runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2015-12-09:
Det er jo, som spørgeren også indikerer, en liste, som omfatter de år, hvor spørgerens eget parti sad i regering, som nu sættes op i World Economic Forums ligestillingsindeks.
Jeg kan sige, at den her regering prioriterer et frit samfund med lige muligheder og rettigheder for den enkelte uanset køn, og ligestilling er for mig et meget bredt område, hvor vi skal se på, hvordan begge køn er stillet, uanset om det gælder uddannelse, over- eller underrepræsentation i voldsstatistikkerne, antallet af stilethæle i bestyrelseslokaler eller en række andre ting.
Når jeg kigger nærmere på World Economic Forums opgørelse af ligestilling og hvordan de måler ligestilling, så må jeg konstatere, at undersøgelsen giver et meget grovkornet og i visse tilfælde skævt billede af ligestilling mellem mænd og kvinder, herunder ligestilling i Danmark og også ligestilling fra 2014 til 2015, hvor spørgerens eget parti sad i regering. Hvis vi kigger på nogle af de parametre, hvor Danmark har bevæget sig, så ser vi, at det f.eks. er på sundhedsområdet.
Centralt for World Economic Forums undersøgelse er, at kvinden skal måle sig med mandens position, og alt skal være mindst 50/50 for at være ligestilling.
På sundhedsområdet anslår undersøgelsen, at danske kvinder har 71 sunde leveår, og at danske mænd kun har 69 sunde leveår.
Til sammenligning er Rusland rangeret som nr. 1 i den kategori, hvor Danmark altså er rangeret længere nede, og det er det bl.a., fordi Rusland har 66 sunde leveår for kvinder og kun 55 sunde leveår for mænd.
Det vil altså sige, at jo flere sunde leveår til kvinder i forhold til mænd, jo mere ligestilling.
Det er ikke rigtig den forståelse, jeg og regeringen har af ligestilling, så den konklusion og det, at den er med til at trække Danmark ned i det her indeks, har jeg meget, meget svær ved at forstå, og jeg har i hvert fald svært ved at tilslutte mig det, der ligger bag.
Et af de andre punkter, hvor World Economic Forums metode i den her opgørelse betyder, at Danmark bevæger sig nedad fra en femteplads til en 14.-plads, er på området politisk empowerment.
Her er Danmark gået tilbage, fordi den tidligere regering i begyndelsen af året foretog en ministerrokade, hvor andelen af kvindelige ministre faldt.
Det er jo heller ikke sådan, at jeg vil sætte lighedstegn mellem det og så det, at Danmark skulle have en dårligere ligestilling.
Derfor synes jeg egentlig, at det altid er godt at få internationale opgørelser, men det skal jo også helst være opgørelser, som viser et reelt billede af, hvordan det står til med ligestillingen i landet.
Mette Reissmann (S), 2015-12-09:
Først vil jeg godt bemærke, at det er positivt, at regeringen er begyndt at trække dele af forslaget tilbage.
Det har også været tiltrængt.
Alligevel må vi konstatere, at situationen bare ikke er god nok, for sagen er jo den, at regeringens ønske om at afskaffe konsolideringsfradraget stadig væk består.
Det vil sige, at det summa summarum er sådan, at regeringen fortsat skaber forringelser for forskningen i Danmark.
De fondsmidler, som jo normalt ville blive overført fra almennyttige fonde til f.eks. forskning, vil ikke være de samme, som de er i dag.
Regeringen giver altså forskningen nogle dobbeltslag.
Ingeniørforeningen har f.eks. i sit høringssvar gjort opmærksom på, hvordan lovforslaget sammen med besparelserne på finansloven er med til at forringe forskningen på f.eks. erhvervsrettede områder, der netop skal være med til at løse Danmarks udfordringer i fremtiden.
26 fonde er gået sammen i et fælles høringssvar, hvor de advarer mod det store samfundsmæssige tab, som netop kommer til at være en konsekvens, hvilket man fra ministerens side her mener er ærgerligt.
Men de kommer til at uddele væsentlig færre midler i fremtiden til forskning, end de hidtil har gjort.
Det er derimod dem, der drager fordel af det.
Samlet finansierer fondene flere tusinde årsværk på de danske universiteter og hospitaler.
Vil ministeren arbejde for, at regeringen dropper planerne om at fjerne konsolideringsfradraget, så forskningen ikke får dobbelt tæsk af regeringen?
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Det kunne man antage.
Men man kan også anlægge det synspunkt, jeg nu har, at det er, når man indgiver sin ansøgning, og alene dér, man så skal gå til test og andet.
Jeg synes faktisk, det er helt rimeligt, at man både skal have kendskab til det samfund, man lever i, men jo selvfølgelig også skal tale sproget på et passende niveau.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-12-09:
Nej, det vil ministeren ikke.
Regeringen har klart signaleret, at vi skal finde 200 mio. kr. for bl.a. at honorere et løfte vedrørende generationsskifte i familieejede virksomheder.
Desto større sikkerhed der er for et generationsskifte, des mere langsigtet kan vores virksomheder planlægge, og des bedre kan de skabe overskud og dermed flere penge til samfundet.
Det kan både uddannelse og forskning få gavn af.
Jeg kan ikke lade være med at trække på smilebåndet ad, at ordføreren gør meget ud af den erhvervsrettede forskning, når jeg tænker på ordførerens rolle i fordelingen af forskningsreserven, hvor ordføreren var utrolig forhippet på at skære i den erhvervsrettede forskning til fordel for den fri forskning.
Men det har ordføreren måske glemt.
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Jeg må ærligt indrømme, at når vi har med statsborgerskab at gøre, vægter jeg det, at der f.eks. er prøver og betingelser for at tildele det, meget, meget højt.
Lotte Rod (RV), 2015-12-09:
En ting er, hvad det her gør, og hvad det sender af signal til de unge, som har gået i dansk skole, men som nu alligevel skal gå op til nogle prøver.
En anden ting er jo, hvad det betyder sådan rent administrativt.
Normalt plejer Venstre jo at være fortaler for, at vi skal af med bureaukrati, man her fremsætter man altså et forslag, som vil øge bureaukratiet.
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Det er jo, fordi der er øget sagsbehandling.
Lotte Rod (RV), 2015-12-09:
Jeg har et opklarende spørgsmål til ministeren: Vil ministeren uddybe, hvorfor det koster et par millioner ekstra at rykke sagsbehandlingen ind i ministeriet?
Josephine Fock (ALT), 2015-12-09:
Tak for det.
Jeg hæfter mig jo ved formuleringen af lovforslaget og også ved det, som jeg hørte ministeren gengive korrekt, at unge udlændinge, som er født og opvokset Danmark, fremover vil blive stillet på samme måde som andre udlændinge.
Synes ministeren ikke, der er forskel på udlændinge, der kommer til Danmark, og så unge danskere, der er født og vokset op i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Forskellen er, at i det tilfælde ville den ene være statsborger fra fødslen og den anden ikke, og når det er noget, man tilvælger – og det ville det jo være i det her tilfælde – jamen så er det også ret og rimeligt, at man som samfund og som land stiller nogle betingelser for det.
Søren Søndergaard (EL), 2015-12-09:
Man kan jo sagtens tage det synspunkt, at man skal have kendskab til samfundet, men det gælder vel for alle.
Altså, lad os forestille os to personer, der er født på samme hospital, har gået i samme børnehaveklasse, har gået i samme skoleklasse og måske har stået i lære sammen.
Så bliver de 18 år, og det bliver overhovedet ikke undersøgt, hvorvidt den ene er integreret, men den anden skal undersøges for, om han er integreret.
Hvad er årsagen til, at der skal være den forskel?
Jeg synes da ikke, at ministeren skal gå debatløs eller uengageret herfra.
Men den her prøve, som man så skal op til for bl.a. at få afklaret, om man er integreret, kan vel så være lige så relevant for alle andre, altså folk, som har udenlandske forældre, men har fået naturalisation på et tidligere tidspunkt end det, der lægges op til nu.
Eller børn eller børnebørn af nogle, der har fået dansk statsborgerskab, eller for den sags skyld danske statsborgere.
Altså, integrationen vises vel ved, hvordan man svarer på den test og ikke, hvornår eller hvor man er født, eller hvornår man er kommet, eller hvilke forældre man har.
Er det ikke rigtigt forstået?
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Statsborgerskab er noget særligt.
Regeringen mener, at der skal stilles høje krav til de udlændinge, der ønsker et dansk statsborgerskab.
Formålet med lovforslaget er derfor først og fremmest at sikre, at dansk statsborgerskab i højere grad tildeles personer, der reelt er integreret i det danske samfund.
Efter lovforslaget vil unge udlændinge, der er født og opvokset i Danmark, ikke længere kunne blive danske statsborgere blot ved at afgive en erklæring, hvor der ikke stilles krav om danskkundskaber på et vist niveau eller kendskab til danske samfundsforhold.
De unge udlændinge vil herefter på lige fod med andre udlændinge kunne søge om dansk statsborgerskab ved naturalisation, og de skal i den forbindelse selvfølgelig opfylde de almindelige betingelser om f.eks. danskkundskaber og en bestået indfødsretsprøve.
Ophævelsen af erklæringsadgangen for unge født og opvokset i Danmark har ikke overraskende tiltrukket sig den primære opmærksomhed, men lovforslaget indeholder også et andet vigtigt tiltag, nemlig at alle børn fremover som udgangspunkt omfattes af deres forældres erklæring om dansk statsborgerskab, uanset hvilke regler erklæringen er afgivet efter.
På nuværende tidspunkt er der kun én erklæringsadgang, der omfatter den erklærendes børn.
Det drejer sig om erklæringsadgangen for personer, som har været optaget på en lov om indfødsrets meddelelse med krav om løsning for hidtidigt statsborgerskab.
Dette er hverken hensigtsmæssigt eller rimeligt.
Lovforslaget indebærer derfor, at disse børn fremover vil kunne opnå dansk statsborgerskab sammen med den erklærende forælder.
Indtil der bliver rettet op på denne uhensigtsmæssige retstilstand, vil der i en periode være børn, som ikke har mulighed for at få statsborgerskab sammen med deres erklærende forældre.
Det er regeringens hensigt, at der for denne gruppe af børn etableres en tidsbegrænset adgang til at indgive en naturalisationsansøgning, som vil blive forelagt Folketingets Indfødsretsudvalg.
Indfødsretsudvalget vil i den forbindelse skulle tage stilling til, om der bør meddeles dispensation for betingelser, som ikke måtte være opfyldt.
Med disse ord vil jeg gerne takke ordførerne for en god debat, om end det ikke har været så engageret en debat i denne omgang – vi har før haft debatter her i Folketingssalen, som man kan sige har været mere voldsomme.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget her i Folketingssalen og står selvfølgelig til rådighed, som det sig hør og bør, for de spørgsmål, der måtte være både her og i den videre behandling.
Anders Johansson (KF), 2015-12-09:
Nu har jeg ikke været med i sagens behandling, og jeg kommer heller ikke til at være med i sagens behandling fremadrettet.
Jeg vil meget gerne bringe spørgsmålet videre til vores integrationsordfører, men jeg vil ikke stå her og give et svar nu.
Søren Søndergaard (EL), 2015-12-09:
Jeg stiller mig undrende over, hvorfor Venstres ordfører nu begynder at blande kriminalitet og terror ind i det her.
Er det sådan, at folk, der har begået kriminalitet og terror, kan få mulighed for at få dansk statsborgerskab efter nogen af de paragraffer, der har været diskuteret her?
Undskyld mig, det er jo det rene udenomssnak.
Det har intet med den her diskussion at gøre.
Det, der har noget med den her diskussion at gøre, er, at vi snakker om folk, der er født og opvokset i Danmark.
De kan have ingen forældre, eller de kan have forældre, der har været her i to generationer eller i ti generationer, det er sådan set ligegyldigt.
Folk, der er født og opvokset i Danmark, skal efter Enhedslistens opfattelse behandles på samme måde.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-09:
Så der er altså slet ingen forskel på, om ens forældre er danske, om ens forældre taler det danske sprog.
For dem, vi har med at gøre her, er jo nogle, hvis forældre ikke er danske statsborgere og dermed ikke taler dansk, ikke har bestået de prøver, der er, osv.
Der er slet ingen forskel i Enhedslistens begrebsverden.
Blot man er født i Danmark og har været i stand til at opholde sig her i 18 år, så skal man også bare pr. automatik have statsborgerskab, fordi man opholder sig på adressen Danmark, hvad enten man har begået kriminalitet eller terror eller for den sags skyld har vist, at man foragter Danmark og alt, der er dansk.
Er det Enhedslistens politik?
Søren Søndergaard (EL), 2015-12-09:
Det, der var budskabet i min tale, var sådan set meget simpelt: At folk, der er født i Danmark, folk, der har gået i samme vuggestue, børnehave, børnehaveklasse og skole, folk, der er kommet i lære sammen, selvfølgelig skal behandles på samme måde.
Det var sådan set hele pointen i det, og det er elementær logik for partier, som har et udgangspunkt i en lighedsopfattelse.
Men det var bare det, jeg sagde: Det her er et diskriminationsforslag, intet andet.
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Jeg ser jo det her ud fra, kan man sige, et fuldstændig lavpraktisk synspunkt, altså at så længe man ikke er dansk statsborger, er man ikke dansker, og så er man – i og med at man jo ikke er dansk statsborger – udlænding.
Søren Søndergaard (EL), 2015-12-09:
Jeg vil bare sige til Venstres ordfører, hr. Jan E. Jørgensen, at hvis det var den eneste pinlige ting i den her sag, var det måske til at komme over.
Jeg vil bare sige noget til bemærkningerne til det lovforslag, der er fremsat her.
Nu ved jeg godt, at der jo kan siges mange ting af forskellige ministerier, men i de bemærkninger, der står her, er det klart, at det handler om at undersøge, om folk er integreret i det danske samfund.
Det er det, det handler om.
Ministeren står så og snakker om det helt særlige ved at være dansk statsborger osv.
Men det, der står her i bemærkningerne, handler om at være integreret i det danske samfund.
Det, der bare er virkeligheden, er, at langt, langt de fleste mennesker får lov til at være danske statsborgere, uden det nogen sinde bliver undersøgt, om de er integreret i det danske samfund.
Det bliver aldrig nogen sinde undersøgt, hvis deres forfædre har fået dansk statsborgerskab – heller ikke selv om de er tredjegenerationsindvandrere og fuldstændig uintegrerede.
Men lige præcis den her gruppe, som altså vokser op sammen med Jens eller Hassan, hvis bedsteforældre fik dansk statsborgerskab, skal man undersøge.
Det har intet at gøre med at undersøge generel integration i det danske samfund – intet.
For så burde det være et krav, der blev stillet til alle.
Det har kun noget at gøre med en eneste ting, og det er diskrimination.
Det er det eneste, det har med at gøre – kun diskrimination.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-09:
Tak for det.
Det er blot for at komme med et lille korrektiv til min tale tidligere.
Det glemte jeg før, og det er jo frygtelig pinligt, så nu er det sagt og skrevet ned i bøgerne, så det står at læse om 100 år.
Inger Støjberg (V), 2015-12-09:
Jamen som det også blev sagt tidligere – jeg tror faktisk af Dansk Folkepartis ordfører – er der desværre eksempler på, at man, på trods af at man er født og opvokset i Danmark, ikke behersker sproget og ikke har et stort kendskab til danske samfundsforhold.
Og når man aktivt tilvælger et statsborgerskab, mener jeg jo, at det er ret og rimeligt, at vi også stiller krav, der er relativt høje.
For det er noget specielt at være dansk statsborger. Det at være dansk statsborger, det at tilvælge at blive dansk statsborger, er noget, man skal række ud efter.
Det er noget, man skal gøre sig fortjent til.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-09:
Jeg har lyst til at spørge: Er ministeren virkelig af den overbevisning, at det vil fremme integrationen, at vi behandler unge mennesker, som er født og opvokset her i Danmark, som om de ikke var det?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-09:
Der var så endnu en lille pinlighed dér, hvad hr. Søren Søndergaard?
Man forlader talerstolen i utide.
Jeg forstår det sådan, at Enhedslisten stiller forslag om, at personer, der er født og opvokset i Danmark af forældre, der er danske statsborgere og bedsteforældre, der er danske statsborgere, skal til en eller anden integrationstest.
Eller hvad var det ellers, der var budskabet i hele Enhedslistens tale?
Det står mig ikke helt klart.
Lotte Rod (RV), 2015-12-09:
Nu må ordføreren jo sige, om han kan svare på spørgsmålet eller ej, da det her er på baggrund af en anden ordførers tale.
Men jeg er lidt interesseret i at høre, hvad De Konservative tænker om ideen om at undtage de unge, som altså har gået i skole, hele folkeskolen, her i Danmark, og som er gået ud af 9. klasse og har fået 2 i 9. klasses-prøven i dansk.
Ville det ikke være en god idé at sige, at de ikke behøver at gå op til en indfødsretsprøve?
Anders Johansson (KF), 2015-12-09:
Jeg skal på vegne af vores integrationsordfører fremføre følgende: Vi Konservative støtter L 53. Formålet med lovforslaget er at sikre, at dansk indfødsret tildeles personer, som reelt er integreret i det danske samfund.
Det skal være noget særligt at blive belønnet med dansk statsborgerskab.
Det er ikke noget, vi skal forære væk.
Man skal være loyal over for vores demokrati.
Man skal være aktiv i det danske samfund.
Man skal være lovlydig, og så skal man ville Danmark.
Vi er enige med regeringen i, at der skal stilles større krav, der sikrer, at kun de personer, som reelt er integreret og har vist vilje til, at de positivt vil Danmark, skal tildeles indfødsret.
Det er hensigten med lovforslaget.
Vi Konservative mener ikke, at de nuværende krav vedrørende danskkundskaber og kendskab til danske samfundsforhold i tilstrækkelig grad sikrer, at unge udlændinge, som i dag tildeles dansk indfødsret i medfør af indfødsretslovens § 3 a, reelt er integreret i det danske samfund.
L 53 indebærer på den baggrund en ophævelse af bestemmelsen i indfødsretslovens § 3 a, således at unge udlændinge, som er født og opvokset Danmark, vil være henvist til at søge dansk indfødsret ved naturalisation.
De unge udlændinge vil i den forbindelse blive stillet over for de almindelige betingelser for erhvervelse af dansk indfødsret ved naturalisation, herunder de til enhver tid gældende betingelser om danskkundskaber og kendskab til det danske samfund, som er en forudsætning for at blive optaget på et lovforslag om indfødsrets meddelelse.
Alt i alt er det et fornuftigt lovforslag, som vi bakker op om.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Jo, jeg anerkender bestemt, at forskningen er et vigtigt bidrag til at fremtidssikre samfundet.
Men det er der også mange andre elementer, der er, eksempelvis generationsskifte af virksomheder, en stærk beskæftigelsespolitik og et sundhedsvæsen, der gør, at danskerne får en behandling i verdensklasse osv. Alt det skal finansieres.
Før valget sagde vi nøjagtig, hvordan vi ville finansiere det, nemlig bl.a. med de midler, som vi nu har prioriteret på finansloven, og derfor er det jo ikke nogen overraskelse for nogen, at vi står ved de løfter, vi har givet før valget.
Jo, der er måder at fremtidssikre samfundet på, forskningen er én måde, men der er også andre.
Mette Reissmann (S), 2015-12-09:
Jeg kan bare sige til ministeren, at CEPOS oplyser, at der er tale om et skattestop.
Men det kan jo være, at ministeren er uenig med CEPOS i det.
Regeringen vælger at skære i forskningen på finansloven, og regeringen vælger jo også nu at skære i forskningen ved at fjerne konsolideringsfradraget.
Derfor vil jeg bare lige høre, hvorfor regeringen og ministeren, uagtet at ministeren er ærgerlig over, at det går ud over forskningen, vælger at nedprioritere forskningen på den her måde.
Anerkender ministeren ikke, at forskningen er helt afgørende for værdiskabelse og jobvækst i fremtiden?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-12-09:
Det, jeg er optaget af, er, at dansk økonomi hænger sammen.
Vi fører en ansvarlig økonomisk politik, ikke bare til gavn for familieejede virksomheder, uddannelsessektoren og forskningssektoren, men for alle danskere.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-09:
Med det her lovforslag foreslås flere ændringer i reglerne for tildeling af statsborgerskab.
For det første sikres det med en ændring af § 4 i lov om dobbelt statsborgerskab, at vores nye statsborgeres børn også bliver danske statsborgere, uden at deres forældre skal stilles over for urimelige krav om at opgive deres andet statsborgerskab.
Det kan vi uden videre støtte.
For det andet fjerner man med en ophævelse af en bestemmelse i loven om indfødsret kravet om, at personer, der er født og opvokset i Danmark, mere eller mindre automatisk får tildelt statsborgerskab.
Da ministeren i forbindelse med forhandlingerne om nye regler for tildeling af indfødsret foreslog at ophæve erklæringsadgangen for unge, der er født og opvokset i Danmark, var Socialdemokraterne ikke afvisende, men havde også et par forslag til ændringer, som der ikke blev opnået enighed om under forhandlingerne.
Det er på den baggrund, at vi går til behandling af lovforslaget.
Vi er ikke afvisende over for, at automatikken i tildelingen af statsborgerskab til unge, der er født og opvokset i Danmark, ophæves.
Det kan være fornuftigt, at der skal søges om at opnå dansk indfødsret på baggrund af nogle på forhånd fastsatte kriterier, der understøtter sprog, samfundsforståelse, demokrati, selvforsørgelse og loyalitet.
Men ligesom folkeskolens afgangsprøve i dansk anses for fornøden dokumentation for sprogkravet, mener vi også, at ansøgere, der er født og opvokset i Danmark, og som har bestået folkeskolens afgangsprøve, skal kunne fritages for at bestå indfødsretsprøven.
Vi stiller derfor et ændringsforslag i forbindelse med udvalgsarbejdet, og det håber vi selvfølgelig kan samle bred opbakning i hele Folketinget.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-09:
Det kan jeg forstå er noget, som regeringen og ministeren går relativt meget op i, og det er jo så altså utvetydigt blevet brudt her.
Det er som bekendt sådan, som tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen ofte sagde, at sådan et skattestop bryder man kun en gang – man kan jo ikke være mere eller mindre gravid.
Så spørgsmålet er meget enkelt: Er ministeren ikke bekymret for den præcedens, dette kan skabe?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Det er klart, at regeringen lytter til det, fondene sender af signaler.
Det er også derfor, at skatteministeren allerede har meddelt, at der kommer til at finde ændringer sted.
Når de ændringer er vedtaget, ved fondene nøjagtigt, hvad det er, de har at forholde sig til.
Fondene uddeler mere en 8 mia. kr. årligt.
Der forsvinder nu 200 mio. kr., så det er jo ikke sådan, at dette land går i stå.
Jeg synes, det er ærgerligt, at det kan have en konsekvens for forskningen.
Det tror jeg alle vil være enig med mig i.
Benny Engelbrecht (S), 2015-12-09:
Jeg husker talrige debatter fra denne Folketingssal og fra den brede offentlighed, hvor spørgsmål om fonde har været drøftet.
Det har ofte været et andet parti end ministerens parti, nemlig Enhedslisten, som har fremført en mulig finansieringsmulighed, som kunne komme fra bemeldte fonde, og derfor må jeg først og fremmest gratulere ministeren med at gennemføre Enhedslistens politik.
Tidligere i dag hørte vi finansministeren forsøge at stå på mål for, at dette her jo samtidig er et brud på skattestoppet.
Det slap finansministeren ikke så godt fra ved at stå med en fedtet brochure fra Venstres valgkamp.
Men det ændrer dog ikke på det grundlæggende faktum, at det, der står tilbage nu, er, at regeringen har brudt skattestoppet.
Fondene skal indrette sig efter en fremtid, som endnu er uvis, fordi man ikke kender dette lovforslags konkrete sammenhæng, og derfor er mit spørgsmål ret enkelt: Er ministeren ikke bekymret for, at de fonde, som er meget væsentlige bidragsydere bl.a. til forskningen, nu ikke ved, hvad de har at rette sig efter, og at de derfor ikke kan stole på regeringen?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-12-09:
Jeg beklager, at jeg også i dag må rette på spørgeren, for vi skar ikke ned på alle områder.
Det siger jeg bare af hensyn til historieskrivningen.
Jeg anerkender heller ikke spørgerens præmis om, at den her regering ikke har ambitioner på forskningsområdet.
Måske er det en overraskelse for spørgeren, men vi gør faktisk det efter valget, som vi sagde før valget.