Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
På vegne af Dansk Folkeparti vil jeg gerne sige tak for, at vi i dag endnu en gang har lejlighed til at diskutere en regionalpolitisk redegørelse for, hvordan det ser ud for de danske yderområder.
Indledningsvis vil jeg selvfølgelig også takke velfærdsministeren for hendes redegørelse og takke dem, der har valgt, at vi skal have en regionalpolitisk forespørgselsdebat her i salen i dag.
Det er altid rart at få en diskussion om facts og om nogle af de udviklingstendenser, som er i gang i det danske samfund.
Min baggrund for og indfaldsvinkel til sagen er selvfølgelig, at jeg nøje har noteret mig nogle af de ting, som står i velfærdsministerens redegørelse for 2008.
Jeg har også kigget lidt på Miljøministeriets landsplanredegørelse fra 2006 og på et meget flot debatoplæg, »Mulighedernes Landdistrikter« fra Danske Regioner, som vi fik tidligere i år.
Det er jo ingen hemmelighed, at netop regionale udviklingsplaner og regionale erhvervsudviklingsstrategier har et formål.
Tidligere ordførere har også været inde på vækstfondenes virke.
De har hvert år 440 mio. kr. til rådighed, og strukturfondsaftalen betyder netop, at 35 pct. af disse penge skal bruges til fordel for yderområderne.
I Dansk Folkeparti anerkender vi, at der er egne i Danmark, som har meget lettere end andre ved at begå sig i den situation, som samfundet udvikler sig i.
Det er simpelt hen et spørgsmål om at tiltrække og fastholde borgere, og det er selvfølgelig også et spørgsmål om at kunne tiltrække, fastholde og udvikle lokale arbejdspladser.
I den forbindelse synes jeg faktisk, det er værd at bemærke, at velfærdsministeren i sin indledning til dagens debat faktisk sagde, at vel er der en række solstrålehistorier, men selvfølgelig er der også nogle ting, som vi skal arbejde med.
Velfærdsministeren brugte også udtrykket, at der er en udfordring, og det kan Dansk Folkeparti i hvert fald støtte.
Med hensyn til problematikker, som måske kan være givne nogle steder, vil jeg indlede med, at efter kommunesammenlægningerne er mange landkommuner blevet en del af en købstadskommune.
Nogle steder har vi kunnet se, at man ikke længere i modsætning til tidligere kan lukrere på at være fri for at opkræve dækningsafgifter hos virksomheder i det pågældende område, og de nye byråd i de nye storkommuner har valgt, hvad der så skal gøres.
Men vi må bare notere, at i hvert fald visse steder er det desværre noget, som kan betyde noget og netop få betydning for arbejdspladser i de yderste landdistrikter.
Det er selvfølgelig en kedelig tendens, og jeg håber selvfølgelig, at kommunalpolitikerne vil tage det signal til sig.
Min folketingsgruppe syntes også, at jeg skulle tage en hilsen med vedrørende den fantastisk flotte regionalpolitiske redegørelse.
Den er sådan set ret tynd, hvis man ser på antallet af sider.
Appendiks med analyser og baggrundsmateriale fylder noget mere, og jeg synes, jeg vil præcisere, at i dag har vi mulighed for at sige, at det faktisk ikke går så skidt endda.
Forskellen mellem andelen af beskæftigede i landområderne og byområderne er blevet mindre, og forskellen mellem de enkelte indbyggeres indkomstgrundlag er også blevet mindre.
Det er ting, som er indikatorer for, at det overvejende går i den rigtige retning, og det har selvfølgelig også noget at gøre med, at vi har højkonjunktur i Danmark.
Det betyder, at flere er kommet i beskæftigelse.
Men apropos beskæftigelse synes jeg altså, der er lidt ærgerligt, at vi har fået en redegørelse med statistikker, hvor de arbejdsløshedstal, der er lagt til grund for tallene i redegørelsen, er fra 2006, når vi oven i købet ved, at tallene for 2007 er meget bedre.
Her vil jeg da gerne anbefale, at man, når man skal lave den næste redegørelse i 2009, måske gør sig den ulejlighed at tage de nyeste tal med og i hvert fald tager beskæftigelsestallene for 2007 med.
Jeg synes, det har været lidt så som så med fornuften i det, man har gjort her.
Jeg synes også, der er grund til at kippe med flaget med hensyn til den diskussion, der tidligere har været i Folketinget om udflytning af statslige arbejdspladser.
Bl.a. kan jeg huske, at mange sagde, at det slet, slet ikke gik at overflytte det landsdækkende betalingscenter til Ringkøbing, for man kunne simpelt hen ikke få folk til at flytte til Ringkøbing, man kunne ikke få de ledige stillinger besat, og det ville simpelt hen ende i det rene ragnarok og den rene fortvivlelse.
Men nu kan vi jo se, hvordan det er gået.
Der er faktisk ventelister til at blive ansat, der er en hel database med folk, der har søgt ansættelse og endnu ikke har kunnet få stilling, alle 265 årsværk i Ringkøbing er besat, og man har lavet tilfredshedsundersøgelser blandt medarbejderne, som faktisk er ganske fine.
Eksempelvis ved jeg, at der for tiden er en diskussion om, hvorvidt den danske lodstjeneste skal ligge i Odense eller Nyborg eller måske på Langeland, som flere har været inde på tidligere.
Fra Dansk Folkepartis side er der i hvert fald lagt pres på for at sige, at det da er oplagt at lade sådan nogle arbejdspladser ligge på Langeland, fordi det absolut er berettiget, også på grund af øens historie og traditioner osv.
Dette skal sådan set være mine kommentarer til redegørelsen og også mit indlæg til forespørgslen.
Vi er medforslagsstillere på det forslag til vedtagelse, som hr. Erling Bonnesen tidligere fremsatte, og på den baggrund kan jeg støtte dette forslag.