler om?
Svaret er jo nej; svaret er, at Dansk Folkeparti med sin mistænkeliggørelse af islam og hele den stemning, man prøver at skabe mod det største religiøse mindretal her i landet, har været med til nu at lave lovforslag, der ender med at ramme nogle mennesker, der aldrig har været nogen problemer med.
Men ellers må hr. Søren Krarup da gerne redegøre for de problemer, der har været med disse folk.
Søren Krarup (DF), 2007-04-19:
Jeg kan jo ikke rigtig stå for, at det, at man gør opmærksom på islams teologi og historiske gerninger igennem 1.400 års historie, bliver kaldt for mistænkeliggørelse.
Måtte jeg dog ikke bede også hr. Ammitzbøll prøve på at sætte sig lidt ind både i verdenshistorie og i kirkehistorie, før han er så utrolig klog.
Det er simpelt hen trættende, at man skal stå og fortælle noget, som for så vidt er så elementært for den almindelige danske befolkning, mens denne udsøgte forsamling i dette hus overhovedet ikke interesserer sig for historie eller for åndshistorie, kulturhistorie.
Må jeg sige med hensyn til det konkrete spørgsmål, at jeg har svaret hr. Morten Østergaard.
Vi synes, det er ganske indlysende, at de, der kommer som religiøse forkyndere til Danmark, dvs. betjener sig af ordet – betjener sig af ordet – også er i stand til at føre ordet på et forståeligt sprog, nemlig dansk, og at de har kendskab til det land, de kommer til.
Jeg synes, det er ganske elementært.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-19:
Jeg synes nok, at retorikken bliver lidt svulstig, og at der kommer lige lovlig mange teologiske diskussioner ud af det her.
Det, som vi fra radikal side gerne vil høre hr. Søren Krarup om, er jo, om det ikke er denne mistænkeliggørelse af islam, som hr. Søren Krarup senest har givet udtryk for her fra Folketingets talerstol og tidligere i Jyllands-Posten i dagens avis, der også er baggrunden for det indgreb, der bliver lavet mod religiøse forkyndere i det lovforslag, vi rent faktisk diskuterer.
Kan hr. Søren Krarup ikke bekræfte, at man med det udgangspunkt er kommet til ramme endda nogle helt andre end dem, man ville have ramt?
Man kommer til at ramme religiøse forkyndere især af katolsk observans eller frikirkelig observans.
Og det vil sige, at det dermed bliver en boomerang i modsætning til, hvad der egentlig var hensigten, fordi hensigten var en generel mistænkeliggørelse af islam.
Søren Krarup (DF), 2007-04-19:
Det er jo fantastisk, hvad man skal finde sig i af hykleri fra denne talerstol fra Det Radikale Venstre.
Forholdet er: Vi står med et næsten uløseligt folkeligt og for så vidt religiøst problem her i landet, fordi Det Radikale Venstre i 1983 fik gennemført en udlændingelov, der har fyldt landet med mange, mange hundrede tusinde muslimer, hvis religion – for ikke at sige ideologi – traditionelt ikke kan forenes med et kristent samfunds.
Det er en gammel sandhed, og så skal man høre hr. Morten Østergaard stå og være forarget, når han hører til det parti, der har skabt problemet, et uløseligt problem.
Når vi andre så gør opmærksom på, hvad det består i, er han dybt forarget over det.
Jeg må indrømme, at når nu han taler om, at islam handler om, at de skal have lov at have den religion, de har, vil jeg sige: Javist, sig det til de islamiske lande, hvor folk, der mener noget andet, får skåret halsen over.
Uvidenheden hos De Radikale er jo monumental, og jeg synes, det er en forbrydelse i en situation, hvor vi står med et folkeligt religiøst problem, som er næsten uløseligt.
I stedet for at slynge om sig med slagord, kunne hr. Morten Østergaard lige prøve at sætte sig ind i, hvad sagen drejer sig om.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-19:
Hr. Søren Krarup ville jo, hvis det var muligt, gøre enhver debat i Folketinget til en forespørgsel om de uheldige konsekvenser, som islam, det store mindretals religion i Danmark, har på det danske samfund.
Jeg er glad for, at det meget sjældent lykkes for hr. Søren Krarup, men jeg synes dog ikke, at det her i dag skal have lov at stå uimodsagt.
Jeg deler på ingen måde den opfattelse.
Jeg synes, folk skal have lov at have den religion, de har.
Jeg synes, det er vigtigt, at alle gør det i respekt for ytringsfrihed, i respekt for andres udøvelse af deres religion og i øvrigt i respekt for andre mindretals rettigheder, om det så gælder seksuel observans eller andre ting.
Men det afgørende her, vil jeg sige til hr. Søren Krarup – og det er den indrømmelse, jeg gerne vil have – er, at det forslag om religiøse forkyndere i det her lovforslag var drevet af, at hr. Søren Krarup og partifællerne på baggrund af Muhammedsagen ønskede at få sendt en begmand til det muslimske miljø i Danmark for at forhindre nogle imamer i at komme til Danmark.
Og da det så gik op for hr. Søren Krarup og partifællerne i deres gru, at det, forslaget alene i stort omfang ramte, var de kristne frikirker og katolikkerne, ja, så fik man travlt med at svømme baglæns og lave nye, spændende varianter og ændringsforslag undervejs i processen.
Er det ikke rigtigt, at det, der driver forslaget med religiøse forkyndere i det her lovforslag, netop er hr. Søren Krarups korstog mod en mindretalsreligion i Danmark?
Søren Krarup (DF), 2007-04-19:
Ja, det er jo så karakteristisk, så karakteristisk.
Nu stiller hr. Morten Østergaard sig herop og siger: religion.
Kunne det ikke tænkes, at hr. Morten Østergaard var i stand til at begribe forskellen eller modsætningen imellem en lovreligion, der altså gør en lov til en hellig regel for hele samfundet, og så en kristendom, der sondrer imellem Guds rige og kejserens rige?
Kunne det ikke godt være, at det er to vidt adskilte ting, som overhovedet ikke kan sammenblandes, sådan at der, hvor kristendommen skriver dagsordenen, hersker der frihed i det verdslige, og det er det, der er gældende for den vestlige verden, mens der, hvor islam skriver dagsordenen, hersker der tyranni og undertrykkelse, og det er det, vi ser i den islamiske verden.
Var det ikke muligt, at hr. Morten Østergaard prøvede på at begribe et åndshistorisk forhold, som foreløbig har 1400 års erfaring bag sig?
Jeg kan ikke se, at der er noget som helst forkert i det.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-19:
Jeg lytter altid, når hr. Søren Krarup taler, og læser det altid med interesse, når hr. Søren Krarup udtaler sig.
Det betyder ikke nødvendigvis, at jeg er enig.
Og i det her tilfælde må jeg sige, at det slet ikke betyder, at jeg er enig.
Jeg er lodret uenig med hr. Søren Krarup.
Jeg synes endnu en gang, det er et eksempel på, at religion trækkes ind i det politiske rum, og at man er i gang med en direkte udfordring af grundlovens bestemmelser om religionsfrihed.
Det er jo også det, som det lovforslag, vi rent faktisk diskuterer nu – og det var også det, jeg sagde – er et udtryk for, når man laver særregler for en gruppe religiøse forkyndere.
Man har så formentlig haft samme – og det er så det, jeg vil spørge hr. Søren Krarup om – tilgang til det, nemlig at det handlede om at begrænse udfoldelsen af islam i Danmark, en slags lex Abu Laban.
Men det, der i stedet viste sig, var, at det var rettet direkte mod de kristne frikirker og de katolske menigheders mulighed for at hente religiøse forkyndere til landet.
Derfor vil jeg bare bede hr. Søren Krarup om at bekræfte, at det her lovforslags bestemmelser om religiøse forkynderes mulighed for at komme til Danmark er drevet af nøjagtig det samme som det, hr. Søren Krarup gav udtryk for, nemlig en afstandtagen til en mindretalsreligion i Danmark.