Bertel Haarder (V), 2008-02-22:
Under det foregående forslag ville SF bruge 600 mio. kr. årligt til lektiehjælp.
Det forslag, vi nu behandler, betyder, at vi skal bruge 500 mio. kr. årligt i 3 år og derefter 200 mio. kr. i merbevilling til undervisningsmidler.
Det fremgår af beslutningsforslag nr. B 41.
Det er den store pung, der er fremme.
Vi har i regeringen selv fremlagt en plan, der hedder »Mod nye mål - Danmark 2015«.
Den fremlagde vi i august, og den indeholdt forslag om en kvalitetsfond på 50 mia. kr.
Den skal medfinansiere offentlige investeringer i en række offentlige institutioner, herunder folkeskoler, over de næste 10 år.
Regeringen vil med KL drøfte, hvordan midlerne bedst kan anvendes på folkeskoleområdet.
Derudover har regeringen afsat midler til en tilskudsordning til bedre naturfagslokaler på skolerne.
I årene 2005-2008 afsatte regeringen 425 mio. kr. til renovering af naturfagslokaler, og disse penge har genereret et mindst lige så stort kommunalt beløb til naturfagslokaler, idet der var krav om kommunal medfinansiering af mindst et tilsvarende beløb.
En midtvejsevaluering af puljen til renovering af naturfagslokaler, som blev foretaget for et år siden, viser, at der på de skoler, der har deltaget i evalueringen, er skabt et godt undervisningsmiljø for de naturfaglige fag.
Regeringen har også ønsket at sætte turbo på anvendelsen af it i undervisningen.
I 2003 blev der vedtaget en handlingsplan, som havde til formål at styrke folkeskoleelevernes it-kompetencer.
Den indeholdt 495 mio. kr. fordelt over 4 finansår.
Størstedelen af disse midler blev brugt til computerudstyr til folkeskolens tredjeklasser, og da der også her var tale om kommunal medfinansiering, betød dette program, at et beløb i størrelsesordenen 0,75 mia. kr. er blevet brugt til ekstra computerudstyr til skolerne.
Det har betydet en gevaldig opgradering af skolernes it-udstyr.
Jeg tror ikke, det er risikabelt at sige, at Danmark har bedre it-udstyr og større internetadgang i undervisningssektoren end noget andet land på jorden.
Optælling af skolernes it-udstyr pr. 1. januar 2008 er endnu ikke helt afsluttet, men det skønnes, at der er anskaffet 150.000 nye computere til folkeskolen de sidste 3-4 år, hvortil kommer et stort antal interaktive whiteboards.
Det er således vurderingen, at it-udstyr-situationen i folkeskolen nu er ret så fin, og at der ikke i øjeblikket er brug for yderligere statslige midler som incitament for at få kommunerne til at anskaffe mere it-udstyr.
Så når SF i bemærkningerne til beslutningsforslagene taler om skolernes dårlige edb-faciliteter og behov for it-løft, må jeg rent ud sige, at det altså kommer lidt sent, for den indsats er sket eller er i fuld gang.
På finansloven for 2006 blev der på folkeskoleområdet og til de frie skoler afsat i alt 45 mio. kr. i hvert af årene 2005 og 2006, altså i alt 90 mio. kr.
Igen blev der forudsat medfinansiering, så det er altså 180 mio. kr. til nye undervisningsmaterialer, der her er tale om.
En efterfølgende evaluering har vist, at pengene er blevet brugt til formålet og i helt overvejende grad til kommunernes og skolernes tilfredshed.
I bemærkningerne til B 41 nævner forslagsstillerne, at kommunerne i samarbejde med skolerne, herunder skolebestyrelserne, bør forpligtes til at opstille målsætninger for udviklingen i undervisningsmaterialer og -faciliteter.
Det kan jeg sådan set tilslutte mig.
Den forpligtelse findes allerede, og den er ikke begrænset til en tydeliggørelse af ansvaret for samarbejdet om kvalitet og undervisningsmidler og -faciliteter.
Med ændringen af skoleloven i 2006 er kommunerne blevet forpligtet til at udarbejde en årlig kvalitetsrapport, som bl.a. skal beskrive skolernes faglige niveau og den pædagogiske udvikling på skolerne, og det omfatter naturligvis også skolens undervisningsmidler.
Arbejdet med kvalitetsrapporten indebærer, at kommunalbestyrelsen skal udarbejde en handlingsplan med sigte på at udbedre de svagheder inden for det kommunale skolevæsen, som kvalitetsrapporten måtte afsløre, og de berørte skolebestyrelser skal høres om de tiltag, som handlingsplanen indebærer.
Konkluderende er jeg enig med forslagsstillerne i, at skolernes adgang til og anvendelse af tidssvarende undervisningsmidler er meget væsentlig for undervisningskvaliteten.
Men det forekommer mig, at de eksisterende ressourcer og den gældende lovgivning er fuldt tilstrækkelige til at tilgodese dette.
Jeg kan derfor ikke tilslutte mig forslaget.
Jeg er også enig i det, der står i B 44, nemlig at det er vigtigt at sikre nogle ordentlige fysiske rammer for folkeskolerne, f.eks. at et sundt indeklima er vigtigt, og her er regeringen som nævnt indstillet på at anvende endog meget store beløb på offentlige institutioner, herunder folkeskoler, men at gøre det på en måde, som viser respekt for kommunernes selvbestemmelsesret.
Det vil sige, at det skal forhandles med Kommunernes Landsforening, og det vil naturligvis være et emne under de tilstundende kommuneforhandlinger.
For som nævnt har regeringen i august fremlagt et ret så ambitiøst program for kommunale investeringer.