runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2007-12-06:
Jeg skal undskylde, at jeg blev forsinket, men der er vigtige samråd rundtomkring i huset, som også skal passes.
Jeg vil gerne takke ministeren for det fremlagte lovforslag, som indeholder mange gode initiativer med hensyn til at få nedbragt energiforbruget på diverse produkter.
Vi synes, at der er rigtig mange gode intentioner i forslaget, som vi fuldt ud kan støtte, hvilket vi også gjorde ved den tidligere fremsættelse inden folketingsvalget.
Dog er der en række ting, som vi mener skal afklares.
For det første vil jeg pege på den meget, vil jeg sige, udvidede kompetence til at fastsætte parametre for, hvad energiforbrugende produkter skal leve op til ifølge lovforslagets § 5, som jo mest af alt er en fuldstændig beføjelse til, at klima- og energiministeren i samarbejde med miljøministeren kan fastsætte de materielle grænser for, hvad produkterne skal leve op til.
Ikke at forstå som nogen mistillid til den siddende minister, men af frygt for, at der i fremtiden kan komme andre ministre på området.
For os er det svært at se, at det skulle være nødvendigt at gribe ind uden retskendelse.
Hvorfor skulle det ikke være nødvendigt, at man lige vender det med en dommer, inden man får lov til at gribe ind på en privat virksomhed?
Det vil vi i hvert fald gerne have en afklaring af.
Endelig er det vigtigt for os, når man laver sådan nogle foranstaltninger, at man først og fremmest forsøger at lave aftaler med de private aktører, med brancheforeningerne rundtomkring i Danmark og Europa.
Det ved jeg også fremgår af bemærkningerne til lovforslaget.
Men jeg savner, at det direkte i lovteksten indskrives, at det pålægges klima- og energiministeren at arbejde for sådanne brancheaftaler, ligesom man i øvrigt kender det fra en del forbrugerlovgivning, herunder de private klagenævn og deslige.
Vi har altså en række kritiske bemærkninger og spørgsmål til den måde, som lovforslaget er bygget op på, men vi kan godt støtte intentionerne bag lovforslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-12-06:
Her er tale om en genfremsættelse, og som vi også sagde før folketingsvalget, er det et lovforslag, vi i Det Konservative Folkeparti støtter.
Det er godt for Danmark, at man på EU-plan også får gennemført nogle af de her ting.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-12-06:
Også her vil jeg takke for de meget positive tilkendegivelser og den opbakning, som lovforslaget har modtaget.
Det er jo et beskedent lovforslag, som jeg har fremsat her, men alligevel synes jeg, det er nødvendigt, at jeg giver forslaget et par forklarende ord med på vejen.
Forslaget indebærer, som også flere af ordførerne har været inde på, at den nuværende revisionsbestemmelse i pligtafleveringsloven forlænges til senest folketingsåret 2010-11.
Baggrunden for, at man valgte en revisionsbestemmelse i 2004, var problematikken omkring adgangen til Netarkivet, der er et system til arkivering af websider.
Det system drives af Statsbiblioteket og Det Kongelige Bibliotek, der er pligtafleveringsinstitutioner på området.
Det indsamlede materiale fra nettet vil kunne indeholde følsomme personoplysninger, og derfor er det forudsat, at materialet kun kan gøres tilgængeligt til forskningsbrug, indtil det er muligt at afgrænse de følsomme personoplysninger.
Baggrunden for, at man valgte at indsætte en revisionsbestemmelse, var altså et ønske om at vurdere muligheden for at afgrænse følsomme personoplysninger og dermed give den brede offentlighed adgang til Netarkivet.
Det Kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket vurderede imidlertid, at det er nødvendigt at gennemføre en nærmere analyse af mulighederne for at afgrænse følsomme personoplysninger, før der kan ændres på adgangen til arkivet.
Danmark har været et foregangsland i international henseende, hvad angår høstning og bevaring af materiale fra nettet, og vi skal fortsat ligge i front, både når det gælder om at bevare den digitaltfødte kulturarv for vore efterkommere og når det gælder om at give adgang til den.
Det store arbejde med at udvikle værktøjer til at høste materialet fra nettet og bevare det forsvarligt betyder imidlertid, at arbejdet med at afgrænse Netarkivets følsomme personoplysninger vil tage længere tid end beregnet.
Det er derfor, vi fremsætter forslaget om at forlænge revisionsbestemmelsen, så en indholdsmæssig revision af loven vil kunne fremsættes senest i folketingsåret 2010-11.
Malou Aamund (NY), 2007-12-06:
Ny Alliance støtter forlængelse af revisionsklausulen.
Behovet for at offentliggøre materiale må ikke ske på bekostning af beskyttelsen af følsomme personoplysninger.
Vi er et parti, der gerne vil have turbo på digitaliseringen af den danske kulturarv, vi er et it-progressivt parti, men vi er yderst opmærksomme på og respekterer grænsen for den enkelte borgers privatsfære.
Derfor vil vi se positivt på forslaget i udvalgsbehandlingen.
Henriette Kjær (KF), 2007-12-06:
Ministeren beder med det her lovforslag om udsættelse af revision af loven om pligtaflevering.
Årsagen til det ønske er, at man ikke har erfaring nok til at kunne drage vigtige konklusioner og eventuelt komme med forslag til relevante ændringer i loven.
Det er så især i forhold til materiale fra internettet, hvor vi har besluttet at gemme øjebliksbilleder af forskellige sites på internettet.
Vi Konservative synes, det er fornuftigt at få nogle flere erfaringer inden en revision, og derfor støtter vi forslaget.
Pernille Frahm (SF), 2007-12-06:
Som andre har sagt, er også det her en genfremsættelse.
Jeg skal på SF's vegne sige, at det selvfølgelig er trist, at det ikke kunne lykkes at få gennemprøvet det her system, så vi kunne få det i gang nu.
For det er utrolig vigtigt, at vi også får registreret de ting, der ligger på nettet.
Man kan slet ikke overvurdere den historiske og kulturelle betydning, der er i de informationer, der ligger der - alle de blogs, der ligger fra fremtrædende politikere som Hillary Clinton og Barack Obama for slet ikke at snakke om Anders Fogh og Bendt Bendtsen og selv lille jeg, der jo også har ting liggende på nettet, som måske kan få en stor betydning i et historisk perspektiv.
Så selvfølgelig skal de ting også kunne registreres, men under hensyn til anden gældende lovgivning, f.eks. beskyttelse af persondata.
Men vi synes, det er o.k., når nu ikke det kunne lade sig gøre at få tingene på plads i tide, at vi så får den udsættelse, og håber selvfølgelig så, at det kan lade sig gøre før tiden.
Karin Nødgaard (DF), 2007-12-06:
Det er en spændende proces med det system, som Det Kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket er i gang med at udvikle.
Det system, som kaldes Netarkivet, og som har til formål at arkivere websider, er meget interessant at følge - ikke kun for os i Danmark, men også i udlandet, hvorfra der jo har været vist stor interesse for det arbejde, der bliver lavet, og det er jo meget glædeligt.
Derfor er det også vigtigt, at den arbejdsproces får den tid, der er behov for, for at det hele bliver videreudviklet, og at det bliver udviklet og fremtidssikret.
Det drejer sig jo primært om, som vi også tidligere har hørt om, hvorledes følsomme personoplysninger kan afgrænses.
På nuværende tidspunkt har arbejdet hovedsagelig været koncentreret om at opbygge Netarkivet og om at finde ud af, hvordan det skal drives, og om, hvordan de tekniske problemer, som selvfølgelig må forventes at kunne opstå i sådan en opbygningsfase, kan løses.
Dansk Folkeparti hæfter sig ved, at der i bemærkningerne til lovforslaget skrives, at det efter samråd med Datatilsynet er fundet, at indtil det måtte blive muligt at isolere følsomme personoplysninger, må hele arkivet betragtes som værende følsomt.
Vi ønsker at lytte til Det Kongelige Biblioteks og Statsbibliotekets ønske om ud fra de allerede indhøstede erfaringer at gennemføre en nærmere analyse af mulighederne for at afgrænse følsomme personoplysninger, før en indholdsmæssig revision af loven kan overvejes.
Denne revision har vi så hørt kan fremsættes senest i folketingsåret 2010-11.
Bliver det tidligere, er vi også meget positive over for det.
Derfor støtter Dansk Folkeparti lovforslaget.
Mogens Jensen (S), 2007-12-06:
Vi, som startede med at lave skoleblade og den slags, blev jo allerede tidligt konfronteret med den her ordning om pligtaflevering, som jo handler om, at man skal sende et eksemplar af alt, hvad man har produceret, ind til Statsbiblioteket eller til Det Kongelige Bibliotek.
Med lovændringen i 2004 kom det også til at omfatte elektroniske hjemmesider, hvor man altså nu også indhøster materiale fra hjemmesiderne og gemmer dem i systemet, så forskere indtil videre kan anvende materialet.
Vi almindelige borgere kan jo ikke få adgang til det, fordi der netop er de her personfølsomme oplysninger, som indtil videre ikke kan separeres fra.
Så langt er man ikke kommet endnu med arbejdet på Statsbiblioteket og Det Kongelige Bibliotek, og man har anmodet om, at den her revision af loven altså kan udsættes til folketingssamlingen 2010-11 i stedet for 2007-08, og det er vi jo helt indstillet på.
Det er klart, at vi skal have et fuldstændig sikkert system, hvis vi giver offentligheden adgang til den her type oplysninger, der sikrer, at personfølsomme oplysninger altså ikke kommer ud i offentligheden.
Så fra Socialdemokraternes side er der selvfølgelig fuld opbakning til lovforslaget.
Jeg skal på vegne af Det Radikale Venstres hr. Simon Emil Ammitzbøll, som desværre ikke kunne være til stede, sige, at Det Radikale Venstre også støtter lovforslaget.
Troels Christensen (V), 2007-12-06:
Loven fra 2004 om pligtaflevering af offentligt materiale er jo med til at sikre den del af den danske kulturarv, som bliver offentliggjort elektronisk.
Med lovændringen i 2004 blev der jo taget højde for, at materialer fra f.eks. internettet kan indeholde følsomme personoplysninger, som ikke kan adskilles.
Men det har hele tiden været hensigten, at offentligheden skulle have adgang til Netarkivet, hvis de personfølsomme oplysninger kunne isoleres og skærmes fra.
Derfor indeholder loven fra 2004 en bestemmelse om, at der skal ske en revision af den senest i den her folketingssamling for netop at vurdere mulighederne for at isolere de følsomme personoplysninger.
Og det er jo stadig hensigten, at det skal ske, for det er vigtigt, at så store dele af Netarkivet som muligt bliver tilgængelige for offentligheden.
Men Det Kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket, der har udviklet og varetager Netarkivet, vurderer ikke, at det har været muligt at gennemføre de undersøgelser og analyser, som er nødvendige, for at man kan isolere de her følsomme personoplysninger, for udviklingsressourcerne har i første omgang været koncentreret om at udvikle selve systemet.
Det har også resulteret i et system, der har vakt stor international interesse og placeret Danmark som et foregangsland.
Men det har samtidig bevirket, at udviklingen af systemet, der kan isolere følsomme personoplysninger, er blevet udskudt, og derfor foreslås det ved den her lovændring, at en revision af loven udskydes til senest folketingsåret 2010-11.
Bemærk dog ordet senest.
En revision kan også komme på tale tidligere.
Venstre støtter denne lovændring.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-12-06:
Lovforslaget her har været behandlet i det seneste Folketing.
Det drejer sig om miljøvenligt design, EU's såkaldte Eco-design, og implementeringen i dansk lovgivning.
Det er også i god forlængelse af regeringens energipolitik, hvor der netop sættes ind på energibesparelser og energieffektivitet.
Så på alle måder, leder og kanter er det her et ganske fornuftigt forslag.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-12-06:
Jeg vil vil gerne takke for bemærkningerne til lovforslaget om den her mindre ændring af teaterloven.
Der er tale om et meget lille lovforslag, som er fremsat på baggrund af et ønske fra en række af de større teatre.
Den foreslåede ændring af teaterloven indebærer, at der etableres en hjemmel til, at finansministeren skal kunne godkende kollektive overenskomster om løn- og ansættelsesvilkår for ansatte på vores landsdelsscener, Den Jyske Opera, Folketeatret og Københavns Teater.
Baggrunden for teatrenes ønske om at få en sådan hjemmel er, at kompetencen til at forhandle overenskomster efter kommunalreformen igen ligger hos de enkelte teatre.
Før kommunalreformen blev forhandlinger om overenskomster for de pågældende teatre i praksis forestået af Amtsrådsforeningen på vegne af teatrene.
Teatrene mener imidlertid ikke, at det enkelte teater har tilstrækkelig faglige ekspertise til alene at løfte opgaven og ønsker derfor, at der etableres et fælles forhandlingssekretariat, som kan forhandle overenskomster for dem.
Staten har imidlertid ikke hjemmel i den nugældende lovgivning til at godkende aftaler om løn- og ansættelsesvilkår for ansatte på de pågældende teatre.
Det vil sige, at lovforslaget imødekommer ønsket fra teatrene og fastsætter en hjemmel til, at finansministeren kan godkende kollektive overenskomster om løn- og ansættelsesvilkår for landsdelsscenerne, Den Jyske Opera, Folketeatret og Københavns Teater.
Der er altså tale om en lille teknisk ændring, som vil imødekomme teatrenes ønske om at få bistand i forhandlingerne og godkendelse af de kollektive overenskomster.
Med de ord vil jeg takke for de venlige og konstruktive bemærkninger, og jeg ser frem til en velvillig behandling af lovforslaget i Kulturudvalget.
Mogens Jensen (S), 2007-12-06:
Det er klart, at det her er en ordning, som teatrene selv har ønsket.
Efter kommunalreformen er der behov for at organisere overenskomstforhandlingerne på en anden måde, og det vil vi selvfølgelig gerne fra socialdemokratisk side hjælpe teatrene med, i form af at vi selvfølgelig giver tilslutning til det her lovforslag, hvor finansministeren får mulighed for at godkende overenskomsterne på det her område og dermed også yde bistand til det forhandlingssekretariat, som teatrene i fællesskab laver.
Så det er jo et helt fornuftigt lovforslag, som Socialdemokraterne støtter.
Så skal jeg meddele på vegne af Det Radikale Venstre, hr. Simon Emil Ammitzbøll, som ikke kunne være til stede her i dag, at Det Radikale Venstre også støtter lovforslaget.
Karin Nødgaard (DF), 2007-12-06:
Dette lovforslag er i sit indhold fremkommet ved, at teaterledelserne over for Kulturministeriet har givet udtryk for, at det enkelte teater ikke har tilstrækkelig faglig ekspertise til at klare opgaven med at forhandle overenskomster.
Før kommunalreformen blev forhandlingerne af overenskomster for en række teatre jo forestået af Amtsrådsforeningen og på baggrund af, at teaterledelserne delegerede forhandlingskompetencen til foreningen.
Nu er amterne jo som sagt nedlagt, og derfor ser vi positivt på at imødekomme teatrenes ønsker om at etablere et fælles forhandlingssekretariat, som kan forhandle overenskomster for teatrene, og det er jo et sekretariat, som de involverede teatre selv finansierer.
Ønsket fra teatrene om at blive bistået af staten i forhandlingerne kan imødekommes ved, at finansministeren alene godkender kollektive overenskomster, og det kan vi også bakke op om.
I lovforslaget noteres det, at der forventes visse administrative konsekvenser for staten i forbindelse med ydelse af forhandlingsbistand til teatrene, og dette vil udgøre et kvart årsværk.
Det er godt nok ikke ret meget, men jeg vil gerne høre ministeren om, hvorfra han skønner denne arbejdsindsats skal komme, samt om det skønnes, at den her arbejdsopgave vil blive taget fra nogle andre områder.
Alt i alt støtter Dansk Folkeparti lovforslaget.
Britta Schall Holberg (V), 2007-12-06:
Det lød sådan i mine ører, at ordføreren sagde, at det her var udtryk for en centralisering.
Hvis det var udtryk for en centralisering, er jeg ikke sikker på, at jeg havde været så positiv, som jeg var i min ordførertale.
Det vil jeg gerne have uddybet.
Karl H. Bornhøft (SF), 2007-12-06:
Det vil jeg meget gerne.
Det, man hørte mig sige, var, at det her jo er udtryk for en centraliseringstendens, som har kørt i hele samfundet igennem en længere periode.
Jeg har personligt i amtsrådet været med til at bistå bl.a. de teatre, som er omtalt, og nu er de så i den situation, at de bliver nødt til at samle sig på en måde, og at der så skal gives noget hjælp i en detaljeringsgrad; og det er så kun her, man kan søge det nu, for det kan man ikke søge andre steder.
Så mere end den oplysning skal Venstres ordfører ikke lægge i det.
Som helt ny i Tinget vil jeg sige, at det har været en god start på den her dag at opleve, hvor positive Folketingets medlemmer kan være i deres diskussioner.
Jeg bed mærke i, at der var et par af de tidligere talere, der præcis sagde, at det var meget, meget svært at finde andet end rosende ord om den tidligere finansminister og nu formand for Tinget.
Lad mig sige: Det var dejligt at høre; det kunne jeg nu godt, men lader være.
Jeg vil da også sige, at jeg synes, det var specielt at høre hr. Morten Messerschmidt gøre opmærksom på, at han blev helt opløftet ved at høre hr. Svend Auken.
Og jeg, som hidtil havde troet, at det var noget, hr. Morten Messerschmidt kun kunne blive i grøften i Tivoli, så det var rart at vide, at det kan bredes ud.
Inden formanden nu fortæller mig, at jeg er her for at tale om L 21, vil jeg med det samme sige, at L 21 er udtryk for, hvad der reelt er nødvendigt.
Det er en nødvendighed.
Forslaget fylder jo kun det hul ud, som er skabt med nedlæggelsen af amterne.
Lovforslaget viser, uanset at det er en nødvendighed, jo altså også generelt en centraliseringstendens, som vi har været hårdt præget af siden 2001.
Jeg vil også godt have lov til at tilkendegive, at jeg måske synes, man skal passe på med at lægge for meget i teatrenes støtte til det her forslag, andet end at det jo er bydende nødvendigt for dem at agere på den her måde, for ellers kunne de ikke udfylde deres rolle.
Jeg vil så også godt sige med det samme, at vi i SF er meget tilfredse med, at der i kommentarerne til lovteksten i teaterlovens § 31 fastslås, at detaljeringsniveauet stopper ved teaterlederens løn og ansættelsesvilkår.
Og det er jo rart at vide, at det i det mindste stopper et sted.
Som sagt fylder det her forslag i dag jo kun et hul ud, og det, der jo bliver rigtig spændende for mange af os, bliver de mere indholdsmæssige diskussioner om landsdelsscenernes fremtid, ensartede udgangspunkter m.v. Så SF anbefaler altså, at forslaget overgår til anden behandling.
Britta Schall Holberg (V), 2007-12-06:
Det er jeg glad for, for jeg synes, man må lægge meget vægt på, at teatrene tidligere har haft Amtsrådsforeningen som forhandlingsorgan, om jeg så må sige.
Det var jo noget helt andet, hvis man smækkede det hele herind og sagde, at det nu skulle styres herfra.
Det er der jo ikke tale om.
Det er jo en praktisk foranstaltning, som teatrene har bedt om, og det synes jeg man skal tage hatten af for og sige, at det vist ikke kan være udtryk for en centralisering, navnlig da de selv betaler.
Karl H. Bornhøft (SF), 2007-12-06:
Jeg glad for at konstatere, at fru Britta Schall Holberg og jeg åbenbart godt kan tale os til en forståelse.
Henriette Kjær (KF), 2007-12-06:
Vi Konservative ser det her som en praktisk foranstaltning, som følger af kommunalreformen.
Vi synes, at det er et fornuftigt tiltag, og derfor støtter vi naturligvis, at der gives hjemmel til en sådan konstruktion i loven.
Malou Aamund (NY), 2007-12-06:
Ny Alliance støtter forslaget om ændring af teaterloven, for efter kommunalreformen er det igen det enkelte teater, der har ansvaret for forhandlingen om løn- og ansættelsesvilkår.
Per Bisgaard (V), 2007-12-07:
Der er jo tale om en genfremsættelse af et lovforslag fra den 4. oktober i år, og forslaget er identisk med det tidligere fremsatte og består i det væsentlige af to hovedelementer.
For det første er det en forenkling af valgbestyrelsens arbejde via elektronisk berigtigelse af valglisterne, og for det andet er det en mulighed for afgivelse af elektronisk brevstemme ved menighedsrådsvalget i 2008.
Brugen af elektronisk berigtiget valgliste vil medføre en lettelse for såvel sognepræsten som for valgbestyrelsen i menighedsrådet, og det er bl.a. ønsket om at formindske bureaukratiet, der er motivationen for fremsættelse af lovforslaget.
På denne valgliste vil så alle oplysninger om sognebåndsløsere og indenpastoratsflyttere være registreret, og tillige vil alle, der har brevstemt elektronisk og på traditionel vis, også være påført.
Det vil så ikke længere være nødvendigt at sammenholde flere lister manuelt.
For at nå frem til den her forenkling skal man have udviklet en elektronisk protokol, som kan afløse de fysiske sognebåndsløserprotokoller, og det synes der ikke at være problemer i.
Nu er det ikke intentionen med lovforslaget, at valglisten skal foreligge elektronisk ved menighedsrådsvalget i 2008, men med den teknologiske udvikling, som vi oplever og har oplevet, så ville det nok være fornuftigt, at hjemmel og formalia er i orden, således at man kan anvende elektronisk afkrydsning af valglisten i forbindelse med valg, der ligger lige efter menighedsrådsvalget i 2008.
Lovforslaget giver, som det også er nævnt, mulighed for, at stemmeberettigede borgere med en digital signatur kan afgive en elektronisk brevstemme, og det vil allerede være muligt ved menighedsrådsvalget i 2008.
Afgivelse af elektronisk brevstemme er jo et alternativ til en almindelig brevstemme eller til at stemme ved personligt fremmøde på valgdagen.
Stemmeprocenten ved menighedsrådsvalgene gennem de seneste 25 år har ligget omkring 15 pct., og måske kunne den nye mulighed for at e-brevstemme være med til at højne valgdeltagelsen, især hos yngre vælgere.
Når dette forslag vedtages, vil det absolut lette arbejdet for valgbestyrelsen, og tillige vil der med muligheden for at e-brevstemme være sat øget fokus på det kommende menighedsrådsvalg, og det vil så også samtidig kunne give værdifulde erfaringer til brug for det videre arbejde om elektroniske valg.
De økonomiske omkostninger er beskedne, og lovforslaget vil alt i alt betyde en administrativ lettelse for såvel sognepræster som valgbestyrelser, og det både generelt og i forbindelse med valg til menighedsråd.
Lovforslaget er et skridt i den rigtige retning for at forenkle og nedbringe bureaukratiet, og Venstre kan anbefale forslaget.
Karen J. Klint (S), 2007-12-07:
Når der nu er anledning til det, fordi vi nu har linkning til alt muligt lige i øjeblikket, og når vi har ytringsfrihed, vil jeg da gerne korrigere Dansk Folkeparti for den fejlagtige annonce, som partiet lige har haft i valgkampen, hvor man vidt og bredt har annonceret, hvilke partier der er imod grundlovens § 4, herunder at mit parti, Socialdemokraterne, skulle være imod grundlovens § 4.
Vi har ingen problemer med grundlovens § 4; den går vi faktisk ind for.
Så vil jeg lige tillade mig lidt mere linkning i forbindelse med det, som hr. Søren Krarup talte for, nemlig en bred debat om mange forskellige forhold inden for folkekirkens struktur og folkekirkens mission i landet: Vi har tidligere fremsat beslutningsforslag om, at vi netop skulle have en bred folkelig debat, at man skulle have en bredere forankring i samfundet af folkekirkens grundlag og folkekirkens fremtid.
Hørte jeg det korrekt, at Dansk Folkeparti vil stemme for et sådant forslag, hvis vi kommer med det igen?