Bjarne Corydon (S), 2014-06-02:
Jeg tror ikke, det bliver identisk, men jeg går ud fra, at det bliver enigt.
Det er i hvert fald min klare forventning.
Det er jo sådan, at et bredt flertal i Folketinget står bag det nuværende satspuljeforlig og dermed også finansieringen af satspuljen.
Hovedprincipperne bag forliget og afsættelsen af et puljebeløb har været de samme principper, siden starten af 1990'erne, hvor ordningen blev oprettet.
Regeringen mener, at satsreguleringsordningen er en hensigtsmæssig ordning.
Den sikrer en rimelig balance mellem hensynet til overførselsmodtagernes indkomst og mulighederne for at iværksætte særlige indsatser over for svage og udsatte grupper i vores samfund.
På den baggrund ser regeringen ikke noget behov for, at vi ændrer finansieringen af satspuljen.
Lønudviklingen har jo nu i et par år på baggrund af den almindelige økonomiske situation været på et sådant niveau, at der ikke er blevet tilført en nyt puljebeløb til satspuljen.
Vi forventer på det nuværende tidspunkt heller ikke, at der tilføres et nyt puljebeløb før 2017.
Det betyder jo ikke, at der ikke har været midler til forhandling, og det betyder jo heller ikke, at der ikke er igangsat nye væsentlige indsatser over for udsatte grupper.
Satspuljen i de enkelte år består ikke bare af et eventuelt nyt puljebeløb.
Der er også andre elementer: for det første frigjorte midler, som følger af midlertidige projekter, der udløber, for det andet uforbrugte midler fra de tidligere år, som føres tilbage til satspuljen, og vi aftaler også ofte omprioriteringer, så midlerne udnyttes bedst muligt inden for satspuljen.
I år står vi så desuden i den meget særlige situation, at der er yderligere midler til udmøntning for satspuljen, for der foretages en korrektion på alt i alt 1,6 mia. kr. bagudrettet og ca. 0,3 mia. kr. årligt permanent.
Samlet set vil der derfor være midler til forhandling i satspuljen i 2015, også selv om der ikke tilføres et nyt puljebeløb som følge af lønudviklingen.
De forhandlinger er ganske ekstraordinært allerede i gang i Sundhedsministeriet, hvor der forhandles om et historisk løft af indsatsen i psykiatrien.
Som sagt ser regeringen på den baggrund ingen grund til, at vi ændrer på finansieringen af satspuljeordningen, men vi finder anledning til, at vi ser på administrationen og hele regelsættet omkring satspuljen.
I takt med at der jo løbende tilføres nye puljebeløb til satspuljen, akkumulerer den samlede pulje helt naturligt, og satspuljen udgør således i dag knap 13 mia. kr., og den finansierer op imod 800 forskellige ordninger.
Der er tale om mange forskellige slags ordninger.
Det kan f.eks. være udviklingsprojekter, lovgivningsinitiativer, puljer m.v. Når vi igen kommer i en situation, hvor der vil være år, hvor satspuljen skal tilføres et nyt puljebeløb, ja, så vil antallet af ordninger jo alt andet lige helt naturligt stige.
Det betyder, at det bliver stadig mere komplekst at følge op på de afsatte bevillinger.
Derfor kan der være behov for at se nærmere på administrationen af satspuljen og selve konstruktionen, så der fremadrettet sikres et enkelt, et automatiseret og et sikkert system, og derfor vil regeringen nedsætte en taskforce til lige præcis dette arbejde, og rammerne for arbejdet vil blive drøftet med forligspartierne.
Så alt i alt mener regeringen, at finansieringen af satsreguleringsordningen fungerer tilfredsstillende, og derfor har vi så heller ikke noget ønske eller nogen planer om, at vi ændrer på det.
Nu vil socialministeren orientere om regeringens socialpolitik over for socialt udsatte grupper.