runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2007-04-10:
Det vil helt klart, tror jeg, ud over at have en præventiv effekt i forhold til dem, der forsøger at begå røverier inde i butikkerne, også få en effekt i forhold til opklaring af kriminalitet, der foregår ude på gaderne.
For man må forvente, at når tv-overvågnings-udvalgets forslag forhåbentlig bliver vedtaget her i Folketinget, så bliver det altså nemmere at få fat på optagelserne og se, hvem der rent faktisk har begået kriminaliteten.
Til det andet spørgsmål om at lave et totalt knivforbud i et vist tidsrum vil jeg sige, at det jo virker meget besnærende, men man når alligevel meget hurtigt ind i mange problemstillinger.
Typisk er fiskere jo nogle, der arbejder om natten og ikke om dagen.
Ydermere kan man jo også sagtens forestille sig pensionisten eller lægen, der er på vej et eller andet sted hen om aftenen, og som har en taske med med en kniv i.
Skal den person så kriminaliseres, fordi han kører mellem kl. 20 og kl. 1 om natten?
Jeg synes, der er nogle problemer i at kriminalisere det at køre med kniv i et vist tidsrum.
Jeg synes, det er bedre, at vi fokuserer på dem, der i dag bruger ulovlige knive: De skal knaldes for det!
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 114
Bent Bøgsted (DF), 2007-04-10:
Det er en opfølgning på den sag i Aalborg med knivstikkeri.
Nu kan vi jo se, at både politi og andengenerationsindvandrere i Aalborg frygter, at der skal ske en eskalering af volden i Jomfru Ane Gade.
Det har tidligere været sådan, at der har været en del uro i Jomfru Ane Gade, men problemet med den er blevet løst hen ad vejen.
Der er blevet fred og ro, og der har ikke været nogen store problemer, før vi har set de her store indvandrerbander, der kommer udenbys fra, en fra Blågårds Plads i København, en fra Esbjerg og en fra Århus.
De kommer, fordi der er større tolerance, fordi der ikke er de store problemer.
Der er ikke så meget kontrol på diskotekerne i Aalborg, som der f.eks. er i København.
Skal der være en øget politiindsats nede i gaden, sådan at politiet tager mere kontrol med dem, der kommer udefra, dem, de ikke kender?
Lene Espersen (KF), 2007-04-10:
Jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, at hr. Bent Bøgsted faktisk næsten selv har besvaret det spørgsmål, som han stiller mig.
For jeg mener faktisk, at noget af det, der bør ske, hvis der er et område, der oplever en hyppigere kriminalitet som f.eks. mange knivoverfald, jo netop er, at politiet bruger den mulighed, som Folketinget har givet politiet, til at foretage stikprøvekontrol, simpelt hen være der om aftenen torsdag, fredag, lørdag og stoppe alle mennesker og se, hvad de har i lommerne.
Der er jo meget, meget skrappe sanktioner, hvis man bliver taget med en ulovlig kniv, og de bliver jo taget med ulovlige knive, dem, vi taler om her.
Derudover er det meget velkomment, og der er rig mulighed for, at restaurationsbranchen, diskoteker, værtshuse og andre selv laver en regel om, at der er knivforbud på deres beværtning.
Det er der ikke noget til hinder for, og så skal man altså aflevere det, man har, før man går ind i restauranten.
Så jeg mener, man kan sige, at både restaurationsbranchen selv og også politiet faktisk har nogle redskaber til rådighed, som de kan bruge.
Jeg er så bekendt med, at HORESTA har påpeget, at der er et problem i den nuværende lovgivning, fordi der jo i dag er en mulighed for at udstede et påbud til folk om, at de ikke må komme på et værtshus eller en restauration, fordi de tidligere har lavet ballade.
Men det er svært at håndhæve de regler, fordi det er svært at identificere, hvem det er, der så har forbud mod at besøge bestemte steder.
Det er en af de ting, som jeg nu har bedt Rigspolitiet om sammen med HORESTA at se på for at se, om vi der kan gøre noget for at lukke af over for dem, der allerede en gang har skabt ballade, så de ikke kan vende tilbage og skabe fornyet uro i et område.
Bent Bøgsted (DF), 2007-04-10:
Det er jo meget godt, men så er spørgsmålet: Vil justitsministeren også se på, at man måske ikke skal gribe ind og straffe restauratørerne for diskrimination, hvis de indfører en skrappere kontrol i døren?
Det har der jo tidligere været tilfælde med i Aalborg i Jomfru Ane Gade, hvor restauratører blev anklaget for at diskriminere, fordi de havde ført en skrap kontrol.
Hvis de skal stramme op på det her, så er de jo nødt til at afvise nogle grupper.
Vil justitsministeren garantere, at de ikke bliver anklaget for at diskriminere andengenerationsindvandrere, hvis de afviser de grupper, der f.eks. kommer fra Blågårds Plads her i København?
Lene Espersen (KF), 2007-04-10:
Jeg vil sige, at så længe de holder sig inden for lovens rammer, må restauratørerne jo gøre, som det passer dem.
Det, der er helt afgørende for mig, er jo, at man f.eks. siger: Vi vil have et knivforbud her, vi gider ikke have folk med knive på vores diskotek eller værtshus – og så iværksætter man kontrol og kontrollerer samtlige, der skal ind på diskoteket.
Der vil det være dumt af en restauratør at sige: Vi stopper kun visse grupper, dem, som vi synes ser mistænkelige ud, for de er altså smarte nok til, at de nok skal sørge for, at der så er nogle andre, der smugler knivene ind for dem.
Så jeg vil sige, at man selvfølgelig skal udvise en ikkediskriminerende adfærd.
Men hvis man vil have sikkerhed for, at der ikke kommer nogen ind f.eks. med kniv eller med våben på ens diskotek, så skal man bare stoppe hver eneste, lade dem gå igennem en kontrol og se, om de har noget på sig.
Det mener jeg bestemt er et våben – det er måske et dårligt udtryk at bruge – men i hvert fald en metode, som man skal benytte sig af, hvis man frygter, at der ellers kan være ballade, hvis man f.eks. ejer et diskotek.
Per Clausen (EL), 2007-04-10:
Jeg skal nok spørge videre skriftligt, sådan at ministeren får mulighed for at give uddybende svar på det her.
Men jeg vil bare afslutningsvis spørge ministeren – hvis ministeren ellers svarer nogenlunde tilfredsstillende, om jeg så må sige, på det sidste spørgsmål her – om hun er indstillet på at undersøge, både hvordan man har håndteret den konkrete sag med hensyn til kontakt med de polske myndigheder, da man blev opmærksom på, at vedkommende havde fået en autorisation i Polen, og også om man har udnyttet de muligheder, der eksisterer for at bruge stk. 6 i forordningen.
Altså, indgår det i undersøgelsen?
For hvis det gør det og det også indgår med henblik på, at vi skal sikre, at de muligheder, der eksisterer, i hvert fald bliver udnyttet maksimalt i fremtiden, så vil jeg sige, at jeg i hvert fald i første omgang er tilfreds og så vil afvente de svar, der må komme på skriftlige spørgsmål herudover.
Christian H. Hansen (DF), 2007-04-10:
Mange tak for det, hr. formand, tak for venligheden.
Det, vi har set her på det sidste, har jo været, hvad jeg vil kalde modbydeligt.
Det har været hæsligt at se.
Men en ting er, at vi forhandler herhjemme og prøver på at stramme nogle regler op, noget andet er jo, at vi gerne skulle sørge for, at de her transporter kommer til at fungere godt ned igennem hele Europa, og der er mit spørgsmål så: Hvad har ministeren og regeringen gjort for at kræve, at man i hele EU får strammet op, således at der er hårde sanktioner overalt?
Lene Espersen (KF), 2007-04-10:
Jeg forstår godt, hvad det er, hr. Per Clausen påpeger.
Og jeg vil da i hvert fald sige, at jeg synes, det er godt, at vi med transportforordningen har den mulighed som en ekstra skrue at skrue på over for det antal transportører, som desværre ikke overholder reglerne, og som tjener penge på i den grad at udsætte dyr for dyremishandling.
Men jeg kan simpelt hen ikke svare på det konkrete spørgsmål, og det har jo noget at gøre med, at jeg i hvert fald ikke her kan redegøre for, om transportforordningens ikrafttrædelsesdato, altså den 5. januar, også er skillelinje for, hvornår man, om man så må sige, begyndte at tælle overtrædelser, eller om tidligere overtrædelser også kan tælle med og danne grundlag for en midlertidig frakendelse af retten til at transportere dyr.
Det undersøger jeg gerne, ligesom jeg som svar på hr. Per Clausens spørgsmål også meget gerne vil tage kontakt til Fødevarestyrelsen, så vi får en sikkerhed for, at de nye regler, som transportforordningen åbner op for, også bliver benyttet i de fremtidige sager, der måtte komme, og hvor det måtte være relevant at undersøge reglen.
Men jeg kan simpelt hen ikke redegøre for, om der inden for de her 3 måneder er tilstrækkeligt med antal sager, til at den her regel kunne have fundet anvendelse.
Jeg vil sige, at det er med visse forbehold, at jeg kan besvare hr. Per Clausens spørgsmål, fordi jeg ikke kender detaljerne i den konkrete sag, som bl.a. Danmarks Radio har afdækket. Derfor er det med nogle forbehold, at jeg svarer.
Da sagen jo ikke har været behandlet af domstolene eller andre myndigheder på nuværende tidspunkt, er det ikke for mig på nuværende tidspunkt muligt helt konkret at komme med et klart svar på, hvilke sanktioner der skal være i den kommende sag.
Det, jeg vil sige til hr. Per Clausen, er, at transportforordningen trådte i kraft den 5. januar i år, så det er først efter det tidspunkt, at transportforordningens regler har kunnet benyttes.
Jeg er ikke bekendt med, om den pågældende vognmand har fået mange domme efter det tidspunkt og op til det her tidspunkt, men hr. Per Clausen er meget velkommen til at stille et skriftligt spørgsmål til mig.
Så kan vi jo undersøge det.
Der er mange af transportforordningens regler, der netop er trådt i kraft, og som vi lige nu diskuterer, også i forbindelse med klippekortordningen for dyretransporters indførelse.
Men jeg ser gerne på den konkrete sag, hvis hr. Per Clausen stiller et skriftligt spørgsmål.
Jeg kan bare ikke svare på det på stående fod.
Dorrit Knudsen (S), 2007-04-10:
Jeg vil godt have lov til at spørge ministeren om, hvad han har tænkt sig at gøre for Bornholm.
De nye kriterier gør, at bornholmske virksomheder ikke kan få voksenlærlinge.
Det problem havde man jo ikke tidligere, så det er strukturreformen, der ligger til grund for det, og det kan formentlig ikke have sin rigtighed, at bornholmske virksomheder ikke kan få voksenlærlinge, fordi de er kommet ind under hovedstadsregionen.
Vi aftalte jo i velfærdsforliget, at vi skulle have nogle flere voksenlærlinge, i erkendelse af at det er en rigtig god ordning.
Så har vi set, nu da de 14 amter er forsvundet – og specielt her i den sjællandske region – at den måde, man har opgjort det på tidligere, har medført, at man ikke får glæde af det, og at der slet ikke kommer en forøgelse af antallet af voksenlærlinge.
Det er vi ved at se på i øjeblikket, og jeg håber snart at kunne præsentere forligskredsen for et forslag, der afbøder den virkning.
For det var ikke meningen, at der ikke skulle kunne komme voksenlærlinge.
Vil den ordning eller det, ministeren så er på vej med, så medføre, at bornholmerne kommer tilbage til de samme tilstande som tidligere?
Men vi vil i hvert fald sikre, at Bornholm kan få de voksenlærlinge, som er tiltænkt med ordningen, så vi får en stigning i antallet af voksenlærlinge.
Jeg håber ikke, jeg bliver bedt om at forklare teknikken i, hvordan det foregår, men vi kommer snart med et udspil.
Kunne man forestille sig, at Bornholm blev friholdt for det problem, altså at Bornholm simpelt hen blev undtaget fra den afgrænsning, der ligger?
Jeg kan kun henholde mig til, hvad der var intentionerne i vores velfærdsaftale fra sidste år, nemlig at der kom flere voksenlærlinge, og det gælder selvfølgelig også på Bornholm.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 110
Per Clausen (EL), 2007-04-10:
Nu har der været mange sager med dyretransporter i den sidste tid, og det forhandler vi for tiden om at få nogle løsninger på.
Der er en enkelt ting, som jeg godt vil spørge ministeren om i denne anledning.
Det vedrører det sidste eksempel, vi havde med en transport af smågrise, som strandede i Litauen på vej til Rusland.
Det, jeg gerne vil stille spørgsmål om til ministeren, er, hvorfor man ikke fra Danmarks side har benyttet sig af den mulighed, man har i transportforordningens artikel 26, stk. 6, hvor der står, at man har mulighed for at forhindre transportører i at transportere dyr fra Danmark, hvis de gentagne gange har overtrådt bestemmelserne, og det har firmaet Ottesen jo mildt sagt gjort.
Han har så fået en i Polen.
Så er det sådan, at reglerne siger, at selv om man har en autorisation i et andet EU-land, kan man godt i Danmark gribe ind og fratage vedkommende muligheden for at transportere dyr fra Danmark midlertidigt
– jeg går ud fra, at det er midlertidigt, sådan at det er indtil, man kan få bragt sagerne i orden i forhold til EU-systemet.
Det er bare den ene mulighed, jeg ikke kan forstå man ikke benytter sig af, når man bliver stillet over for et konkret firma, som er frataget autorisationen i Danmark, og som så møder op med en autorisation fra et andet land.
Lene Espersen (KF), 2007-04-10:
Jeg vil sige til hr. Christian H. Hansen, at vi jo begge kender forhistorien til den transportforordning, som nu er trådt i kraft.
Vi var utilfredse med den, vi syntes slet ikke, den var vidtgående nok, og vi havde helst set, at man havde forbudt al transport af dyr over 8 timer.
Danmark stod fuldstændig mutters alene mod resten af EU og stemte som det eneste land imod.
Men jeg vil sige, at jeg jo selvfølgelig har haft lejlighed til at drøfte det her emne med den ansvarlige kommissær for området, hr. Kyprianou, og han har tilkendegivet, at der i hans kommissionsperiode, og det vil altså sige inden for de næste par år, vil komme et nyt EU-initiativ på det her område, hvori man strammer op på reglerne, og det gælder både med hensyn til varighed og arealkrav.
Så der kommer et initiativ, men jeg vil også meget gerne sige til hr. Christian H. Hansen, at det selvfølgelig ikke skal stoppe ved det.
Jeg har også flere overvejelser om, hvad jeg her i foråret kan tage af initiativer på EU-plan for at få løftet den her problemstilling til noget, mine kolleger i EU skal tage mere alvorligt, end de hidtil har gjort.
Thomas Adelskov (S), 2007-04-10:
Beskæftigelsesministeren siger, at de hemmelige aftaler ikke vil være bindende over for den enkelte medarbejder.
Det er fair nok.
Men problemet er, at to virksomheder kan indgå en aftale om ikke at ansætte hinandens medarbejdere, eller 10 virksomheder eller 20 virksomheder kan indgå sådanne aftaler og meddele medarbejderne, at de er omfattet af den slags aftaler.
Det gør det jo ikke frivilligt, det giver jo ikke medarbejderen mulighed for at sige fra over for, at virksomheden pålægger en den slags ansættelsesklausuler.
Det begrænser mobiliteten på arbejdsmarkedet, når medarbejderen ikke har mulighed for at søge et andet sted hen.
Det begrænser også virksomhedernes mulighed for at søge kvalificerede medarbejdere, og jeg troede sådan set, at ministeren ligesom jeg var glad for et dansk arbejdsmarked med høj mobilitet, hvor det er nemt at hyre og fyre, og hvor det også er nemt at skifte arbejdsplads.
Det her begrænser netop den del af mobiliteten på det danske arbejdsmarked, som vi ellers alle mulige andre steder praler så meget af.
Det skal drøftes, og man skal fremlægge indholdet i aftalerne for lønmodtagerne, og det giver lønmodtagerne den styrke, at de så kan agere på baggrund af det og stille krav om, at der er særskilt betaling, eller hvad det nu måtte være.
Vi gør nu op med hemmelighedskræmmeriet på arbejdsmarkedet, men jeg vil gerne sige, at skulle det vise sig, at det myldrer frem med en masse mærkelige aftaler, som vi ikke kender til i dag, så må vi tage bestik af situationen og eventuelt regulere forholdene.
Foreløbig må vi sige, at vi har konstateret, at der findes sådanne aftaler.
Jeg kan se i udvalgets rapport, at ingeniørerne har spurgt rundtomkring og skønner, at på nogle områder er 3 pct. måske omfattet af de her aftaler.
Lad os dog nu tage det første skridt og forbyde det her hemmelighedskræmmeri.
Lene Espersen (KF), 2007-04-10:
Jeg vil sige til hr. Christian H. Hansen, at jeg ikke ved, om det er den mest frugtbare måde at bruge tiden på, hvis det er dyrs velfærd, man er optaget af.
Jeg har i hvert fald et klart indtryk på nuværende tidspunkt af, at EU-landene er meget, meget, meget langt fra at være på linje med de synspunkter, som vi har i Danmark, og jeg vil for at sige det rent ud tale for døve ører over for visse lande.
Derfor kan man sige, at det vil være rent spild af tid at møde op dernede og fortælle noget, de er dybt uenige i, og som de benytter enhver chance til at fortælle, at de er uenige med Danmark i.
Men det, jeg gerne vil gøre, er selvfølgelig at sikre mig, at sagen bliver rejst i ministerrådsregi, og mine tanker, og dem vil jeg da gerne løfte sløret for, er bl.a. i samarbejde med den ansvarlige kommissær måske at undersøge muligheden for at kunne tage nogle af de optagelser, Danmarks Radio har, med ned og vise for kollegerne, så de kan se med egne øjne, hvad det er, der foregår ude på Europas landeveje, og hvad det er for et liv, man byder dyrene.
Det vil gøre indtryk på dem at det bliver blæst lige ind i ansigtet på dem, og så vil jeg også gerne sige, at det for mig er helt afgørende, at Europa-Parlamentet spiller med, sådan som de plejer, fuldstændig på danske præmisser, så vi får lagt pres på de andre lande, for de lytter altså meget til parlamentarikerne fra deres egne lande.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-04-10:
Stadig væk synes jeg, det er vigtigt, at vi lytter til de input, der nu kommer, de input, som arbejdsmarkedet kommer med, de input, som, nu siger jeg familiekommissionen, jeg kan altså ikke huske, om det var det navn, den havde, men som familie- og forbrugerministeren i hvert fald kommer med i sin redegørelse.
Det er virkelig vigtigt, at vi tager dem med ind i vores betragtninger, inden vi fastlåser noget som helst.
Og derfor bliver det ikke herfra og ikke i dette sekund, at jeg kommer med den melding til fru Lone Dybkjær, som hun gerne vil høre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-04-10:
Jeg skal jo indledningsvis sige, at det var væsentlig mere fornuftigt end ved den foregående ordfører, men når det er sagt, så falder jeg alligevel over, at ordføreren i en og samme tale kan få sagt, at vi i Danmark har ligestilling, efter at have remset op, hvor langt nede ad listen vi efterhånden er kommet.
Jeg mener ikke, vi har ligestilling i Danmark, og jeg synes, det er en lidt hurtig konklusion at sige, at tyrkerne har et forældet kvindesyn og i Danmark har vi ligestilling.
Så nemt tror jeg godt nok ikke det er.
Måske skulle vi til at se det som fælleskamp?
I Danmark er det også mændene, der driver forretningen.
Vi ved, at det er 4 pct. kvinder på bestyrelsesgangene, så den der forældede indstilling til, hvordan man driver forretning, lever altså også i bedste velgående her i Danmark.
Så måske vi skal starte med at feje for egen dør, eller endnu bedre gøre en fælles indsats for, at kvinder også får lov til at drive forretning i det her samfund.
Men det var egentlig slet ikke det, jeg ville sige.
Jeg rakte hånden op for noget helt andet.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor Socialdemokraterne står med hensyn til fuld løn under barsel, for det er jo også et af de områder, hvor vi i Danmark har en temmelig forældet måde at se tingene på.
Det er sådan, at en masse kvinder er sikret fuld løn under barsel i ½ år, nogle i helt op til 1 år, men mændene på samme arbejdsplads er ikke sikret samme gode vilkår i forbindelse med deres barselorlov.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan Socialdemokraterne stiller sig til, at man via lovgivningen får forandret på det her, så der kommer en ligestilling mellem mænds og kvinders vilkår i forhold til barsel.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2007-04-10:
Med hensyn til en fælles indsats tror jeg faktisk jeg sluttede min tale med at sige, at jeg mener, det er en fælles opgave og ikke den enkelte borgers eget ansvar, som regeringen mener.
Men fuld løn under barsel er en socialdemokratisk målsætning.
Jeg kan bare blive ærgerlig og vred over, at det ikke også har været det tidligere, hvor vi talte for kvinder, men at det først er et spørgsmål, der kommer frem, når man begynder virkelig at sætte fokus på, at mænd også skal have en større andel af barslen.
Så selvfølgelig vil vi også arbejde for, at den del, som vi mener, altså de 12 uger, der skal øremærkes mændene, også skal være med fuld løn.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-04-10:
Lige på det her punkt kan man slippe uden om en rigtig væsentlig debat ved at sige målsætning, for så slipper man nemlig for at tage stilling til, om det her er et overenskomstsspørgsmål, eller om det er lovgivningsspørgsmål.
Så det var meget glat, og det, jeg er interesseret i at vide, er præcis, hvor Socialdemokraterne står i forhold til spørgsmålet om overenskomst over for lovgivning.
Vil Socialdemokratiet, eller vil Socialdemokratiet ikke være med til at indføre en lovgivning, der sikrer, at kvinder og mænd har lige adgang til fuld løn under barsel, altså at man giver reel mulighed for, at familierne kan vælge, at manden tager barsel?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-04-10:
Hvordan skal man kunne se, om materialet virker, når institutionerne ikke på nogen som helst måde er pålagt at bruge det og benytte sig af de redskaber, der ligger med hensyn til at orientere sig om køn og kønnets betydning i opdragelsen?
Det er mit ene spørgsmål, og mit andet spørgsmål er ... nej, vi holder der.
Louise Frevert (DF), 2007-04-10:
Jeg vil sige, at det er lidt svært for mig lige at svare på, fordi vi jo er i en situation, hvor vi ved, at det hovedsagelig er kvinder, der dominerer pædagogernes marked, om man så må sige.
Og eftersom det er et meget kvindedomineret område, tror jeg også, at kvinderne vil være meget bevidste om at bruge det materiale, som ligestillingsministeren vil distribuere rundt til daginstitutionerne.
Men noget helt andet i den her forbindelse
er, at man jo så kunne spørge ligestillingsministeren, om man egentlig har tænkt sig fra ministerens side at gøre noget for, at vi får lavet om på den kønsfordeling, der er på læreruddannelsen og pædagoguddannelsen, som er så kvindeorienteret, i forhold til hvad mange af os kunne ønske den var, nemlig at der var en ligelig fordeling af mænd og kvinder på specielt de to mellemlange videregående uddannelser.
Christian H. Hansen (DF), 2007-04-10:
Det er glædeligt, at ministeren vil tage et initiativ, for i øjeblikket er det jo sådan, at EU er lig med dårlig dyrevelfærd.
For nylig var der jo en ekspert på EU-området, som var ude og sige i TV-avisen, at det eneste rigtige, en dansk minister kunne gøre, sådan set ikke var at tage det op i Kommissionen, fordi det mente han ikke hjalp noget, men at det faktisk var at besøge samtlige EU-medlemslande og tilkendegive, hvad Danmarks holdninger var på dyretransportområdet.
Lone Dybkjær (RV), 2007-04-10:
Sådan set skal vi jo heller ikke lovgive om, hvor herligt det er, vi skal bare lovgive om nogle faktuelle ting, som hedder øremærket barselorlov til mænd, så mændene ikke skal igennem de samme kampe, som kvinderne har skullet igennem.
Nu er jeg godt klar over, at ordføreren er betydeligt yngre end mig, men jeg kan i hvert fald huske kampene, fra dengang jeg selv fik børn, og det var ikke nogen enkel sag, for arbejdsmarkedet var overhovedet ikke indstillet på, at man tog de orlovsordninger.
Vi blev også spurgt om alle mulige mærkelige ting, som man overhovedet ikke må spørge om i dag, altså, om man ville have børn, og hvad man gjorde, og alt det der.
Så derfor spørger jeg bare: Var det ikke en god idé, at man måske lærte lidt af de erfaringer, og hvis man nu synes, det er en vision, at den lille familie kan være sammen, og at faren tager et ansvar, var det så ikke en god idé at give de samme muligheder til mænd som til kvinder og så lade de 6 måneder være et frit valg?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2007-04-10:
Jeg takker fru Lone Dybkjær for forklaringen.
Helt klart har Venstre da et ønske om, at familierne har det godt sammen, at de får lært hinanden at kende, når der kommer en ny i familien, og at det bliver en god enhed – naturligvis.
Så det er da ikke, fordi vi overhovedet ikke forstår noget som helst, hvis det var det, man ligesom forsøgte at insinuere.
Men at vi skal lovgive om, hvor herligt det er, synes jeg ikke er nødvendigt.