runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2014-11-05:
Det er bestemt mit indtryk – nej, jeg skal starte et andet sted – spørgeren undrer sig over, at jeg forsvarer Danmarks Radio.
Det var det udtryk, der blev brugt.
Altså, jeg svarer på de spørgsmål, Folketingets medlemmer stiller mig.
Omkring den langsigtede kulturpolitik har Danmarks Radio også annonceret, at de vil styrke musiklivet i Danmarks Radio.
Der har de givet udtryk for, at de vil omlægge det samlede levende musikbillede, som de kalder det, og det betyder, at Danmarks Radios Symfoniorkester styrkes økonomisk og kunstnerisk og også spiller det wienerklassiske repertoire.
Danmarks Radios Big Band udvider spilletid, repertoire og turnévirksomhed og varetager flere musikformidlende og populærmusikalske opgaver med fokus på familie og unge.
Pigekoret får flere ressourcer og øger formidlingen af den danske sang og musikalske kulturarv, også med særlig fokus på familie, børn og unge.
Synergien mellem ensemblerne og Danmarks Radios kanaler styrkes i forbindelse med live-events og programmer.
Ensemblernes musikere indgår i fleksible konstellationer og øger deres koncertvirksomhed, også ud over landet, og landsdelsorkestrene inviteres til at indgå i et øget samarbejde, bl.a. om Danmarks Radios live-events ude i landet.
Det er alt sammen nogle ønsker, der har været formuleret fra politisk hold, ikke konkret, men f.eks. med at styrke den danske sang, og det sker også her.
Det er jo i virkeligheden en del af medieforliget, og det demonstrerer Danmarks Radio også at de vil leve op til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-05:
Vi har ikke fra politisk hold forlangt, at Underholdningsorkestret skulle nedlægges.
Ministeren nævner selv, at noget af det skal lægges ud til landsdelsorkestrene.
Ministeren er vel klar over, at det kommer til at koste penge – de går jo fra de nuværende besparelser.
Ministeren er vel også klar over, at det kommer til at koste penge, at man skal til at opgradere Symfoniorkestret, fordi man jo ikke bare sådan kan spille det, de kan i dag, i løbet af ganske kort tid.
For ellers risikerer vi bare, at det er Big Bandet, der står for tur næste gang.
Det har ministeren jo givet carte blanche til.
Er det både langsigtet, økonomisk og kulturelt?
Marianne Jelved (RV), 2014-11-05:
Jeg skal gerne svare på spørgsmålene, og det er ikke at forsvare noget som helst, det er at give svar på det, hr. Alex Ahrendtsen spørger om.
Det, jeg gerne vil fremhæve, er, at vi bl.a. har sagt i medieaftalen, at Danmarks Radio skal ligge på et procentniveau på 40 med hensyn til brug af danske melodier og sange.
Det er det, der skal skaffes penge til.
Vi har samtidig sagt, at vi gerne vil have, at Danmarks Radio er ude i landet og formidler den kultur, der er ude i landet.
Det er bl.a. landsdelsorkestrene.
Det koster penge, det er fuldstændig rigtigt.
Derfor har Danmarks Radio prioriteret på en sådan måde, at de har sparet flere penge end det, erhvervslicensen giver anledning til; fordi de skal prioritere anderledes og øge midlerne nogle steder, må de fjerne midler fra andre steder.
Morten Marinus (DF), 2014-11-05:
For 2 uger siden svarede ministeren på spørgsmål her i salen fra to andre folketingsmedlemmer.
Hun sagde, at hun anså det som rettidig omhu, at Danmarks Radio nedlægger Underholdningsorkestret.
Det kan jo være, at man ikke ved, hvad man taler om.
DR's nye kulturdirektør, Tine Smedegaard Andersen, har i hvert fald sagt, at hun ikke har prøvet at være til koncert med Underholdningsorkestret.
Om det samme er tilfældet med ministeren, ved jeg ikke.
Jeg har købt en cd, en dvd med Underholdningsorkestret og Tina Dichow, som jeg vil overrække ministeren.
Marianne Jelved (RV), 2014-11-05:
Jeg har på et tidspunkt fået et spørgsmål om, hvorfor Danmarks Radio har truffet beslutning om f.eks. Underholdningsorkestret og andre økonomiske forhold her i efteråret.
Hvorfor venter de ikke til den 1. januar med at gøre det, når kontrakten er færdigforhandlet?
Det har jeg kaldt for rettidig omhu, altså at forberede sig på, at man på den ene eller den anden eller den tredje eller den fjerde eller den femte måde skal skaffe råderum til at løse de opgaver, som vi i medieaftalen har forlangt at Danmarks Radio skal løse.
De gør det på en anden måde, end spørgeren ville ønske, men det mener jeg ikke vi kan diskutere her.
Det er et anliggende, som Danmarks Radio selv vælger hvordan de vil håndtere.
Morten Marinus (DF), 2014-11-05:
Jeg er jo helt på det rene med, at vi har lavet en medieaftale, hvor vi også har stillet nogle nye krav til Danmarks Radio.
Jeg er også helt på det rene med, at Danmarks Radio skal spare penge.
Det var jo en forudsætning fra regeringen, da vi indgik i de første forhandlinger om aftalen, at erhvervslicensen skulle skæres væk, og at Danmarks Radio dermed også skulle foretage besparelser.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-11-05:
Hvorfor mener ministeren ikke, at vi opnår bedre resultater fra Trossamfundsudvalget, som skal arbejde for en sammenhængende lovregulering for andre trossamfund end folkekirken, ved at sikre faste pladser i udvalget til repræsentanter fra disse trossamfund?
Spørgsmålet lyder: Hvorfor mener ministeren ikke, at vi opnår bedre resultater fra Trossamfundsudvalget, som skal arbejde for en sammenhængende lovregulering for andre trossamfund end folkekirken, ved at sikre faste pladser i udvalget til repræsentanter fra disse trossamfund?
Tak for svaret.
Det lyder meget godt alt sammen, men der er jo den kæmpestore mangel ved det, at udvalget ikke er forpligtet til at inddrage eller holde møde med de berørte myndigheder og organisationer, der ikke er repræsenteret i udvalget, og det har den betydning, at de berørte trossamfund ikke har nogen garanti for – eller for den sags skyld indflydelse på – om de bliver inddraget i udvalgets arbejde.
De har samtidig heller ingen indflydelse på, hvilke emner udvalget tager op, og hvordan de bliver belyst, selv om det enkelte trossamfund har en afgørende viden om – jeg vil i øvrigt kalde det specialistviden – hvor skoen eventuelt trykker.
Derfor vil jeg på den baggrund godt spørge ministeren, om ministeren generelt mener – altså også i andre sammenhænge – at parter, som har insiderviden på et område, skal sidde med ved bordet, når det pågældende område afdækkes.
Ja, og der er vi så fuldstændig uenige, for det er i strid med almindelig dansk tradition.
For dem, det vedrører, har man også med ved bordet til den forpligtende dialog, den forpligtende samtale, der så er, når nogen er officielle medlemmer af et udvalg.
Vi har ikke brug for al den der snak og sniksnak, der kan komme imellem møder; vi har brug for, at de sidder med ved bordet.
De utrolig mange trossamfund, som vi har i Danmark, og som det er godt at vi har, kan sagtens finde ud af at finde tre eller fire repræsentanter, som kan sidde der og dække trossamfundene.
Jamen det ændrer jo ikke ved det forhold, at dem, som det vedrører, har en viden, som ikke indgår i det sædvanlige udvalgsarbejde på de møder, man har i udvalget.
Man kan i udvalget tage emner op, som man ikke lige er opmærksom på; dem kan man tage op her og nu og få belyst ved et efterfølgende møde osv. osv.
Vi har i den her sammenhæng ikke brug for, at man en gang imellem holder møder med nogle uden for møderækken.
Vi skal have dem ind ved bordet.
Disse over 100 trossamfund er jo organiseret i nogle grupper, i nogle interessentorganisationer, og dem kan man jo bare spørge: Vil I hver sætte en ind?
Peter Skaarup (DF), 2014-11-05:
Jeg kunne godt tænke mig her i den afsluttende runde at høre justitsministeren om, hvornår vi så kan forvente handling.
Nu forstår jeg, at der skal være et møde, og om det er i den her uge eller i næste uge, må ministeren svare på, men hvornår regner ministeren med, at politiet kan være på omgangshøjde?
Det er jo ikke en ting, som er groet i politiets have.
Det er noget, der er sket ovre ved SKAT, og derfor må man forvente, at der kan foregå et godt samarbejde mellem de relevante myndigheder her.
Jeg synes, det jo er glimrende, at regeringen er enig med Dansk Folkeparti i, at grænsekontrol virker.
Det, der så er brug for, er, at der sker noget, at vi kommer videre, og at der også følger ressourcer med, og det er jeg stadig væk ikke helt overbevist om at regeringen har styr på, desværre.
Marianne Jelved (RV), 2014-11-05:
Sagen er jo, at i den medieaftale, vi har lavet med otte partier i Folketinget, indgår der også en lang række krav til Danmarks Radio.
Ud over at vi har reduceret deres indtægter med ca. 75 mio. kr. ved at afskaffe erhvervslicensen, har vi også rejst en række ønsker.
Jeg nævner bare nogle af dem: en styrkelse af Danmarks Radios regionale dækning, så den afspejler mangfoldigheden i de forskellige dele af landet, herunder på kulturområdet; de regionale enheder skal friholdes for udmøntningen af besparelser; og derudover skal Danmarks Radio styrke indsatsen over for unge med innovativt indhold på internettet og i tv inden for en bred genre af programmer osv.
Det er klart, at det vil have konsekvenser for Danmarks Radio.
Der er også tilgængelighedskrav, som Danmarks Radio skal opfylde i et større omfang, end de gør i dag.
Og derfor skal Danmarks Radio jo have mulighed for at skabe et økonomisk råderum til at iværksætte de initiativer, som vi som politikere har forlangt.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Jamen jeg har da ikke noget grundlag for at afvise, at det kan spille ind.
Hvis man kigger sådan helt nøgternt på det, er det jo rigtigt, når spørgeren siger, at der er europæiske lande, der modtager færre asylansøgere, end Danmark gør.
Men der er godt nok også europæiske lande, der modtager mange flere, eksempelvis vores naboland, Sverige, hvor antallet er meget, meget større, end det er i Danmark.
Og igen: Jeg tror, man skal passe på med at overdrive og for så vidt også underdrive effekterne af de enkelte komponenter.
Altså, der er f.eks. spørgsmålet om, hvorfor vi får færre asylansøgere i Danmark i oktober måned end i september.
Det er der jo ingen der kan vide præcis.
Er der tale om en tendens, er der tale om tilfældigheder?
Er det togstrejken i Tyskland, er det efterårets komme ved Middelhavet, er det bebudede stramninger, eller er det, fordi man er begyndt at tage fingeraftryk i Italien?
Måske spiller alle elementer ind, og det præcise styrkeforhold er der faktisk ikke nogen der ved noget om.
Martin Geertsen (V), 2014-11-05:
Jeg vil godt starte med at rose den nu efterhånden udnævnte profet i skikkelse af justitsministeren for at have foranstaltet det forhold, at vi nu kan debattere økonomiske vilkår.
For som jeg sagde indledningsvis, har jeg altså været ude i ret mange debatter med socialdemokratiske ordførere, som har forfægtet synspunktet: Tror man virkelig, at flygtninge sidder nede i en flygtningelejr i Irak eller Syrien og tænker på økonomiske vilkår?
Så kan vi sådan set diskutere på en fælles platform.
Jeg synes, det har været gavnligt at få det på plads i dag.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Men lad mig lige tilføje den nuance: Hvis man sidder i en teltlejr i Libanon lige nu, med ringe adgang til sanitære forhold, med ringe adgang til rent vand, medicin og skolegang til ens børn, på få kvadratmeter med sin kone og sine børn, så tror jeg faktisk ikke, man sidder og skyper eller er på nettet og tjekker reglerne for kontanthjælpssystemet i Danmark.
Det er muligt, der er nogle, der gør det.
Jeg tror ikke, det er det, der sker for langt de fleste.
Sidder man i den teltlejr, tror jeg, man er båret af én interesse før noget andet, og det er at være i sikkerhed.
Og det er selvfølgelig den drivkraft, der gælder for alle forældre på hele den her jordklode: at man gerne vil have, at ens børn vokser op på en ordentlig måde.
Så ligegyldigt, hvor mange nuancer jeg synes det er væsentligt at have med i debatten, tror jeg også, det er vigtigt at have som udgangspunkt, at der er en grund til, at mennesker flygter.
Der er brand i Mellemøsten lige nu.
Vi har nogle medmenneskelige forpligtelser.
Vores opgave politisk er at sørge for, at tingene også kan fungere i Danmark.
Det er derfor, vi lægger op til nogle stramninger på asylområdet.
Marie Krarup (DF), 2014-11-05:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at alle folkeskolelærere i løbet af deres uddannelse får lært at styre en klasse, sådan at larm og uro for fremtiden bliver et mindre problem i den danske folkeskole, således som det også er intentionen med folkeskolereformen fra 2013?
Mit spørgsmål lyder: Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at alle folkeskolelærere i løbet af deres uddannelse får lært at styre en klasse, sådan at larm og uro for fremtiden bliver et mindre problem i den danske folkeskole, således som det også er intentionen med folkeskolereformen fra 2013?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-11-05:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Det er klart, at ro og klasseledelse spiller, som spørgeren også gør klart, en central rolle i folkeskolereformen.
Begge dele har stor betydning.
Det ved vi med elever i folkeskolen.
Det har stor betydning for elevernes læringsudbytte, og det understøttes jo også af læreruddannelsen, som for nylig blev reformeret med opbakning fra en bred kreds af partier, herunder også Dansk Folkeparti.
Reformen af læreruddannelsen har fokus på netop klasseledelse for at sikre, at alle lærere kan gennemføre undervisning med fokus på både klassen og på den enkelte elev.
For det første indeholder kompetencemålene for lærernes grundfaglighed derfor videns- og færdighedsmål specifikt om klasseledelse.
For det andet skal de kommende lærere kunne – og jeg remser bare lige de fire ting op – anvende et bredt repertoire af undervisningsmetoder og relevante læremidler, differentiere undervisningen, evaluere elevernes læringsudbytte med henblik på hele tiden at forbedre undervisningen og vælge relevante specialpædagogiske og inkluderende indsatser.
Det er en del af den grundfaglighed, som alle lærere skal have, og som blev styrket netop med reformen af læreruddannelsen.
For det tredje indgår klasseledelse jo også som et selvstændigt område med egne videns- og færdighedsmål i kompetencemålene for læreruddannelsens praktik, og måske er der nogle – jeg ved det ikke – som synes, at det vil være lettere, hvis al undervisning foregik i klasselokalet og eleverne kun sagde noget, når de blev spurgt, men sådan foregår det jo heldigvis ikke.
For mig handler klasseledelse om dannelse, om demokratisk ledelse, om elevinddragelse og også om den kritiske dialog, som også finder sted i folkeskolen, og frem for alt om, hvordan klassen ledes som et fællesskab, hvor alle elever får mulighed for at deltage og lære i et trygt og meningsfuldt miljø.
Marie Krarup (DF), 2014-11-05:
Tak for svaret.
Jeg er meget glad for, at ministeren deler den samme bekymring, som jeg har, altså at larm og uro kan ødelægge undervisningen i folkeskolen.
Det tror jeg de fleste mennesker er enige i i dag.
Og derfor blev jeg også meget overrasket, da jeg for nylig stiftede bekendtskab med to foruroligende forhold angående læreruddannelsen.
Det første er, at klasseledelse, selv om der er fokus på det, ikke er et obligatorisk fag for alle.
Det er kun et valgfrit fag af mindre tyngde og det, selv om virkeligheden i dagens folkeskole jo tilsiger os at lægge virkelig meget vægt på det fag, for at eleverne overhovedet skal få noget fagligt udbytte af at gå i skolen.
Det andet åbenlyse problem er, at tankegangen angående ro og orden ifølge folk, der går på seminariet i dag, er meget fastlåst.
Når man taler om metoder til at holde ro og orden i klasserne, er det nærmest kun tilladt at tænke eller skrive opgaver på den officielt rigtige måde, andet kan give en dårlig karakter.
Og den officielle tænkning på disciplinområdet bryder sig ikke om ordet disciplin i det hele taget og slet ikke om straf og negative sanktioner.
Det anses for muligt at løse problemet med uro og larm ved at sørge for en spændende og indlevende undervisning, og der må kun gives positive sanktioner.
Men der findes altså også flere forskningsretninger, herunder en, der siger, at det er nødvendigt at være forberedt på også at bruge negative sanktioner såsom skældud eller bortvisning fra timen; og det er vel en god idé, at morgendagens undervisere gøres bekendt med begge retninger og tænkemåder, så de bliver mest muligt klar til at skabe orden i deres egne klasser.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad ministeren vil gøre for at gøre faget klasseledelse obligatorisk for alle kommende folkeskolelærere, og hvad hun vil gøre, for at tænkningen på landets læreruddannelser på dette område bliver mere åben og mangfoldig.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-11-05:
Som jeg sagde her før, indgår klasseledelse som et selvstændigt område med egne videns- og færdighedsmål inden for kompetencemålene i læreruddannelsens praktik.
Så det er faktisk alle, der får de her kompetencer ind.
Derudover er kompetenceudvikling netop inden for klasseledelse
et af de meget højt prioriterede politiske indsatsområder i forhold til efteruddannelse af lærerne; det er også en del af kommuneaftalerne for 2014.
I forhold til hvilke metoder lærerne har, vil jeg også bare lige her fremhæve de seneste anbefalinger af Undervisningsministeriets ekspertgruppe, og det er jo ikke embedsmænd, men eksperter på det her område, bl.a. forskere, som siger, at det er klare rammer, høje faglige krav, der skaber ro i klassen, og at forudsætningen for, at det kan finde sted, er, at lærerne også giver løbende feedback på elevernes arbejde, på deres evne til at indfri målene, selvfølgelig, og at klassens regler og rutiner står meget klart fra start.
Morten Marinus (DF), 2014-11-05:
Det er interessant i det hele taget, at Danmarks Radio lukker Underholdningsorkestret, for det er jo en del af deres forpligtelse i den nuværende public service-kontrakt.
Jeg er i hvert fald overrasket over, at Danmarks Radio bare kan melde ud, at de ønsker at lukke noget, der står i en kontrakt, i den periode, den handler om.
Og så er den nye kontrakt ikke engang lavet endnu.
Jeg synes, man binder politikerne lidt på hænder og fødder med sådan en udmelding.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvordan ministeren så forholder sig til, at den samlede besparelsesplan for Danmarks Radio faktisk er overfinansieret med 56 mio. kr., altså mere, end vi som politikere krævede i medieaftalen i sommer.
Det er jo en overbesparelse, som faktisk kunne have været med til at redde Underholdningsorkestret og dermed kunne have sikret dets forbliven.
Marianne Jelved (RV), 2014-11-05:
Danmarks Radio har som følge af medieaftalen for 2015-2018 udarbejdet en langsigtet økonomisk plan.
Det er korrekt, som spørgeren refererer til, at der i den sammenhæng er engangsudgifter i størrelsesordenen 55 mio. kr., og på sigt er der en besparelse hvert år på 30 mio. kr.
Det er korrekt, og det undrer mig ikke.
Når man skal nedlægge en virksomhed, koster det altid nogle penge i betaling af pension og lønudgifter og den slags ting.
Morten Marinus (DF), 2014-11-05:
Synes ministeren, at Danmarks Radio optræder økonomisk ansvarligt, når lukningen af UnderholdningsOrkestret vil koste over 50 mio. kr., sådan som MetroXpress har afdækket det i en artikel af 27. oktober i år?
Marie Krarup (DF), 2014-11-05:
Det er et lukket miljø, hvor der kun er én bestemt forskningsretning, som er populær, og alt andet gør folk upopulære.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-11-05:
Altså, for mig handler de metoder, som lærerne i folkeskolen har til at håndhæve ro og orden, bl.a. om, hvordan skoleledelsen agerer – og selvfølgelig i forhold til folkeskolens reglement.
Kan læreren sikre et læringsrum med eleverne med interessant undervisning, som giver dem lyst til at lære?
Det er et vigtigt redskab.
Kan de sikre tydelige strukturer i undervisningen?
Det er det, bekendtgørelsen sikrer: fremme af god ro og orden i folkeskolen, ved at læreren og ikke mindst skoleledelsen jo allerede har, netop i form af bekendtgørelsen, mere håndfaste sanktionsmuligheder over for elever, som ødelægger læringen for de andre.
Jeg synes, det er tilfredsstillende, sådan som det findes i dag.
Marie Krarup (DF), 2014-11-05:
Og det mener jeg at ministeren burde overveje om man ikke skulle gøre.
På det andet område, med hensyn til fagets indhold, er jeg også udmærket klar over at der er en ekspertgruppe, som er nedsat af Undervisningsministeriet, og som vil komme med nogle anbefalinger, men problemet ved den er jo lige præcis, at den kun ser på sagen fra én bestemt side.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-11-05:
Jeg har bestemt ingen ambitioner om – og det er jeg sikker på at ingen har – at holde forskning hemmelig.
Det er da noget af det, der er det vigtigste i forbindelse med forskning, helt generelt, men jeg er også sikker på, at den er tilgængelig for de lærere og de ledere, der ønsker adgang til de forskellige ting.
Vi har de redskaber.
Der er alle mulige muligheder, hvis der er elever, der decideret ødelægger undervisningen; de kan blive udelukket i en periode, de kan blive overflyttet.
Der er de sanktionsmuligheder, som jeg mener skal være til stede.
Jacob Jensen (V), 2014-11-05:
Tak for det.
Og som reglerne foreskriver, læser jeg lige spørgsmålet op.
Er det ministerens vurdering, at det store fald i antallet af offentligt ansatte i kommunerne under den nuværende regering har betydet en markant ringere service til borgerne?
Inger Støjberg (V), 2014-11-05:
Vil ministeren definere en udlændingepolitisk lempelse?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-05:
Jeg vil sige, at jeg som minister er blevet stillet mange spørgsmål igennem tiden, og jeg har aldrig ageret nudansk ordbog, men hvis det er den måde, Folketinget synes man skal benytte tiden i salen på, så kan vi jo også godt gå ind på det.
Jeg tror, at man, hvis man slår op i den danske ordbog under ordet lempelse, vil se, at det defineres som en ændring, der gør noget mere rimeligt eller overkommeligt.
Inger Støjberg (V), 2014-11-05:
Jamen tak for svaret.
Når jeg nu spørger, er det jo ikke bare sådan, fordi ministeren skal være nudansk ordbog for Folketinget, men det er jo, fordi ministeren kort efter sin tiltrædelse gav et, synes jeg, ret interessant interview, hvor ministeren nemlig sagde, at der skal gøres op med strammer-slapper-diskussionen i udlændingedebatten, og det tror jeg egentlig godt ministeren er klar over er det, der henvises til, men det står jo ministeren frit for at svare, som hun vil.
Alligevel kan man jo nærmest dagligt høre statsministeren sige, at regeringen nu strammer på asylområdet.
Altså, jeg bed faktisk mærke i et interview, som statsministeren gav, hvor hun noget presset til sidst nærmest helt desperat sagde: Jamen der er tale om en stramning.
Det var jo ligesom det, det hele handlede om, altså at der var tale om en stramning på det her felt.
Så det er bare for at sige, at det jo ikke er sikkert, at ministeren og statsministeren er helt enige om det her, for statsministeren går i hvert fald meget op i, at regeringen nu strammer på asylområdet.
Til gengæld har det jo været noget svært at få regeringens medlemmer til at tage ordet lempelse i deres mund, når det handler om udlændingepolitikken, og det er jo på trods af, at regeringen har lempet 31 gange på udlændingeområdet.
Og derfor synes jeg egentlig, det kunne være meget rart, hvis vi kunne prøve at tale os lidt nærmere ind på hinanden.
For i oppositionen og i Venstre kan vi nemlig godt identificere både en stramning og en lempelse, når vi ser dem.
Det er i min verden en lempelse.
Så man kan faktisk godt være konkret, og derfor vil jeg spørge ministeren: Var der tale om en lempelse, da man afskaffede starthjælpen?
Og var der tale om en lempelse, da I ændrede tilknytningskravet for familiesammenføringer til Danmark?