runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2014-05-14:
Jeg vil sådan set gerne medgive, at der kan være meget besvær, når man skal lave nogle ting på Christiania.
Men jeg tror godt, at Venstres ordfører også kan huske andre steder, hvor man har skullet lægge en motorvej, en vej, en bro, anlægge en cykelsti.
Der må man imødese horder af beboere og naboer, som rejser sig op og siger, at det virkelig ikke lige skal være på den måde, det skal gøres.
Så hvad lige den vinkel angår, vil jeg sige: Ja, der har vi haft problemer, og nogle af de sager, der har været omkring Christiania, har været besværlige. Men tænker man på et andet eksempel, eksempelvis Sjælsmark Kaserne, som jeg jo personligt meget gerne vil omdanne til et udrejsecenter, så kan jeg sige, at i det nordsjællandske møder jeg lige så meget modstand, når jeg gerne vil komme og lave nogle ting om, som jeg tror jeg ville gøre, hvis det var på Christiania.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-14:
Tak, og tak til ministeren for besvarelsen.
Hvis man slår parallelsamfund op i en ordbog og kigger på den gængse definition, så tror jeg, Christiania falder ind under den, fordi der gælder en helt særlig retsorden på Christiania.
Journalister kan ikke komme derude – TV 2 og andre medier tør ikke stille sig op derude – og turister, der tager billeder af hashhandelen, bliver smidt ud af Christiania.
Hvis der er nogen, der skriver noget negativt om Christiania – det var der en konservativ ungdomspolitiker der gjorde i sidste uge – så bliver vedkommende udsat for trusler.
Da en socialdemokratisk kommunalpolitiker, Henrik Appel Esbensen fra Københavns Borgerrepræsentation, ønskede at lave et plejehjem på Christiania, fik han at vide, at det ikke kunne lade sig gøre.
Hvis summen af de ting – plus al den kriminalitet, der er derude – ikke munder ud i en konklusion fra os politikere om, at der gælder nogle helt særlige regler på Christiania, og at det er et parallelsamfund, som jo primært bliver benyttet af nogle kriminelle til at begå noget kriminalitet og sekundært af nogle christianitter, så må jeg sige, at så ved jeg næsten ikke hvad det er.
Jeg synes, at ministeren skulle erkende, at der er, hvis ikke et parallelsamfund så i hvert fald parallelsamfundslignende tilstande på Christiania.
Det er i hvert fald et helt klart faktum, at der foregår nogle ting på Christiania, som ikke foregår andre steder i landet, og jeg vil da godt høre, om justitsministeren vil anerkende, at der foregår ulovligt byggeri på Christiania, at der foregår kriminel aktivitet på Christiania, at der foregår modstand mod myndighedernes beslutninger om plejehjem, cykelbro og alt muligt andet på Christiania, som der ikke foregår andre steder.
Anerkender ministeren det, altså at Christianien på de her områder er noget helt særligt?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-14:
Først og fremmest tak for, at spørgsmål 3 er trukket.
Det synes jeg også er godt, og især er det godt, fordi vi jo har haft det møde, som spørgsmålet handlede om.
Så det synes jeg vi kan være glade og tilfredse med begge to.
I spørgsmålet vedrørende Christiania bliver jeg spurgt til, om jeg betragter Christiania som et parallelsamfund.
Til det vil jeg gerne sige, at det gør jeg sådan set ikke.
Men jeg betragter nok Christiania som et lidt særligt område i vores hovedstad; et lidt særligt område, som jo gang på gang gennem de mange år, det har eksisteret, har slået fast, at de har en helt særlig form for demokrati, for inddragelse, for måder at boligplacere folk på og for den måde, de gerne vil leve med hinanden på.
Og det tror jeg egentlig godt kan fungere side om side med det omkringliggende samfund.
Så nej, jeg betragter ikke Christiania som et parallelsamfund.
I forhold til lov og orden på fristaden vil jeg sige, at det jo er velkendt, at der er en åbenlys hashhandel på Christiania.
Derfor gøres der jo også en stor indsats fra politiets side, som lige præcis handler om det, og som drejer sig om, hvordan vi nedkæmper den åbenlyse hashhandel, hvordan vi laver strategier, der sørger for, at det bliver surt at være dem, der sidder og sælger hashen, hvordan vi kommer efter dem, der gør det, og hvordan vi sørger for at få fat i bagmændene.
Det er jo en af de ting, som bl.a. betyder, at Københavns Politi arbejder endda rigtig målrettet med lige præcis Christiania som indsatsområde.
Så nej til, at det er et parallelsamfund, og ja til, at politiet gør rigtig meget og laver store indsatser på Christiania for at få ryddet Pusher Street og få gjort det meget tydeligt for dem, som alligevel begiver sig ud i at sælge hash, at det altså er en kriminel handling, de begår, som selvfølgelig er strafbar.
Så nej til parallelsamfund, og ja til, at politiet arbejder målrettet derude.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-14:
Jeg skal beklage,nej, jeg skal ikke beklage, men jeg vil sige, at jeg ikke håber, ministeren er ked af, at det første spørgsmål, spørgsmål 3, er trukket.
Det er af hensyn til det gode samarbejde, så jeg håber ikke, ministeren havde glædet sig alt for meget til at besvare det.
Men forhåbentlig kan ministeren besvare det følgende spørgsmål, som lyder: I hvilket omfang betragter ministeren Christiania som et parallelsamfund, og hvad gør ministeren konkret for at sikre, at lov og orden gælder på »fristaden« i samme omfang som i resten af Danmark?
I hvilket omfang betragter ministeren Christiania som et parallelsamfund, og hvad gør ministeren konkret for at sikre, at lov og orden gælder på »fristaden« i samme omfang som i resten af Danmark?
nr. S 1487
Karen Hækkerup (S), 2014-05-14:
Cykelstien, som jo er på vej, kommer til at være en stor fordel, for den betyder, at folk kan skære et stort stykke af, når de cykler ud over Amager, hvor jeg i øvrigt selv bor, og det kommer til at være en ganske fremragende rute for mange at cykle på.
Det er en god ting, at den kommer.
I forhold til om christianitterne gerne vil have plejehjemsbeboelse, vil jeg sige, at en del af beboerne jo i hvert fald nærmer sig alderen, hvor man skal begynde at tænke på, hvordan man skal indrette sin bolig – også på sådan lidt længere sigt.
Så jeg er helt sikker på, at den normaliseringsproces, vi er gået i gang med på Christiania, også vil føre til, at der på et tidspunkt vil være et ønske om, måske ikke et plejehjem, men i hvert fald ældreboliger – som kunne være i en moderne form – der kan modsvare de behov, man også har, hvis man er christianit og måske har levet sit liv på en lidt alternativ facon.
Så jeg er sikker på, at man også vil finde ud af det til den tid.
Men ... så nåede jeg ikke mere.
Christian Langballe (DF), 2014-05-14:
Jeg vil så sige, at når menighedsrådene får den tilsendt, må det jo være meningen, at de skal sætte sig ind i den, for ellers var der jo ingen grund til at sende den.
Så selvfølgelig skal man tage stilling til det her – det vil jeg da opfatte som en selvfølge.
Marianne Jelved (RV), 2014-05-14:
Jamen det er fuldstændig korrekt, at det, der nu står i betænkningen som en række forslag fra udvalget, ikke er det samme, som blev behandlet under debatterne i 2013.
Det er jo klart, for da påvirkede debatten og høringssvarene jo udvalgets arbejde.
Derfor ender det et andet sted.
Det er jo også ofte det, der er meningen med en høring, altså at man får nogle impulser og nogle ideer og nogle overvejelser, som man så arbejder videre på grundlag af.
Det synes jeg at man kan se er sket.
Så vil jeg lige sige, at det jo ikke er hele betænkningen, man skal forholde sig til.
Det er en meget stor misforståelse, hvis menighedsrådene tror det.
Forslaget kom ud den den 2. april, og i en let tilgængelig form bliver det beskrevet, hvad det egentlig er, der er forslaget i det.
Man kan også pille det forslag ud af selve betænkningen og bruge teksten fra betænkningen.
Det er jo ikke hele betænkningen, der skal i høring.
Det er forslagene.
Christian Langballe (DF), 2014-05-14:
Man kan altså diskutere, om det er 1½ eller 2 måneder
Det, jeg tager udgangspunkt i, er, at den her digre sag – i hvert fald efter hvad jeg har erfaret – først var ude ved menighedsrådene senere end den 2. april.
Det er i hvert fald min erfaring, at den kom senere.
Derfor taler jeg om 1½ måned i mit spørgsmål, og jeg synes ikke, 1½ måned er ret meget.
Jeg synes ikke, at det er ret lang tid, og det oplæg, der kom i sin tid, som virkelig blev eksemplarisk diskuteret og drøftet – det var forbilledligt i forhold til den folkelige og demokratiske proces – var betydelig kortere, og desuden er det jo heller ikke det samme, der står i dem.
Det her er jo en anden sag, man er et andet sted henne.
Jeg synes, at det altså virkelig er hårdt arbejde for menighedsrådene, at de så her op til sommerferien skal til at tage stilling til den her mursten – nogle af dem er begyndt at gå på sommerferie.
Jeg mener, det er en alt for kort høringsproces, også fordi det er den her kæmpestore ændring af folkekirken – den største ændring siden reformationen.
Det vil man så klare på de her, vil jeg sige, 1½ måned, hvor menighedsrådene i hvert fald har haft den liggende på deres bord.
Det er derfor, jeg spørger, hvorfor det egentlig skal hastes igennem.
For hvis man ville følge op på den her forbilledlige proces, som jeg er fuldstændig enig i har været forbilledlig, så skulle man jo sige, at der skal være god tid til at drøfte det her.
Der skal virkelig være ordentlig tid til, at man kan drøfte det i menighedsrådene.
Det er bare det, jeg appellerer til.
Marianne Jelved (RV), 2014-05-14:
Betænkning nr. 1544 blev som bekendt sendt i høring den 2. april i år, og der blev annonceret, at høringsfristen gik til udgangen af maj, dvs. den 31. maj.
Det er 2 måneders høring.
Betænkningen er omfattende – det er fuldstændig rigtigt.
Netop derfor er der også lavet en meget fyldig sammenfatning i kapitel 2, hvis man vil bruge den som afsæt for en høring, og der er der givet et hurtigt overblik og udarbejdet et kort resumé af de enkelte forslag.
Derfor er det faktisk muligt meget enkelt at orientere sig i udvalgets overvejelser og forslag til en ny styring af folkekirken, og så vil jeg gerne i forlængelse af spørgsmålet understrege, at betænkningen efter min mening er både velskrevet og underbygget.
Når vi nu drøfter, om en høringsfrist på 2 måneder er for kort, synes jeg virkelig, man skal se på den meget eksemplariske proces, der har været, inden vi nåede så langt, at betænkningen kom ud til offentligheden.
I 2013 – det var 5 måneder inde i forløbet – var der nemlig høring om det, udvalget var kommet til på det tidspunkt, og der blev holdt store møder i hvert stift og på Bornholm, hvor formanden for udvalget deltog, og hvor medlemmer fra udvalget deltog.
Der kom 671 høringssvar ind, som blev brugt i det videre arbejde.
Derfor har der været en inddragelse af alle interessenter i forbindelse med folkekirkens styring i fremtiden.
Christian Langballe (DF), 2014-05-14:
Spørgsmålet lyder: Hvad er meningen med, at landets menighedsråd kun har lidt over en måned til at tage stilling til en rapport/betænkning fra Kirkekommissionen på 448 siders svært tilgængeligt dansk, hvori der foreslås den største ændring af folkekirken siden reformationen?
Hvad er meningen med, at landets menighedsråd kun har lidt over en måned til at tage stilling til en rapport/betænkning fra Kirkekommissionen på 448 siders svært tilgængeligt dansk, hvori der foreslås den største ændring af folkekirken siden reformationen?
Morten Østergaard (RV), 2014-05-14:
Jamen som sagt: Jeg deler fuldstændig intentionen – og det gør regeringen – om at lette erhvervslivets byrder, derfor har vi både konkret lagt forslag frem, og vi har også forpligtet os yderligere i den kommende tid.
Det handler både om de konkrete afgifter, og det handler selvfølgelig også om den generelle måde, vi opkræver tingene på, bl.a. det her tiltag omkring NemVirksomhed.
Men jeg er sikker på, at vi kan få lejlighed til i de kommende uger at drøfte videre.
Jeg vil selvfølgelig gå tilbage og høre, hvilke anbringender Venstre har gjort ved sættemødet omkring de nævnte afgifter, for det har vel været naturligt, at man har bragt det op, da forhandlingerne om vækstpakken blev indledt, og der vil jeg tro, at jeg kan få refereret, hvor mange af de afgifter hr. Flemming Damgaard Larsen har nævnt, som chefforhandlerne fra Venstre bragte til torvs i vækstforhandlingerne, da man var til sættemøde i går.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-05-14:
Selv om man har afgifter, der skal virke adfærdsregulerende, kan man godt prøve at indrette dem på en sådan måde, at de er nemme at håndtere, at de ikke skaber administrativt bøvl og besvær i dagligdagen.
Det er det, jeg også taler for.
Vognmandserhvervet har jo været og er stadig hårdt ramt af finanskrisen og den øgede internationale konkurrence.
Der er derfor brug for at skabe bedre rammebetingelser for branchen, så den bliver endnu mere konkurrencedygtig.
Det er afgørende for, at vi også i fremtiden har en dansk transportbranche, der skaber danske arbejdspladser.
Derfor vil jeg godt spørge: Hvilke af disse ud over DR-licensen vil ministeren gå ind og konkret enten minimere eller afskaffe eller gøre det nemmere at håndtere?
Morten Østergaard (RV), 2014-05-14:
Som jeg sagde i min indledende besvarelse, er det jo en meget væsentlig del af »Vækstpakke 2014«, som vi har fremlagt, og som skal trække Danmark helt ud af krisen, at vi reducerer erhvervslivets byrder.
Der er konkrete forslag: Vi var inde omkring erhvervslicensen til Danmarks Radio; der er konkrete forslag på Skatteministeriets område, bl.a. NemVirksomhed, som skal gøre det let for tusindvis af danske virksomheder at afregne ikke mindst deres moms med skattevæsenet; og så er der altså også det konkrete løfte om frem mod 2020 at reducere erhvervslivets byrder med yderligere 2 mia. kr. og at arbejde mere struktureret med det i forbindelse med ny lovgivning.
Men jeg vil bare understrege, at det jo ikke ændrer på, at de formål, der lå bag en række af de afgifter, der blev nævnt, er miljø- og klimamæssige formål.
Jeg synes også, det er vigtigt, at transporterhvervet, som udleder meget CO2 og farlige partikler, også bidrager og har et incitament til at nedbringe dem.
Men derfor skal man selvfølgelig forenkle det, man kan.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-14:
En anden definition på, hvornår noget er gammeldags, kunne jo også være, at det bare er noget, der var nogen, der fandt på, før man opdagede, at der var noget nyt, der var endnu smartere.
Og det er jo det, som vi også kalder udvikling, og nogle gange udvikler tingene sig sådan, at det, man havde engang, og som var den eneste og den gode løsning dér, bliver erstattet af noget, som viser sig at virke endnu bedre.
Jeg tror bl.a. på den løsning, som handler om at scanne nummerplader, og der står en udmærket artikel i dag i Flensborg Avis om det.
Man har kørt et pilotprojekt med at scanne nummerplader, hvor man pr. automatik får at vide, at den og den bil nu er kørt ind, og om det er noget, man skal være bekymret for.
Vi skal have en mere moderne grænsekontrol end den, der var i gamle dage, og det er det, den her regering arbejder for.
Morten Østergaard (RV), 2014-05-14:
Jeg synes som sagt, man løbende skal overveje, hvordan man kan skabe et så enkelt og gennemskueligt skatte- og afgiftssystem som muligt.
Jeg kan da glæde hr. Flemming Damgaard Larsen med, at i hvert fald det, der handler om medielicens til Danmarks Radio, jo er en del af regeringens vækstpakke, og vi foreslår at afskaffe erhvervslivets medielicens.
Så der kan man da strege en på listen.
Jeg synes heller ikke, jeg fornemmede af den opremsning, der var der, at det var afgifter, som er indført under den nuværende regering.
Tværtimod aflyste vi jo bl.a. indførelsen af den såkaldte mautafgift, som jo ville have lagt sig på listen – en idé, som var blevet til under VK-regeringen.
Så jeg synes faktisk, at vi tager et stræk her, og jeg fornemmer, at vi er helt enige om, at man bør gøre, hvad man kan.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-05-14:
Tak for svaret.
Og det er ikke småting, kan jeg godt fortælle.
Jeg blev selv utrolig overrasket over, hvor omfattende et arbejde der ligger for virksomhederne i at håndtere alle de krav, som vi stiller administrativt.
Af den lange række af skatter og afgifter, som virksomheden betaler, har vi her direkte indflydelse på mindst 15 alene for marts måneds vedkommende.
Ud over de 15 er der en lang række andre skatter og afgifter, som vi delvis har indflydelse på.
Jeg tror, jeg kan nå at nævne nogle enkelte af dem: Det er affaldsafgift; det er afgift på el; det er en anden afgift på el; det er CO2-afgift på dieselolie; det er energiafgift på dieselolie; det er gebyrer vedrørende ny registreringsattest; det er kvælstofafgift på dieselolie; det er medielicens til DR; det er miljøafgifter, miljøzonemærke, punktafgifter, skadesforsikringsafgift, tilsynsgebyr til Færdselsstyrelsen og vejbenyttelsesafgift, og jeg kunne nævne mange flere, men det kan jeg ikke nå.
Der er det, jeg godt vil have ministeren til at svare på, hvad ministeren konkret vil gøre for, at det ikke alene er provenuet, man ser på, men også at de mange forskellige typer bliver minimeret, således at den enkelte vognmand nemmere kan håndtere det i det daglige.
Morten Østergaard (RV), 2014-05-14:
Regeringen har siden 2011 arbejdet for at reducere reguleringens byrder for erhvervslivet, og i vores netop offentliggjorte »Vækstpakke 2014« indgår som et væsentligt indsatsområde, at det skal være nemmere og billigere at drive virksomhed i Danmark, så Danmark kommer helt ud af krisen.
Der skal være færre administrative byrder og bedre erhvervsregulering, og der skal sikres lavere priser for forbrugerne og virksomhederne bl.a. gennem en styrket konkurrence i det private serviceerhverv.
Regeringen vil, som det fremgår af vækstpakken, med en række nye initiativer styrke indsatsen med at fjerne omkostningsbebyrdende regulering, så erhvervslivet sikres de bedst mulige rammevilkår.
Bl.a. vil regeringen i højere grad kvantificere de erhvervsøkonomiske byrder i forbindelse med lovgivning, og samtidig har vi sat os det mål at reducere byrderne på erhvervslivet med samlet set 2 mia. kr. frem mod 2020 ud over de konkrete forslag i vækstpakken.
Det er et område, som jeg – i lighed med spørgeren, fornemmer jeg – synes er meget vigtigt.
I det omfang forenklinger er mulige, uden at de åbner for omgåelse, er jeg bestemt villig til at indgå i drøftelser af det.
Det gælder i forhold til alle erhverv og dermed selvfølgelig også i forhold til vognmandsvirksomheder.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-05-14:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det store antal forskellige skatter og afgifter, som en vognmandsvirksomhed skal holde styr på og betale, kan forenkles betydeligt, så der slippes for et meget stort administrativt bøvl?
Mener ministeren, at det store antal forskellige skatter og afgifter, som en vognmandsvirksomhed skal holde styr på og betale, kan forenkles betydeligt, så der slippes for et meget stort administrativt bøvl?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-14:
Jeg har personligt den opfattelse, at Schengensamarbejdet har gavnet os meget i forhold til den måde, vi har mulighed for at rejse frit omkring på.
Og derfor skal vi jo gøre, hvad vi kan, for at fange dem, hvis de kommer for at begå kriminalitet.
Vi skal tage dem, når de har gjort det, og få dem stillet til regnskab.
Men det kan man gøre på mange andre måder end ved bare at have en grænsekontrol.
Og den aftale – har jeg forstået nu – er selv de borgerlige partier ved at hoppe væk fra, fordi det var skadeligt for Danmarks omdømme at lave den, og fordi man ikke kunne opnå de resultater, som man egentlig gerne ville med den.
Så jeg ved ikke rigtig, hvordan Dansk Folkeparti forestiller sig at man skal nå det mål.
Christian Langballe (DF), 2014-05-14:
Der var i 2013, mener jeg, 7.600 sigtelser, hvilket i forhold til bare 2006 er over en fordobling.
Hvad har det her fantastiske Schengensamarbejde overhovedet gavnet os i forhold til det problem?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-05-14:
Jeg kunne forstå på svaret, at det er minimalt, hvad der vil blive reduceret i det store antal afgifter bare i marts måned alene, som der her er tale om.
Men det er vigtigt, at det ikke kun er provenuet, vi ser på, men at det også er de enkelte afgifter, og at det er nemt at håndtere i det daglige.
Jeg vil godt spørge, om ikke ministeren vil være med til at skabe arbejdspladser og skabe vækst Danmark ved at minimere de administrative byrder, som det her medfører.
Det er jo ikke produktivt arbejde, at man skal håndtere alle disse forskellige afgifter og de administrative byrder, der er forbundet med det.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-14:
Nu gør statsministeren det igen: svarer ikke på spørgsmålet.
Hvorfor kan statsministeren ikke tage de ord i sin mund?
Og hvilket signal sender det til alle de andre ministre og i øvrigt til befolkningen?
Jeg spørger igen og forventer et klart svar: Hvorfor kan statsministeren ikke kritisere det, at hr. Morten Bødskov løj over for Folketinget?
Hvorfor kan statsministeren ikke tage de ord i sin mund?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-14:
Jeg har mange gange sagt, at jeg synes, det var rigtigt, at hr. Morten Bødskov over for Retsudvalget dybt beklagede, at han bidrog til, at medlemmerne af Retsudvalget helt tilbage i februar 2012 ikke fik den reelle begrundelse for aflysningen af besøget på Christiania.
Det har jeg sagt rigtig mange gange.
Ud over det har han også sagt, at der er ting i forløbet, som han gerne ville have håndteret anderledes.
Jeg synes også, det var rigtigt, at hr. Morten Bødskov sagde det til Folketingets Retsudvalg.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-14:
Jeg vil godt spørge statsministeren – for statsministeren har sådan set ikke forholdt sig til det, forespørgslen handler om, og statsministeren gentager nu en stor del af den indledning, statsministeren havde, og det er jo statsministerens ret – stille statsministeren et helt konkret ja-/nejspørgsmål: Synes statsministeren, at hr. Morten Bødskov handlede kritisabelt, da han løj over for Folketinget?
Det skal ikke være noget med, at statsministeren beklager.
Synes statsministeren, at hr. Morten Bødskov handlede kritisabelt?
Et simpelt ja-/nejspørgsmål.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-14:
Nu har jeg jo lyttet nøje til debatten her i dag.
Der er naturligvis altid meget polemik, men som jeg hører indlæggene, tror jeg faktisk, vi ser ret ens på den her sag.
Ministeransvarlighedsloven og hensynet til, at Folketinget kan udføre sin kontrol med regeringen, indebærer, at man skal fortælle sandheden til Folketinget.
Ud over det synes jeg også, det er rigtigt, hvad han har sagt om, at der var ting i forløbet, han ville have håndteret anderledes.
For så vidt angår forhørsledelsens beretning, er der jo foretaget en juridisk vurdering af sagen, og den juridiske vurdering har regeringen taget til efterretning.
Men jeg har også ved mange tidligere lejligheder sagt, og jeg vil gerne gentage det i dag: Min regerings ministre må ikke lyve for Folketinget.
Og derfor vil min regerings ministre i sagens natur heller ikke benytte sig af de beskrevne nødløgne, uanset hvad den juridiske vurdering måtte være.
Det rejser så spørgsmålet om, hvordan man kan håndtere en lignende situation i fremtiden.
Og regeringen har på den baggrund taget initiativ til en dialog med Folketingets partier om, hvordan man kan håndtere en lignende situation i fremtiden, så vi respekterer Folketingets kontrolfunktion, og så vi sikrer, at Folketinget kan have fuld tillid til oplysninger fra regeringen.
I går indledte justitsministeren den dialog, og jeg håber naturligvis, at Folketingets partier vil medvirke til, at vi fremadrettet kan finde en måde at håndtere en lignende situation på, hvis den skulle opstå.
Jeg kan på baggrund af den debat, der har været i dag, konstatere, at vi alle er enige om, at ministre ikke må lyve for Folketinget.
Derfor håber jeg også, at vi kan have en konstruktiv diskussion om, hvordan vi håndterer lignende sager fremadrettet.
Tak for ordet.