runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2012-03-28:
I virkeligheden er jeg nok lidt overrasket over, at spørgeren ikke synes, at det er vigtigt, at alle unge, der har forudsætningerne for det, skal kunne gennemføre en erhvervsuddannelse, herunder ernæringsassistentuddannelsenen.
Det, vi er optaget af i regeringen, er, at alle er lige for loven.
Det, vi synes er det allervigtigste, er, at vi får nogle rigtig dygtige unge ernæringsassistenter ud af det – også unge, som har anden etnisk baggrund.
De kan fint få en rigtig fin uddannelse ad også den vej.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-03-28:
Nu er det blevet en sag, som nævnet har måttet tage stilling til, og så er sagen jo ikke blevet løst gelinde.
Spørgsmålet er, om denne person har haft en interesse i at gøre det til en sag for at postulere, at man, fordi man har en bestemt religion, ikke kan udøve sit hverv.
Det er jo noget, de gør over for alle, så de har egentlig opført sig, sådan som de skulle.
Eleven har ikke opført sig, sådan som vedkommende skulle, men har tværtimod krævet en særbehandling.
Ligebehandlingsnævnet har så fundet sagen så graverende, at det har idømt uddannelsescenteret en bøde.
Uddannelsescenteret har gjort det, de har gjort over for alle elever, og har behandlet alle elever lige.
Christine Antorini (S), 2012-03-28:
Der er rigtig, rigtig mange elever med anden etnisk baggrund, som gennemfører ernæringsassistentuddannelsen, og som også har en anden religion end f.eks. den kristne religion.
Man har netop håndteret det meget gelinde.
Spørgeren spurgte jo selv, om man ikke kunne opføre sig mere gelinde.
Jo, det er lige præcis det, der er sket på en række erhvervsuddannelser.
Man håndterer det alle steder gelinde.
Man kan sagtens blive en rigtig god ernæringsassistent, også selv om man har muslimsk baggrund, og det har fungeret problemfrit de fleste steder.
Det er ikke et krav i uddannelsen, at man skal smage på al mad.
Jeg synes netop, at der skal være lighed for loven, det vil jeg understrege, og derfor vil jeg gerne sige en gang til, at når man ikke kan kræve det, er det, fordi der er nogle, som af helbredsmæssige, kulturelle eller religiøse årsager ikke kan smage på al mad.
Det ændrer ikke ved, at de kan blive nogle rigtig dygtige ernæringsassistenter.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-03-28:
Vi i Dansk Folkeparti er selvfølgelig noget kede af ministerens holdning til dette, for det er jo en principiel sag.
Vi bor i Danmark, som er et dejligt land, hvor der er lighed for loven, og hvor alle har muligheder.
Men det betyder ikke, at det er et supermarked.
Det betyder jo også, at man har et ansvar, og jeg synes ikke, at uddannelsescenteret får mulighed for at leve op til det ansvar og skabe lighed for loven.
For den ernæringsassistent kunne jo bare vælge sig en anden uddannelse, eller man kunne have håndteret det lidt gelinde, hvad man så ikke har gjort.
hvad er alternativet?
Det mener jeg ikke er i vores interesse.
Alle er lige for loven, alle har lige rettigheder, men alle har også det samme ansvar for at leve op til det.
Kan ministeren virkelig ikke se, at der er noget principielt i det her, og at det er nødvendigt med en politisk stillingtagen?
Peter Skaarup (DF), 2012-03-28:
Jeg synes, efterhånden som ministeren taler sig varm, at støtten til det her projekt bliver varmere og varmere fra ministerens side.
Jeg tror bare, at ministeren forregner sig i forhold til opbakningen blandt de ofre, som ministeren også taler om at vi skal hjælpe.
Opbakningen til sådanne projekter er en opbakning, der kan ligge på et meget lille sted, og i Dansk Folkeparti finder vi det fuldstændig urimeligt, at man bruger knap en million kroner på et projekt som det her, der egentlig bare går ud på, at 16 hårdkogte kriminelle kan få tiden til at gå.
Tilmed, som jeg nævnte under det tidligere spørgsmål, er der jo tale om, at en af dem, der deltager i projektet, faktisk slet ikke er dansk statsborger og skal udvises.
Her bruger vi altså resocialiseringsmidler på et menneske, som, efter at vedkommende er færdig med at sidde i fængsel, skal tilbage til sit hjemland.
Det vil altså sige, at vedkommende ikke engang skal ud i det danske samfund, hvor man måske kunne bruge nogle af de ting, hvis man kunne forestille sig det, som vedkommende har været igennem i det her program.
Så altså, jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er sådan, at ministeren mener, at det er i orden, at den slags programmer fortsætter, at der kommer flere af den slags programmer, at det er i orden, at Claus Meyers kursus fortsætter, når det nuværende kursus er afsluttet.
Hvis kurset ikke skal fortsætte, tyder det bare på, at kurset var tilrettelagt på en måde, så man kunne få noget tv-omtale.
Så der er altså noget, der ikke rigtig hænger sammen for ministeren her.
Man kan ikke både tale om, at vi skal hjælpe ofrene, vi skal tage hensyn til de ting, som de er blevet udsat for, og så have en situation, hvor staten altså med ministerens godkendelse bruger knap en million kroner på først og fremmest at hjælpe de kriminelle i stedet for ofrene, der får deres retsbevidsthed stødt.
Spørgsmålet lyder sådan her: Vil ministeren oplyse sin holdning til Danmarks Radios tv-underholdningsprogram »Restaurant bag tremmer«, hvor hardcore kriminelle, drabsmænd, røvere, narkotikasmuglere m.fl., optræder som kokke under kokken Claus Meyers ledelse i et forsøg på resocialisering af de dømte, og herunder forholde sig til den kritik, der rejses fra flere sider, f.eks. fra foreningen Hjælp Voldsofre og den tidligere drabschef Ove Dahl fra Københavns Politi, om, at tv-programmet gør ofrene til passive statister, og at der sker en forherligelse af kriminelle?
Vil ministeren oplyse sin holdning til Danmarks Radios tv-underholdningsprogram »Restaurant bag tremmer«, hvor hardcore kriminelle, drabsmænd, røvere, narkotikasmuglere m.fl., optræder som kokke under kokken Claus Meyers ledelse i et forsøg på resocialisering af de dømte, og herunder forholde sig til den kritik, der rejses fra flere sider, f.eks. fra foreningen Hjælp Voldsofre og den tidligere drabschef Ove Dahl fra Københavns Politi, om, at tv-programmet gør ofrene til passive statister, og at der sker en forherligelse af kriminelle?
Bjarne Corydon (S), 2012-03-28:
Jamen jeg vedstår fuldstændig de sammenhænge, jeg har givet svar på både skriftligt og mundtligt, og jeg pointerer endnu en gang, at det er meget, meget nemt at bruge penge og pege på, at det giver en positiv effekt.
Det er der mange partier, der gør i masser af sammenhænge, ikke bare når det gælder topskatten, men også når det gælder en masse andre ting.
Det møder man hver dag fra morgen til aften som finansminister.
Det, der er en hel del sværere, er at pege på, hvordan man skal spare penge.
Og det er nemt nok bare at sige lavere offentligt forbrug og færre offentligt ansatte, så er man også så behageligt fri for at pege på, hvilke sektorer det skal komme fra, hvilke formål man ønsker at begrænse, hvad det er, man ikke længere skal kunne få, og hvad det er, der skal blive dårligere.
Den debat er man altså åbenbart ikke så interesseret i, og det synes jeg er meget kendetegnende for den linje, der lægges an fra Liberal Alliances side.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-28:
Jeg refererer til det, finansministeren selv har svaret, nemlig at en afskaffelse af topskatten vil øge Danmarks velstand.
Det er jo ikke noget, jeg finder på, det er noget, finansministeren siger.
Så begynder finansministeren at snakke om 150 mia. kr., som jeg har skrevet på min profil på Facebook, men det er jo ikke Liberal Alliances politik.
Vi har lagt vores politik frem, og det er besparelser for 72 mia. kr., men det er ikke bare besparelser, hvor man skærer ting væk, det er besparelser, som øger arbejdsudbudet, det er en afskaffelse af efterlønnen bl.a., det er færre offentligt ansatte i verdens største offentlige sektor, så den kommer ned på den størrelse, den havde under Poul Nyrup.
Det er så det her superliberalistiske samfund.
Vil finansministeren en gang for alle, også så tilhørerne deroppe kan forstå det, vedkende sig, at afskaffer man topskatten i Danmark – det kan bl.a. finansieres med et lavere offentligt forbrug, så verdens største offentlige sektor ikke vokser yderligere – vil det gøre Danmark til et rigere land?
Bjarne Corydon (S), 2012-03-28:
Jo, men jeg synes ikke, der er nogen grund til at hidse sig op, og hvis man har det sådan i Liberal Alliance, at man ikke tager en lille forskel på 75 mia. kr. tungt sidst på dagen, så er det fint for mig, men det må man jo selv ligge og rode med.
Min grundlæggende pointe er bare, at når vi taler om så omfattende besparelser og nedskæringer, som der her lægges op til, er det i forbindelse med Politikens leder ikke bare en justering eller en retning i forhold til at bruge pengene fornuftigt og få mere for dem og at prioritere, så er det en ændring af den samfundsmodel, vi har i Danmark, og det vil få ret vidtgående konsekvenser.
Det vil egentlig klæde ordføreren at stå ved det, synes jeg, og det synes jeg egentlig også ordføreren gør ganske åbent i en række sammenhænge, og det vil jeg gerne anerkende.
Men hvorfor ikke bare gøre det her også?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-28:
Finansministeren repræsenterer et parti, som gik til valg på noget, der hed »En Fair Løsning«.
Den plan var underfinansieret med 22 mia. kr. – det har finansministeren selv erkendt.
Det er et faktum.
Og så at stå og beskylde Liberal Alliance for at lægge noget frem, som ikke er finansieret, eller som er urealistisk, er da helt hen i vejret.
Vi har jo netop lagt en plan frem, som er finansieret, og de 150 mia. kr., nu siger jeg det bare for sidste gang, er noget, som jeg siger, det er ikke vores plan.
Vi har en plan på 72 mia. kr.: Det var en afskaffelse af topskatten, det var 40.000 færre ansatte i den offentlige sektor – verdens største offentlige sektor.
Jeg kan sige, at Politiken, som er en avis, som normalt er meget venlig over for den siddende regering, skriver i dag i sin leder: »Mætningspunktet for antallet af ansatte i den offentlige sektor er for længst nået. Velfærdsstaten er blevet så stor og tung, at kun få borgere oplever konkrete forbedringer i hverdagen, når bevillingerne stiger.«
Man kunne jo bl.a. finansiere en fjernelse af topskatten ved et lavere offentligt forbrug.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-28:
Med hensyn til det der med, om man mener det, man siger, vil jeg sige, at det må man jo selv ligge og rode rundt med i Liberal Alliance.
Altså, det er jo ikke noget kæmpestort parti, sådan som jeg ser det – det er muligt, man har ambitioner om at blive et større parti; det tror jeg helt sikkert man har, og det har også min største sympati, at man prøver på at blive det – men at man selv melder ud, at man ønsker at skære 150 mia. kr. i den offentlige sektor, og at det så kun er 72 mia. kr., hvilket jo også er sjat penge, siger måske en lille smule om letsindigheden og letbenetheden i den økonomiske politik, der formuleres fra Liberal Alliances side.
Men det må man selv ligge og rode med.
Når jeg har gjort gældende, at jeg synes, at Danmark er et rigt samfund, fordi vi har en stærk samfundsmodel, hvor vi har en rimelig lige indkomstfordeling, og hvor vi faktisk kan finansiere en stærk offentlig sektor, der bl.a. giver alle mennesker gratis uddannelse, gratis sundhedsydelser, i modsætning til samfund, der er skruet sammen i bedre overensstemmelse med hr. Joachim B. Olsens idealer, jamen så er det jo et fuldstændig ligefremt synspunkt.
Og det svar, der hele tiden henvises til, går jo ikke ind i, hvordan den politik, hr. Joachim B. Olsen ønsker gennemført, skal finansieres.
Det er jo kun den søde del, det er jo ikke den svære del, der fokuseres på.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-28:
Jeg glæder mig virkelig over at stå her i dag.
At give landets finansminister en mulighed for at blive klogere betragter jeg faktisk som en glædelig begivenhed.
Så vil jeg gerne en gang for alle, så vi ikke skal have det her for tredje gang i træk, sige, at det ikke er Liberal Alliances politik at skære 150 mia. kr.
Vi har lagt en helt klar reformplan frem, som skærer 72 mia. kr. ned ved at lave reformer, som øger arbejdsudbuddet i den grad, som der er behov for.
Det er ikke noget, vi siger, det er noget, som er slået fast af utallige kommissioner, de økonomiske vismænd osv.
De 150 mia. kr. er noget, jeg har skrevet på min facebookprofil, og det er skrevet ud fra det syn, at hvis dansk økonomi fortsætter som nu, hvis vi fortsætter med enormt store underskud, hvis vi ikke møder de strukturelle udfordringer, vi har, skal der på et tidspunkt skæres.
Men det er ikke vores politik, det var et debatoplæg.
Og det vil jeg bare bede finansministeren tage til efterretning, når han refererer til vores politik.
Vi har lagt en reformplan frem, og der drejer det sig ikke om 150 mia. kr., men om 72 mia. kr. Så håber jeg, at det er slået fast en gang for alle.
Morten Bødskov (S), 2012-03-28:
Spørgsmålet drejer sig jo om meget af det, vi også debatterede her i Folketinget i sidste uge, og jeg vil gerne starte med at sige, at jeg – i øvrigt ligesom jeg sagde i sidste uge – synes, at der i øjeblikket er en vigtig debat om retsstillingen for ofrene for kriminalitet.
I den forbindelse vil jeg gerne understrege, at vi jo som samfund naturligvis skal gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe de mennesker, der har været udsat for en forbrydelse.
Det er også derfor, at vi tager fat på det i regeringsgrundlaget.
Vi mener ikke, at den tidligere regering gjorde det godt nok på det her område, og derfor er vi nu i regeringen ved at se nærmere på, hvordan man kan omsætte de målsætninger, der står om bedre hjælp til ofrene, til konkrete initiativer, selvfølgelig også til gavn for ofrene.
Så skal vi sikre, at vi får færre ofre for kriminalitet, og i den forbindelse udgør mulighederne for bedre udslusning til samfundet et vigtigt middel i det, man kan og skal kalde en effektiv resocialisering.
Jeg er helt enig i, at tv om dømte ikke bør opfattes som underholdning og bestemt heller ikke skal forherlige kriminelle.
Det er jo i øvrigt ikke første gang, at der i Danmark vises et tv-program om livet i fængslet.
Senest blev der i efteråret 2010 vist ti udsendelser på DR1 om indsattes dagligdag i Statsfængslet ved Horserød.
Løbende sendes der tv-reportager fra landets fængsler og arresthuse i det program, der hedder KRIMI 5, og samtidig lukkes pressen jo ind, når en debat eller andet skal illustreres via medierne.
Det mener jeg er i vores alles interesse.
Når man kommer ind som drabsmand, skal man ikke komme ud som drabsmand, men man skal ind i job, man skal ind i uddannelse, således at man bliver en ny del af det danske samfund.
Det handler helt grundlæggende om, at folk – ud over at de skal have en hård og kontant straf – også skal ud igen på et tidspunkt, og når de skal det, skal de være kvalificeret til en bedre tilværelse, og det vil sige en tilværelse uden for kriminalitet, og dermed er vi med til at sikre færre ofre for ny kriminalitet.
Morten Bødskov (S), 2012-03-28:
Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke mener, det er min opgave at gå ind at redigere i tilrettelæggelsen af tv-programmer.
Jeg mener heller ikke, det er min opgave at gå ind at redigere i samarbejdet mellem Kriminalforsorgen og Danmarks Radio i det her tilfælde.
Jeg synes, at det er ganske udmærket, og at det jo kan virke præventivt, at man får et indblik i, hvordan livet i fængslet er.
Og det skal det heller ikke være.
Og det er derfor, at det her tv-program forhåbentlig kan have en positiv effekt på resocialiseringen af kriminelle, så de kommer ud til et liv i uddannelse eller arbejde; så de kommer væk fra den kriminalitet, de har givet sig af med før.
Det mener jeg er i alles interesse.
Så er det jo godt, at medierne har adgang til at vise livet inde på den anden side af de tykke mure.
Hvorfor?
Jo, fordi det forhåbentlig kan bidrage til, at flere får den fornemmelse, at hvis man begår noget kriminelt, så havner man der.
Og så lader man være med at begå noget kriminelt, hvis man ikke vil havne der.
Det har også en bredere positiv effekt, som jeg synes at Dansk Folkeparti trods alt også bør anerkende.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-28:
Der er ingen tvivl om, at jeg synes, det er glimrende, hvis regeringen arbejder med noget, der kan hjælpe ofrene, altså noget, der kan lindre ofrenes smerte i forbindelse med den kriminalitet, de været udsat for.
Vi har jo alle sammen kunnet konstatere, at voldsofferet Marlene Duus, der var offer for en rigtig grim forbrydelse, var tæt på at dø på grund af en voldsmands hærgen.
De beretninger, som Marlene Duus er kommet med, har været en øjenåbner for mange, tror jeg, og det har også medført en god debat.
Det er jo sådan set også derfor, vi står her i Folketingssalen i dag og spørger om ministerens holdning til et tv-program, der forherliger de kriminelle.
Og uanset hvad ministeren siger, så er det et sådant billede, der skabes, når den slags resocialiseringsprocesser kommer i tv. Jeg synes, det er fint, og i Dansk Folkepartis synes vi, det er glimrende, at man forsøger på at få kriminelle ud af en kriminel løbebane på den anden side af fængselsopholdet.
Men vi ser først og fremmest på, at ofrenes situation bliver gavnet, og der kunne jeg da godt tænke mig at høre, hvad det så er, ministeren kunne tænke sig at lave til fordel for ofrene.
Der bliver sagt nogle ting, men hvad er det, der konkret vil ske efter regeringens opfattelse?
Morten Bødskov (S), 2012-03-28:
Jeg tror kun, det kan være spørgeren hr. Peter Skaarup, der har fået det indtryk, at justitsministeren skulle forherlige kriminelle, og at der skulle – sådan må jeg forstå det – føres en politik, der medfører, at ofrene skulle gå i glemslen.
Jeg tror, jeg sagde det direkte modsatte, og det vil jeg gerne understrege endnu en gang.
Eksempelvis sidder regeringen lige nu og arbejder med, hvordan vi kan sikre, at også forholdene for ofre for kriminalitet bliver bedre.
Det gør vi jo, bl.a. fordi vi mener, at forholdene ikke er gode nok i dag.
Hvem er det, hr. Peter Skaarup har haft 10 år til at overtale til at gøre noget tilsvarende?
Det er den tidligere regering.
Vi skal ikke her ud i en polemisk diskussion om, hvorfor der ikke er sket noget, men jeg vil bare understrege, at regeringen selvfølgelig mener det alvorligt, når vi nu har igangsat et grundigt arbejde med at sikre bedre forhold for ofre for kriminalitet.
Så er det klart, at der er en fælles interesse, og den går jeg da også ud fra at Dansk Folkepartis deler – nogle gange kan jeg være lidt i tvivl.
Men jeg går da ud fra, at Dansk Folkeparti også deler opfattelsen af, at det er vigtigt, at personer, der har begået alvorlig kriminalitet, for det første får en alvorlig straf, og for det andet, at vi gør, hvad vi kan, for at de kommer ud som bedre mennesker, så de ikke begår ny kriminalitet; dermed er vi forhåbentlig med til at sikre, at vi kan få færre ofre for kriminalitet.
Regeringen sidder lige i øjeblikket og arbejder på en liste af initiativer, som kan gøre livet bedre, og ikke mindst nemmere, for ofrene for kriminalitet.
Jeg tager hr. Peter Skaarups spørgsmål som udtryk for, at det er et ønske, som Dansk Folkeparti deler med regeringen, at ofrene for kriminalitet skal have bedre vilkår, skal have bedre muligheder for at komme igennem livet.
Hvorfor man så ikke pressede mere på under den tidligere regering, kan man selvfølgelig altid diskutere, men nu kommer der altså til at ske noget.
Det står direkte i regeringsgrundlaget, at man skal have bedre muligheder for at skærme sig af over for gerningsmanden, og at vi eksempelvis også vil efterse rammerne for erstatninger til ofre.
Så bliver der spurgt til Marlene Duus og de forfærdelige hændelser, hun har været udsat for.
Det er virkelig forfærdeligt; det tror jeg alle er enige i.
Jeg må sige, at hun fortjener meget, meget stor ros for at have skrevet kronikken.
Så jeg mener, hun fortjener stor ros for, at hun har skrevet, som hun har skrevet.
Og som sagt sidder regeringen i øjeblikket lige nøjagtig og arbejder med, hvordan vi kan sikre bedre rammer og vilkår for ofrene for kriminalitet.
Karen Hækkerup (S), 2012-03-29:
Tak for den gode diskussion.
Der er ikke nogen tvivl om, at det her er et rigtig godt lovforslag, som kommer til at have god effekt derude, og som kommer til at være til gavn for børnene, så i den forbindelse vil jeg gerne takke for det samarbejde, vi har haft om at udforme lovforslaget.
Det glæder mig rigtig meget, at vi nu er nået til, at det kunne komme i Folketingssalen.
Fra Dansk Folkepartis side blev der stillet et spørgsmål vedrørende de kommunale plejefamilier, og der skal jeg sige, at det naturligvis er tanken, at de er omfattet, men jeg forventer selvfølgelig, at vi kan tage en runde om det, eventuelt i udvalgsarbejdet, men naturligvis skal de også være omfattet.
Det skyldtes nu ikke en fejl, det skyldtes tværtimod en meget langstrakt behandling i satspuljekredsen, som jeg naturligvis skal beklage, men jeg havde som minister ikke mulighed for at samle opbakning til at kunne sende lovforslaget i høring, da det blev blokeret i kredsen.
Men til sidst fik vi det igennem, og det er jeg rigtig glad for, for det kommer til at have en god effekt, når det bliver vedtaget.
Det er sådan, at ifølge lovforslaget har alle plejefamilier ret og pligt til både efteruddannelse og supervision, og kommunerne skal selvfølgelig overholde loven.
Det var den tvist, som vi havde i satspuljekredsen, nemlig om man kan indskrive i et lovforslag, hvor man siger, at noget er lov, at kommunerne skal overholde det.
Det var det, der var grunden til, at forslaget kun kunne få 18 dage i høring, og det skal jeg naturligvis beklage.
Jeg synes, det havde været smukkere, at det var blevet fremsat med en mere korrekt høringsfrist, men det var der altså ikke opbakning til i satspuljekredsen, og for mig var det vigtigst at få det igennem, sådan at det kan komme til at virke.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Det gælder om lige at lære reglerne herinde.
Enhedslistens forespørgsel i dag er en opfølgning på den forespørgsel, der var for et lille års tid siden kort før sommerferien.
Den drejede sig også om samme emne, og i tillæg hertil har vi valgt også at lægge særlig vægt på spørgsmålet om retssikkerhed for de borgere, der har et handicap.
Vi synes, det er meget glædeligt, at vi i kraft af bedre behandling og bedre pleje ser, at langt flere overlever sygdomme og handicap, end de gjorde for år tilbage.
Sidste år blussede en ubehagelig debat op, hvor borgere med handicap blev beskyldt for at være årsag til kommunernes dårlige økonomi og sågar blev kaldt for gøgeunger.
Jeg synes, vi skal bruge dagen i dag på at vise, at et enigt Folketing mener, at vi betragter det som noget positivt, at langt flere overlever med handicap og sygdom, og ikke bare overlever, men rent faktisk også lever et aktivt liv og er en del af vores samfund.
Derudover håber jeg, at vi med denne forespørgselsdebat kan få en samlet drøftelse af, hvordan vi gør handicappolitikken endnu bedre og ikke mindst, hvordan vi styrker retssikkerheden.
En del af baggrunden for at indkalde til den her forespørgselsdebat er også regeringens lovforslag om at skrive ind i serviceloven, at der skal tages hensyn til kommunernes økonomi og til det lokale serviceniveau, når man vurderer, hvorvidt en borger skal have ret til hjælp.
Jeg blev ærlig talt
noget overrasket og skuffet, da jeg så, at forslaget optrådte i regeringens lovkatalog.
Før valget var vi jo rørende enige om, at det ville være en klar svækkelse af borgernes retssikkerhed, som ville gøre det endnu mere kompliceret at gennemskue, hvad man har krav på som borger.
Endelig håber jeg på, at regeringen vil fortælle nærmere om, hvad udsigterne er til, at Danmark ratificerer tillægsprotokollen til FN's handicapkonvention, og hvad udsigterne er til, at regeringen nedsætter en social retssikkerhedskommission, som kan komme med forslag til, hvordan retssikkerheden på det sociale område kan sikres og forbedres.
Jeg håber, vi får en rigtig god debat.