runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Der er indikationer på, at bisfenol-A kan være skadeligt.
Derfor er der i EU nogle regler for, hvad der er et acceptabelt daglig indtag, og dette bliver analyseret, hver gang man markedsfører noget.
Vi har i øvrigt lavet mange kontroller herhjemme af forskellige fødevarer, som er emballeret med bisfenol-A-holdige produkter.
Vi har ikke fundet nogen bisfenol-A-mængder, som har ligget over de grænseværdier, der er fastsat.
Jeg følger de forskere, der siger – og Fødevarestyrelsen, som anbefaler – at det forbud, vi har i dag, i kontaktmidler til de 0-3-årige er proportionalt med det, vi har kunnet få ud af de forskningsresultater, der har været.
Det ønsker jeg at følge, og det vil jeg gerne konsolidere.
Jeg vil gerne sige, at det stadig væk er et arbejde, der skal konsolideres i EU, så længe vi ikke har fået ny forskning, der viser, at der kan være grund til at ændre på det acceptable daglige indtag, vi har generelt.
Bente Dahl (RV), 2010-12-02:
Tak for det.
Jeg vil da gerne starte med at rose regeringen for det arbejde, der indtil videre er gjort med forbuddet mod bisfenol-A i kontaktmidler til de 0-3-årige.
Så jeg vil gerne høre, om ministeren er enig med mig i, at bisfenol-A er et farligt stof, som skader ikke alene de 0-3-årige, men på mange måder er skadeligt stof.
Hvis ja, vil jeg gerne høre, hvorfor ministeren ikke går ind for at anvende forsigtighedsprincippet på andre områder end for de 0-3-årige?
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Mig bekendt handler det pågældende urinstudie om, at man har konstateret, at der kunne være bisfenol-A i urinen, hvis man havde indtaget fødevarer, der var emballeret osv., men der er ikke analyser af, om der er noget af det, der er skadeligt.
Altså, der er ikke i øjeblikket analyser, som giver grund til at ændre på det, som er et acceptabelt daglig indtag i Europa.
Benny Engelbrecht (S), 2010-12-02:
Jeg kan i hvert fald forstå, at man anvender bl.a. noget af den viden – ministeren henviste bl.a. til dette urinstudie i sin tale – i lovgivningskomplekset i USA og i sammenhæng med det amerikanske FDA, altså Food and Drug Agency.
Hvis man kan anvende den viden i den sammenhæng og lovgive i forhold til den, vil det så også være noget, som vi vil kunne anvende i dansk og europæisk sammenhæng?
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Ja, vi følger meget tæt med i både de canadiske og de amerikanske undersøgelser.
Det er jo sådan, at Canada har et forbud, og at 7-8 stater i USA har forbud mod bisfenol-A i sutteflasker og tudkopper.
Det lovforberedende arbejde og den dokumentation, der kommer fra USA, følger vi tæt med i, og vi skal selvfølgelig videregive til udvalget, hvad der kan være af oplysninger.
Benny Engelbrecht (S), 2010-12-02:
Der er ingen tvivl om, at dette er et spørgsmål, som vi alle kan være enige om først og fremmest skal løses internationalt, og derfor er det selvfølgelig også rigtig godt, at EU har tilsluttet sig de holdninger, som Danmark har.
Jeg har bemærket mig, at man netop der for tiden arbejder med en Food Safety Bill, altså en fødevaresikkerhedslovgivning, som er ret stram, og at der netop i den lovgivning og i det lovgivningskompleks arbejdes specifikt med bisfenol-A-spørgsmålet.
Vil man oplyse udvalget, som nu skal arbejde med det her efterfølgende, om hvad der præcist kommer til at ske?
Forventer ministeren, at det vil få nogen indflydelse på, hvordan vi vurderer dette stof i Danmark og i Europa?
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Jeg er glad for at have fået bekræftet fra DTU, at der er proportionalitet imellem det, vi i dag har gennemført, og det, som det forsøg viste derude.
Der kunne være en mistanke, som ikke kunne tilbagevises.
Det er sådan, vi har fået det forelagt.
Den anden debat handlede om en begrundelse for, om man nu også af hensyn til gravide kvinder skulle begynde at mærke, hvis disse fødevarer havde været i en emballage, der havde været bisfenol-A i.
Det tror jeg er en problematik, der kræver nogle flere undersøgelser.
Jeg ville være bekymret for i dag at lave en sådan mærkning.
Det ville betyde, at gravide kvinder ikke ville få den varierede kost, de bestemt også har behov for af hensyn til deres graviditet.
Derfor skal det begrundes bedre, hvis vi skal anbefale det.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Selvfølgelig al mulig ros til det arbejde, der er gjort for at få den politik vedtaget i EU, som man stemte imod i Danmark.
Det er en rigtig regering, der arbejder på den måde, at man bøjer sig for et folketingsflertal og oven i købet gør det næsten med så stor begejstring, at man opnår resultater.
Det er jeg glad for.
Jeg vil så bare spørge ministeren: Hvis det er rigtigt, at de forsøg, man har gennemført ude på DTU, er foregået på den måde, at de her hanrotter har fået bisfenol-A gennem den tilstand, at de var fostre og efterfølgende gennem den mælk, de har fået fra hunrotten, er ministeren så ikke enig med mig i, at man så må konkludere, at det forbud, vi har i dag, ikke er tilstrækkeligt?
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Med lidt god vilje kunne jeg næsten opfatte det første, hr. Per Clausen sagde, som en ros til, at det trods alt er lykkedes regeringen at få opbakning i EU, og at Kommissionen nu står bag, desværre kun til sutteflasker og ikke til fødevarekontaktmaterialer generelt til 0-3-årige.
Til det sidste spørgsmål skal man jo passe på, hvad man svarer heroppefra, så jeg vil nøjes med at sige, at jeg ikke er bekendt med i det første forsøg, vi havde på DTU med rotteunger, hvorledes de har fået den tildeling af bisfenol-A. Det kan jeg ikke svare på her.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Jeg er selvfølgelig glad for, at fødevareministeren nu synes, at det beslutningsforslag, som blev vedtaget her i Folketinget mod VK's stemmer, er et rigtig godt og fornuftigt forslag, og at han også er glad for, at Europa-Kommissionen har overtaget Enhedslistens oprindelig forslag.
Det er jeg glad for at ministeren er tilfreds med.
Det var ikke den tale, vi hørte fra den tidligere fødevareminister i hele den proces, der gik forud for, at man fandt ud af, at man hellere måtte følge et flertal i Folketinget, vil jeg sige.
Men jeg har et enkelt spørgsmål til fødevareministeren, for han siger, at det forbud, man har nu, er proportionalt.
Men er kendsgerningen i forbindelse med det forsøg, man har lavet ude på DTU, ikke, at disse rotter, som man har undersøgt, jo ikke har fået bisfenol-A direkte fra nogle beholdere, der indeholdt bisfenol-A, nej, de har fået det, ved at hunrotterne har fået bisfenol-A, og at de så har fået det, dels i fostertilstand, dels efterfølgende, mens de har diet?
Christian H. Hansen (UFG), 2010-12-02:
Tak for det, formand, og det vil jeg så benytte mig af.
Det kan jeg jo så ikke få i dag, som en af de få der kan gå herop og sige, at jeg faktisk støtter forslaget her.
De får nemlig mulighed for at fravælge gmo.
Jeg synes generelt, at økologien er vejen frem for Danmark, også når man tænker på produktionsformer i fremtiden osv., så jeg er helt enig i, at vi skal styrke økologien så meget som overhovedet muligt herhjemme.
Men jeg tror bare, det forholder sig sådan her i Folketinget, at hvis vi kommer til det punkt, hvor vi virkelig skal sige, at nu får økologien fuld skrue, vil der alligevel være nogle af dem, der har stået heroppe og rost økologien i dag, der vil bakke lidt, når vi kommer i den situation.
Med det udgangspunkt støtter vi i Fokus forslaget fra Enhedslisten.
Det skal dog også siges, at hvis der under udvalgsbehandlingen kan opnås en enighed om, at der skal igangsættes en kampagne, hvor økologerne kan gå ud og fortælle, at når det er økologi, er det gmo-frit, ser vi også meget velvilligt på det.
Jeg kunne forstå, at også de borgerlige partier Venstre og Konservative synes, det kunne være godt med en sådan kampagne – oplysning og oplysning blev der sagt – så i Fokus ser vi jo lidt frem til, at der under udvalgsbehandlingen vil ske det, at fødevareministeren virkelig lukker pengekassen op ovre i Fødevareministeriet og siger: Det kan jeg godt se det rigtige i, det er den måde, vi skal arbejde videre med beslutningsforslaget på, og derfor bevilger vi via Fødevareministeriet en masse penge til økologerne til sådan en kampagne, der kan igangsættes hurtigst muligt.
Hvis det kan blive udgangspunktet for det her beslutningsforslag og enden på det, kan vi også støtte den beslutning.
Det vil sige, at så kan det godt være, at Enhedslistens beslutningsforslag falder lidt til jorden, men så opnås der da i hvert fald en kæmpe oplysningskampagne, og jeg tror faktisk, at hvis det er det, vi ender med, vil Enhedslisten også kunne leve trygt og godt med det.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Nu synes jeg, at en af de ting, der er meget spændende i gmo-diskussionen, er, at en stor del af de store kemikaliekoncerner gør, hvad de kan, for at sprede den opfattelse, at gmo skulle reducere pesticidforbruget og hindre en stor del af deres indtægter fra salg af pesticider.
Det gør mig en lille smule mistænksom over for de analyser, der bliver lavet.
Så vil jeg bare sige til Venstres ordfører, at vi udmærket godt ved, hvordan vi skal udvikle et landbrug, som ikke anvender pesticider.
Den vej har man jo betrådt igennem økologien, og jeg synes, det er den vej, man skal fortsætte ad.
Det er der, man skal bruge økonomiske ressourcer til at udvikle det økologiske landbrug, til at forske i, hvordan det kan blive bedre og mere effektivt.
En af dem kan være oplysning til borgerne om, hvad de politiske partier i grunden mener.
Jeg vil godt stille hr. Benny Engelbrecht det spørgsmål, hvordan det kan gå til, at man i en stort opsat artikel i Politiken i starten af oktober måned kunne læse, at når vi fik en ny regering, ville Socialdemokraterne og SF'erne sørge for, at der blev indført sådan en mærkningsordning som den, vi diskuterer i dag.
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide.
Artiklen stod i Politiken.
En ordfører blev citeret, en fødevareordfører for Socialdemokraterne, som sagde, at det var en rigtig god idé.
Jeg tror nok, at SF fik æren af at være dem, der havde fundet på forslaget, men Socialdemokraterne var helt klart med.
Altså, hvordan kan sådan noget gå til, når der ifølge hr. Benny Engelbrecht er en lang række helt indlysende grunde til, at man ikke kan støtte Enhedslistens forslag?
Benny Engelbrecht (S), 2010-12-02:
Jo, men nu snakkede jeg rent faktisk heller ikke om mærkningsordningerne.
Jeg kan godt forstå, at ministeren falder tilbage i sit talepapir, for det er nok også det nemmeste.
Det, jeg taler om her, er jo spørgsmålet om viden.
Som det ret klart fremgår af beslutningsforslagets bemærkninger, er der lavet undersøgelser, der peger på, at der faktisk er en temmelig stor del af befolkningen, der ikke ved, at der er en direkte sammenhæng mellem økologien og det, at man ikke anvender gmo.
Så kan jeg forstå, at ministeren henviser til en undersøgelse fra Forbrugerrådet, og det er også fair nok, de laver nogle glimrende analyser.
Men vi må i hvert fald sige, at der ligger forskellig viden, noget, der peger i den ene retning, og noget, der peger i den anden retning.
Så spørgsmålet er selvfølgelig: Kan ministeren se, at der i det mindste er et behov for, at vi opgraderer vores viden på det her punkt og eventuelt som supplement til det altså finder på andre tilgangsveje i forhold til at oplyse forbrugerne?
Det kunne f.eks. være ved at lave kampagner om økologimærket eller ved at bede landbruget om at fortælle mere tydeligt, hvordan de egentlig håndterer gmo-foder.
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Jeg synes samtidig, at da forsøget for et par år siden, hvor man prøvede at mærke kød, hvis det kom fra dyr, der ikke havde fået gmo, ikke blev nogen succes, så er der ikke et stort behov for at lave om på det i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2010-12-02:
Jeg går ud fra, at ministeren er enig i sigtet, at vi skal sikre, at borgerne har et oplyst valg, altså sådan at de rent faktisk ved, at eksempelvis de økologiske produkter, hvis det er animalske produkter, ikke kommer fra dyr, der har været opfodret med gmo-foder.
Men der er jo andre måder at handle på end alene via en mærkningsordning, som er det, som forslagsstillerne kommer med her.
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Både ifølge danske regler og EU-regler er det muligt at lave en mærkning af de produkter, der er gmo-frie.
Det har været forsøgt, men de produkter har der ikke været afsætning på.
Det fortæller mig, at der er viden i dag om, at hvis man ønsker at købe produkter, hvor der ikke er brugt gmo-foder, skal man vælge det økologiske.
Så derfor tror jeg, der er den nødvendige viden.
Endnu en gang vil jeg nævne det problem, det ville blive, at ingen importerede produkter kunne mærkes.
Det ville være mere vildledning end vejledning.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Jeg tror, ministeren godt er klar over, at der er meget stor forskel på, om mærkningen af det enkelte produkt sker på den måde, at jeg kan se, at det produkt, jeg nu er i færd med at købe, er baseret på gmo-foder, og at jeg dermed understøtter en udvikling i landbruget, som jeg ikke ønsker at understøtte, eller den modsatte mulighed, at jeg sådan kan vælge noget, hvor der eksplicit står, at det ikke er baseret på gmo-foder.
Jeg vil godt spørge ministeren, om det, han i virkeligheden siger, er, at det er EU-regler, der forhindrer, at vi i Danmark gennemfører en mærkning af alle produkter, som er baseret på gmo-foder, og at det i virkeligheden er det, som er problemet her for ministeren, altså at det er EU-regler, som han mener blokerer for, at vi sikrer, at borgerne får den information, som de bør have.
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Ifølge undersøgelser fra Forbrugerrådet viser det sig faktisk, at en ikke uvæsentlig del af befolkningen godt ved, at rigtig mange danske husdyr er fodret med gmo-foder, så der er et vist kendskab til det her.
Ydermere synes jeg, at netop de forsøg, der har været prøvet herhjemme for nogle år siden, med at lancere fødevarer, hvor der ikke var brugt gmo-foder, og hvor både producent, forarbejder og detailkæde deltog i at lancere dem, viste, at der ikke var en afsætning, som kunne betale den pågældende produktion, i og med at det var en dyrere produktion.
Det viser egentlig, at det behov, som hr. Per Clausen omtaler, har man forsøgt at opdyrke, men det er der ikke.
Så vil jeg sige, at jeg egentlig tror, at rigtig, rigtig mange forbrugere er helt klar over, at når de køber økologisk, køber de kød, mælk og æg, som ikke er fra dyr, som har fået gmo-foder.
Så frem for at begynde at lave en vildledning med, at danske produkter kan vi pålægge at skulle mærkes, men ikke udenlandske, tror jeg egentlig, at det er den rigtige model, vi har nu.
Per Clausen (EL), 2010-12-02:
Jeg vil godt spørge ministeren, om han ikke er enig med mig i, for det første, at de undersøgelser, vi kender, tyder på, at et flertal af forbrugerne ikke ønsker at købe fødevarer, som er baseret på dyr, som fodres med gmo-foder, og at et flertal af forbrugerne for det andet ikke er vidende om, at det er sådan, det forholder sig i dag, når de køber konventionelt producerede produkter, og at forbrugerne altså er i uvidenhed om, hvordan de her forhold er.
Det andet, jeg godt vil spørge ministeren om, er, om han ikke er enig med mig i, at det burde være i overensstemmelse med et sundt liberalt synspunkt, at man skal gøre alt for at sikre, at forbrugerne kan træffe et bevidst valg, og at ministeren, når han afviser det her, så opretholder en tilstand, hvor det ikke sker, at forbrugerne altså ikke er i stand til og ikke får mulighed for at træffe et valg på et fuldt oplyst grundlag.
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Jeg har ikke andre forslag til, hvordan vi skal udbrede den her viden, end det arbejde, der allerede foregår i forbindelse med promoveringen og markedsføringen af økologiske produkter.
Peter Westermann (SF), 2010-12-02:
Jeg vil gerne motivere ændringsforslaget, hvormed vi ønsker at indføje i lovforslagets § 14, at syns- og skønsmænds uvildighed skal sikres, således at disse personer ikke må udføre tilstandsrapporter.
Dette ændringsforslag er stillet af SF, Socialdemokraterne, Radikale Venstre og hr. Per Ørum Jørgensen samt Enhedslisten.
Det er allerede en kendt sag, at der ikke hersker fuldstændig uvildighed inden for huseftersynsordningen, og der er flere gange i tv-avisen blevet bragt historier, der viser, at ejendomsmæglere og forsikringsselskaber lægger pres på de bygningssagkyndige, der udfører tilstandsrapporter, så forbrugerne får en tilstandsrapport, de ikke kan stole på.
Det er et gennemgående problem i denne huseftersynsordning og et problem, som altså omfatter ca. 60.000 tilstandsrapporter om året.
Det er rigtig mange forbrugere, der kan risikere at købe katten i sækken.
Derfor ønsker vi at vaccinere mod en flig af den uvildighedsproblematik, der kan herske, ved at de syns- og skønsmænd, der skal tjekke kvaliteten af tilstandsrapporterne, altså ikke selv er indblandet i at udføre tilstandsrapporter, så man ikke slækker på kontrollen over for kammerater i faget.
Vi har altså stillet dette ændringsforslag, som vi håber Tinget kan støtte.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-12-02:
Radikale Venstre kan ikke støtte dette forslag.
Vi vil undlade at stemme.
For det første er vi imod det, som motiverer forhøjelsen af lønsumsafgiften, nemlig lempelsen, eller afskaffelsen, af landbrugets jordskatter.
For det andet, og det er i denne sag vigtigere, er det, fordi vi har den grundholdning, at bestemte indtægter ikke skal bruges til bestemte udgifter.
Det er det, der meget tydeligt sker her.
Jeg vil gerne citere fra bemærkningerne til lovforslaget, hvor der står: » … således at forhøjelsen får virkning fra den 1. januar 2011, og dermed bidrager til finansiering af jordskattelettelsen hos landbruget«.
Det er simpelt hen dårlig lovgivningsskik, at bestemte indtægter skal gå til dækning af bestemte udgifter.
Hvis det princip bredte sig i vores lovgivning, ville det blive fuldstændig kaotisk og meningsløst.
Vi vil undlade at stemme for at markere den grundholdning og for at, om jeg så må sige, sige til regeringen: Lad være med at bruge den filosofi, at bestemte indtægter skal bruges til at dække bestemte udgifter.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-02:
Jeg gætter på, at fødevareministeren kender den undersøgelse, som FDB har lavet.
Her siger fire ud af fem forbrugere, at de forventer, at der er mærket, når der er gmo i et produkt.
Når nu fire ud af fem af forbrugerne tror, at der er mærket, og der ikke er det, hvad skal vi så gøre for at oplyse de forbrugere om, hvad de skal gøre?
For de bliver åbenbart snydt i dag, fordi de tror, at de kan gå uden om gmo-produkter.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-02:
Der kan jeg henvise til det tidligere svar, jeg allerede har afgivet op til flere gange: Vi afviser det foreliggende beslutningsforslag, fordi det er vores opfattelse, at det bidrager mere til forvirring end til oplysning, og der ligger en række generelle regler på området allerede, og dem synes jeg vi skal holde os til.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-12-02:
Jeg takker for svaret, for så har vi fået slået fast, at ordføreren simpelt hen afviser det her forslag.
Så må spørgsmålet være: Hvis der kommer et nyt forslag fra Fokus f.eks., som går ud på, at de konkrete enkelte økologiske varer må mærkes »gmo-fri«, vil ordføreren så støtte det?
Erling Bonnesen (V), 2010-12-02:
Som jeg tidligere allerede har markeret og svaret – og det skal jeg gerne gentage – afviser vi det her forslag, fordi det bidrager mere til forvirring end til oplysning.
Og jeg har så også tidligere i et svar henvist til, at man sådan set inden for de gældende regler kan, om jeg så må sige, få det oplyst.
Jeg synes, det er godt, at forbrugerne har et reelt frit valg, og at man selvfølgelig så oplyser så godt som muligt, men inden for de gældende regler.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-12-02:
Tak for det.
Det er et ganske kort spørgsmål netop til det, som ordføreren fra Venstre sagde om mærkningen, nemlig at økologien så er forbrugernes mulighed.
Vil det så sige, at Venstres ordfører egentlig gerne vil være med til at arbejde for eller måske støtte et nyt beslutningsforslag, som går ud på, at man på den enkelte konkrete økologiske vare må skrive: Dette produkt er gmo-frit?
Vil det være en mulighed for Venstres ordfører så at støtte det, når man nu ikke kan støtte det, der ligger her fra Enhedslisten, men når man samtidig siger, at økologi jo er den eneste vej?
Erling Bonnesen (V), 2010-12-02:
Vi afviser, som jeg allerede har markeret, det her foreliggende forslag.
Jeg nævnte også tidligere i mit svar den generelle oplysning, som jeg altså forstår at alle kun kan være interesserede i, altså at man får det oplyst så godt som muligt inden for de regler, der nu engang ligger, og det er jo også ude hos producenterne, dem, der producerer varerne, og dem, der lægger dem frem.
Benny Engelbrecht (S), 2010-12-02:
Jeg er faktisk meget glad for ordførerens svar, fordi ordføreren jo også siger, at der er brug for mere oplysning, bl.a. om økologien.
Det kunne vi jo f.eks. gøre ved høringer eller andet tilsvarende i forbindelse med udvalgsarbejdet, for at se om vi kan få konkrete eksempler og konkrete forslag til, hvordan vi kan sikre en bedre information.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-02:
Det, Socialdemokraternes ordfører og spørger her forsøger at konkludere på mine vegne, må jeg tage afstand fra; det må stå for spørgerens egen regning.
Forbrugerne skal være bedst muligt oplyst, og forbrugerne skal have et frit valg, og det har de også, og jeg tror, at rigtig mange forbrugere godt er klar over, at hvis de virkelig gerne vil undgå det, jamen så er det lige præcis de økologiske varer, de går efter.
Og det er jo lige præcis det spor, man så skal prøve at få forfulgt, sådan at man kan få oplyst endnu mere om, at hvis de virkelig ønsker det, så er det selvfølgelig det, de vælger, og det har man altså også kunnet se en stigende tendens til.
Men der er da behov for yderligere oplysning, og det kan vi så kun alle sammen hjælpe hinanden med at bidrage til.
Men så ligger der jo en masse andre besvarelser i det, som jeg skal henvise til, og som har været inde i debatten tidligere, da ministeren var på talerstolen og svarede på de rejste spørgsmål dér.
Benny Engelbrecht (S), 2010-12-02:
Det kommer ikke bag på mig, at Venstres ordfører er ret begejstret for gmo og muligheden for at producere ved hjælp af det.
Det, som jeg er lidt mere bekymret for, er, at Venstres ordfører ikke kan se, at der kan være både rationelle og irrationelle forklaringer på, hvorfor forbrugerne måtte ønske at vælge dette fra.
Altså, en rationel forklaring kunne jo f.eks. være, at man ikke ønsker at fremme gmo-produktion under mere generelle omstændigheder, og at man dermed ønsker at foretage et politisk valg, men der kunne også være en mere irrationel forklaring.
Det kunne f.eks. være ud fra mere religiøse synspunkter, der handler om, at man ikke vil have, at der bliver pillet ved de mindste byggesten.
Så synes ordføreren ikke, at der faktisk er gode grunde til, at man af forskellige årsager skal have muligheden for klart og tydeligt at kunne vælge det fra?
Jeg siger dermed ikke, at vi skal indføre dette mærkningssystem, men det kunne f.eks. være ved at fremme økologimærket.
Her vil jeg klart fremhæve at der rent faktisk er tale om noget, hvor man altid kan være sikker på, at der ikke har indgået gmo-foder i produktionen.
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Som hr. Benny Engelbrecht rigtigt siger, er der en række forskellige analyser.
Forbrugerrådet har en anden analyse, der viser noget andet.
Jeg tror, at det, vi har valgt i dag med at promovere økologi som den mulighed, man har for at købe kød, mælk og æg, hvor der ikke har været anvendt gmo, er den rigtige, og den synes jeg vi skal forfølge.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-02:
Jeg står her med en analyse, som har været i FDB's blad, og jeg noterer mig faktisk, at landmændene siger, at det godt kan være, at man skal gøre det her, men at beslutningen skal være fælleseuropæisk.
Så vil jeg spørge ministeren, om han vil gøre noget, for at det bliver fælleseuropæisk, når producenterne siger, at de i hvert fald ikke kunne have noget problem med det, hvis det var fælleseuropæisk.
Henrik Høegh (V), 2010-12-02:
Hvis det bliver en fordel, at man så kan have nogle produkter, man ikke mener skal mærkes, kan jeg være i tvivl om, om alle 27 lande kunne have den fornuftige og den rigtige kontrol.
Så jeg vil ikke umiddelbart gå ind for, at det skal mærkes.