runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2014-12-17:
Det er jo interessant.
Nu har vi også lige hørt, jævnfør den tidligere spørger, at der måske nok er et hul i Venstres finanslovspakke på i hvert fald 1,5 mia. kr., så jeg vil da lige høre, om ordføreren kan bekræfte, at Venstres finanslov ville have overskredet EU's krav næste år, hvis ikke det faktisk havde været for pensionspakken.
Rasmus Prehn (S), 2014-12-17:
Nu brugte Venstres ordfører selv i sin tale udtrykket en printplade uden komponenter.
Det er lidt svært at se for sig, men når man hører hr. Peter Christensen tale om Venstres finanspolitik, står det lysende klart, hvad det er for et billede, der bliver talt om.
Der er jo intet om politik, det er bare skattelettelser og udenomssnak.
Venstre har selv sagt det: en printplade uden komponenter.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Tak for det.
Jeg står her med Venstres meget omtalte debatmanual.
Den har fået mange navne, men lad os bare kalde den det.
I den står der, at det råderum, som regeringen har forpligtet sig til hvert år at bruge på at gøre den offentlige sektor endnu større, vil Venstre bruge på at sænke skatter og afgifter, så vi kan forbedre virksomhedernes konkurrenceevne.
Er det korrekt forstået, at Venstre vil bruge de penge på at lette skatter og afgifter for virksomhederne?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Ja, det var så ikke det, hr. Jesper Petersen læste op, for det, der står, er, at vi vil bruge råderummet til at øge virksomhedernes konkurrenceevne, og det indeholder jo også, at man kigger på beskatningen af arbejdsindkomster, for det indgår også som en del af virksomhedernes konkurrenceevne.
Så vi ser gerne, og det kan man også se ud af vores finanslovsudspil, at der både er penge til at lette skatten på arbejdsindkomster, og at man f.eks. kigger på nogle af de afgifter, som er særlige for danske virksomheder.
Tag NOx-afgiften.
Regeringen har, er det firedoblet NOx-afgiften?
Det er et konkret eksempel.
Men der er jo desværre masser af afgifter i det her land, som er særlige for Danmark, og derfor kommer vi ikke til – på trods af vores ambition om at holde størrelsen af den offentlige sektor, en af verdens største, i ro – at få råderum til at kunne afskaffe alle de særlige skatter og afgifter, der findes i Danmark.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Ja, jeg stod jo med debatmanualen og kunne læse noget op, der ikke kan andet end at antyde, at det handler om virksomhedernes skatter.
Det kommer der så en lang smøre om fra hr. Peter Christensen.
Men kan vi få at vide, hvor stor en del af det der så faktisk drejer sig om deciderede erhvervsskattelettelser, eller er det bare sådan lidt løs snak, Venstre kommer med?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Nej, det er ikke spor løs snak.
Vi har en klar ambition om, at vi er nødt til at gøre noget for jobskabelsen i Danmark, og der tror jeg at vi adskiller os rigtig meget fra Socialdemokraterne.
Det, der så er afgørende for, at man kan det, er jo, at man finder pengene.
Og den måde, vi vil skabe økonomisk rum til at kunne lette nogle af de byrder, der er på danske arbejdspladser på, er jo at lade være med at lade en af verdens største offentlige sektorer vokse.
Det giver rum, og det rum ser vi gerne at man bruger på at lette skatter og afgifter.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Tak for det.
Altså, vi forstår, at hele provenuet fra nulvækst, 20 mia. kr. frem mod 2020, skal bruges på afgifts- og skattelettelser.
Kan vi slet ikke komme nærmere en fordeling af, hvor meget der skal gå til virksomhedsskattelettelser, altså afgiftsfritagelse, og hvor meget der skal gå til personskattelettelser?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Vi er, modsat regeringspartierne, meget optaget af, at man ikke lover noget, man ikke med hundrede procents sikkerhed kan holde
Det ved jeg godt vil chokere halvdelen af Folketingssalen her, især i betragtning af det finanslovsforslag, vi er ved at behandle nu, for det handler i høj grad om at sende ubetalte regninger ud i fremtiden, altså løfter, man ikke ved om man kan holde.
Derfor har Venstre hele tiden sagt, at vi udstikker en retning for vores politik, og den vil vi forsøge at få gennemført, hvis vi kan få flertal for det.
Det afgør vælgerne.
Men den retning er, at vi gerne ser, at man holder en af verdens største offentlige sektorer i ro, og at man så bruger det råderum til netop at sænke skatter og afgifter, som der bliver spurgt til.
Kan jeg så garantere, at vi kan holde et udgiftsstop i alle årene?
Det ved vi ikke.
Det er det, vi skal forhandle efter et valg.
For man kan lytte sig til, at der er andre partier, der mener noget andet.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Men altså, de 20 mia. kr., som regeringspartierne frem mod 2020 har til at investere i velfærd, skal alene gå til skatte- og afgiftslettelser, og vi kan ikke på nogen måde få et svar på, hvordan fordelingen bliver mellem virksomhedsskattelettelser og personskattelettelser.
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Det Radikale Venstre har nok mere tiltro til og er mere sikker på, at Venstre kan afgøre politikken alene, end vi selv er.
Men al den stund at vi ikke kan det, har vi ikke lagt os fast på, at vi nøjagtig har 20 mia. kr. til at lette skatter og afgifter for.
Beløbet bliver også mindre frem mod 2020, altså jo længere tid regeringen sidder.
Det er et matematisk faktum.
Så derfor har vi ikke lagt os fast, men man kan se i vores konkrete finanslovsudspil, at der sætter vi en sum af til f.eks. at fjerne NOx-afgiften.
Og så er der en sum, som vi siger skal gå til f.eks. at lette skatten på de laveste arbejdsindkomster.
Den konkrete fordeling afhænger jo også af, hvor mange penge der er til rådighed.
Så det kan jeg ikke komme nærmere.
Rasmus Prehn (S), 2014-12-17:
I Jyllands-Posten den 3. december gav hr. Peter Christensen udtryk for, at vi har en regering, som lever over evne, og at regeringen nu lover danskerne velfærd, som den ikke kommer til at levere.
Men sagen er jo, at med den her fællesskabets finanslov leverer vi faktisk velfærd.
Der er penge til flere pædagoger, der er en massiv vitaminindsprøjtning til sundhedsvæsenet, og der er penge til et klippekort til de ældre, som kan få hjemmehjælp og andet.
Er Venstres budskab til danskerne i dag, at hvis Venstre kommer til, vil man skrue den her investering tilbage, så vil man droppe den investering, der lægges an til med fællesskabets finanslov?
Per Clausen (EL), 2014-12-17:
Hvor findes dem i Folketingssalen, der ikke synes, at man skal sørge for, at de ældre får en så god service som overhovedet muligt, og at man skal gøre det så effektivt som overhovedet muligt?
Det er der jo ikke nogen der ikke mener, så det er et argument mod ikkeeksisterende standpunkter.
Jeg vil bare gentage mit spørgsmål til hr. Peter Christensen: Er det hr. Peter Christensens opfattelse, at man i forlængelse af de seneste års reduktioner af pengene til ældre, set i forhold til hvor mange ældre der er, bare kan fortsætte den udvikling de næste 10 år, uden at det fører til dårligere service, eller er det afgørende for Venstre, at man beholder niveauet eller får en bedre service for de ældre?
Er det det, der er afgørende for Venstre, eller er det det at spare penge, der er afgørende?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Ja, altså to ting: Først og fremmest er jeg ikke enig i, at det er nonsens at diskutere, hvordan man kan opnå bedst mulig service.
Så det er jo da i hvert fald ikke en debat, vi ser ens på, fordi vi netop er optaget af kvalitet, frem for hvem der løser opgaven.
Derfor som svar på det sidste: Ja, det er kvaliteten, der er afgørende.
Og jeg mener, at kan man få den samme kvalitet – eller bedre – ved at gøre tingene på en anden måde, så er det da fint.
Det, regeringen egentlig siger i sin 2020-plan, er, at regeringen har en ambition om, at man for 12 mia. kr. skulle kunne få mere service ved at gøre tingene bedre, ikke ved at spare de 12 mia. kr., men simpelt hen ved at kunne få mere service, der svarer til 12 mia. kr.
Leif Lahn Jensen (S), 2014-12-17:
Vi er jo glade herovre i den her side for, at vi med til at give 325 mio. kr. ekstra til bedre børnepasning og bedre hjemmehjælp, altså til at øge kvaliteten i forhold til vores børn og øge kvaliteten i forhold til vores ældre.
Og jeg synes egentlig, at de her folk derude, børnefamilierne, børnene, de ældre, har krav på at vide, om Venstre, hvis man kommer til efter næste valg, så vil rulle de her initiativer tilbage.
Det synes jeg da bestemt de skal have et svar på.
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Jamen det er jeg fuldstændig enig i kræver et klart svar, og vi har ikke nogen planer om at rulle det tilbage.
Vi vil også stemme for ændringsforslagene i dag.
Men lad mig tilføje – jeg var også inde på det i min tale – at det, at der kommer 0,002 pædagog ekstra pr. barn, nok ikke er det, der gør forskellen.
Det er nok ikke det, der gør forskellen, når man også kigger på, hvilke udfordringer Danmark står over for.
Leif Lahn Jensen (S), 2014-12-17:
Okay, nu vil man så ikke rulle det der tilbage, men man vil stadig væk have nulvækst, for ellers vil hr. Lars Løkke Rasmussen ikke være statsminister.
Det har han jo selv sagt.
Og man får et problem, for på et tidspunkt kommer der 87.000 flere pensionister, og med nulvækst skal der findes nogle penge.
Jamen hvor søren skal de penge så findes, hvis man ikke vil rulle det her tilbage?
Hvad så senere, er man nødt til at gøre det senere, når man skal beholde den her nulvækst?
Det halter fuldstændig i forhold til de svar, vi får fra Venstre.
Altså, politikken mangler jo.
Hvor er politikken, og hvad kan de her mennesker – vores børn, vores ældre – forvente af Venstre?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Vores ambition er jo – og sådan tror jeg sådan set også at regeringen mener – at hvis man kan gøre tingene bedre, også med færre hænder for den sags skyld, så folk oplever en kvalitetsforbedring, så er det da fint nok, så er det da okay.
Det kan da aldrig handle om at bruge offentlige kroner bare for at bruge dem.
Det må da handle om, hvad borgerne får af kvalitet.
Det, jeg synes er interessant, er, at når man lytter til regeringspartierne, fremgår det, at de siger, at den offentlige service over for ældre, over for skoleeleverne, på de områder, kommunerne har ansvaret for, ikke er blevet dårligere de sidste 3 år – og det er så på trods af at man har skåret i kommunernes økonomi.
Og når vi så siger, at vi som udgangspunkt mener, at man skal have de samme penge, så er det helt galt.
Jens Joel (S), 2014-12-17:
Nej, det, der er grimt, er, hvis man ikke kan få klare svar.
Hr. Lars Løkke Rasmussen har jo sagt, at udgiftsstoppet er »... det klare udgangspunkt og den grundplatform, jeg ønsker at stille mig op på, hvis jeg skal være statsminister.
Og hvis jeg ikke kan få lov til at stille mig derop, så må de andre partier jo stille en anden derop.«
Er nulvækst ikke længere et centralt krav for Venstre?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Det er fuldstændig, som Venstres formand, Lars Løkke Rasmussen, siger, nemlig at det er vores udgangspunkt.
Det er det, vi vil arbejde for.
Det er det, vi går til valg på at få gennemført.
Og nu kommer der noget, der kan ryste hr. Jens Joel.
Det vil ryste hr. Jens Joel: Vi er lidt varsomme med at love ting, da der er den mulighed, at Venstre ikke får absolut flertal.
Det forbehold ved jeg at Socialdemokraterne ikke lægger ind i deres etablering af valgløfter.
Man kan huske »En Fair Løsning« fra før valget.
Det er jo helt vildt, hvor meget man er løbet fra sin egen politik.
Jens Joel (S), 2014-12-17:
Stop bragesnakken.
Det, jeg spørger til, er, at Lars Løkke Rasmussen siger: Hvis jeg ikke kan få lov til at stille mig derop, må andre partier jo stille en anden derop.
Hvordan skal man forstå det sådan, at det er en forhandling?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
At det at danne regering er en forhandling, er et grundvilkår i politik.
Det tror jeg Socialdemokraterne lærte ude i tårnet.
For jeg startede med at give spørgeren ret i, at det, Lars Løkke Rasmussen siger, er Venstres udgangspunkt, og derfor er der egentlig ikke yderligere at tilføje.
Vi vil arbejde for et udgiftsstop af den simple årsag, at det vil give et økonomisk råderum til, at vi kan skabe private arbejdspladser.
Det mener vi der er behov for.
Danmark har i de her år en lavere vækst end mange andre lande.
Det betyder, at når man er ude på et gymnasium og diskuterer politik, så kan man sige til de unge mennesker, at de er den første generation, der bliver fattigere end deres forældres generation.
Det synes jeg ikke er en ambition, vi skal acceptere.
Det synes jeg vi skal gøre noget ved, og det kræver, at vi også har nogle penge at lette byrder med, så vi kan skabe arbejdspladser og skabe privat vækst.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Jeg kunne forstå på formanden, at der var tid til det.
Det er en lidt interessant debat, vi har her.
Først vil jeg gerne lige spørge ordføreren, om han ikke kan bekræfte, at vi på nuværende tidspunkt har en socialdemokratisk ledet regering, og at det er den nuværende regering, der er kommet med Økonomisk Redegørelse.
Og det er ret interessant, når man læser den, for hvad er det egentlig, den nuværende regering varsler efter 2015?
Den varsler en realvækst i det offentlige forbrug på 0,1 pct.
Nu er der blevet talt rigtig meget om 0 pct., og kan ordføreren ikke medgive, at fra 0 pct. til 0,1 pct. er der et meget, meget lille spring?
Og det, den nuværende socialdemokratisk ledede regering gik til valg på, var jo 1,4 pct.
Det når man faktisk i 2015, mere end det, for der når man en vækst på 1,5 pct.
Men hvad er det så, man skriver i Økonomisk Redegørelse?
Der skriver man, at det når man, fordi man har meget høje offentlige forbrugsudgifter på asylområdet.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Nu er kritikken pludselig, at vi ingen politik har, at det forhold, at vi egentlig mener, at en af verdens største offentlige sektorer ikke behøver vokse yderligere, ikke er en politik, på trods af at vi bruger hele debatten på at være uenige om, hvilke muligheder det vil give for at skabe private job.
Så kommer anklagen endnu en gang om, at der vil komme flere ældre, så det, at man som udgangspunkt har mulighed for at holde den samme økonomiske ramme i kommunerne, jo er helt galt, til trods for at regeringen de sidste 3 år har skåret i kommunernes økonomi, selv om der er blevet flere ældre.
Venstres politik hænger fint sammen, men Socialdemokraterne kan ikke lide at forholde sig til den forskel, der er på deres partiprogram, og så den virkelighed, som har været de sidste 3 år, mens Socialdemokratiet har haft vagten – det tror jeg de selv kalder det.
Jeg synes, det er beskæmmende, hvis vi nu skal ind i en valgkamp, hvor man igen skal se det ene ufinansierede valgløfte efter det andet, den ene luftkastel fremført efter den anden fra Socialdemokraterne, som selv ved, at det ikke har en chance for at blive gennemført efter et valg.
Det bliver jo altid en interessant diskussion, når Venstre skal stå til ansvar for regeringens økonomiske politik, for det kan vi ikke.
Altså, vi mener jo, at man med en anden udlændingepolitik ville kunne have gjort noget for, at de store, store udgifter, der er kommet pludseligt, kunne have været noget mindre.
Vi mener også med det finanslovsudspil, vi har lagt frem, at der vil være en større margen.
Hvis man går ind og ser på det, kan man se, at vi lader være med at bruge flere penge, så vi har et overskud på det finanslovsudspil, vi har lagt frem.
Så derfor er jeg ikke enig.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-12-17:
Tak for det.
Det er jo efterhånden tydeligt, at Venstres økonomiske plan er lettere flosset – særlig de her 1,5 mia. kr., som man skal finde meget, meget hurtigt ved hovsaudliciteringer i samtlige 98 forskellige økonomiske budgetter derude i kommunerne, virker en smule som tænkte penge, og jeg mener stadig ikke, at vi har fået svar på, hvordan de der udliciteringer præcis skal foregå.
Hvad er det, der skal udliciteres?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Altså, som jeg har svaret tidligere, mener vi sådan set, der er et uudnyttet potentiale for at kunne gøre tingene bedre og billigere.
Man kan også se, at udliciteringsgraden i kommunerne under den her regering stiger.
Det er jo, fordi kommunerne, uanset hvilken farve regeringen har, har indset, at der her er nogle muligheder.
Jeg har flere forskellige eksempler fra konkrete kommuner på, hvad man gør i dag.
Men vi kan jo også se, at ISS, som er en af de virksomheder, der udfører nogle af de her opgaver, mener, at man, hvis man udliciterer og prisprøver private serviceopgaver for 100 mia. kr., så kan spare 12 mia. kr.
Men det, der også er interessant, er at spørge, om det så er en politik, som Venstre står alene med, altså det, at man frem til 2020 skal kunne få mere velfærd for de samme penge, for 12 mia. kr.
For det er også en del af regeringens økonomiske politik.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-12-17:
Tak for det.
Så har jeg bare et kort opfølgende spørgsmål.
Venstres egen borgmester i Brønderslev, hvor jeg kommer fra, kalder det her initiativ for utopi, og det er ikke kun, fordi vi nu er i december, det gjorde han helt tilbage til, da initiativet kom.
Mener ordføreren, at det er en visionsløs borgmester, der bare ikke har set potentialet?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Jeg konstaterer også – det kan så være, at det ikke gælder Brønderslev – at udbudsgraden i forhold til serviceopgaver i kommunerne under den her regering er stigende.
Og hvis det ikke er tilfældet i Brønderslev – det er jeg ikke vidende om – så synes jeg da, at de skulle overveje det.
For det, det handler om, er jo at kunne få mere service til borgerne for de samme penge.
Hvem kan være imod den vision?
Det må handle om kvalitet.
Simon Kollerup (S), 2014-12-17:
Som en del af Venstres finanslovsforslag skulle der jo findes de her 1,5 mia. kr. i kommunerne.
Jeg læste Jyllands-Posten den 24. september i år, hvor hr. Peter Christensen om det siger, og nu citerer jeg:
Der er to muligheder, enten laver regeringen finanslov med os, og så kommer der en ny aftale med kommunerne, eller også får vi en ny regering, og så laver vi en ny aftale med kommunerne.
Betyder det, at Venstre er klar til at genåbne kommuneaftalen, som man lavede i sommer, og som Venstre var med til at stemme igennem Finansudvalget samme sommer?
Per Clausen (EL), 2014-12-17:
Når man kommer så sent til debatten, som jeg gør, behøver man jo ikke at forberede sig, for der opstår altid et eller andet på grund af dårlige svar.
Men her er det gået helt galt for mig, for nu ved jeg faktisk ikke rigtig, hvor jeg skal tage fat.
Men jeg vil prøve at holde mig til noget af det sidste, der var oppe i debatten.
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Christensen: Det er jo rigtigt, at der i de senere år er kommet flere ældre pr. ansat i ældresektoren.
Er det en udvikling, som hr. Peter Christensen mener kan forstærkes i de kommende år, uden det får konsekvenser for den service, som de ældre får?
Det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på.
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
I det, spørgeren rigtigt citerer der, er der jo også nogle faktuelle, tekniske ting omkring det at lave en finanslov.
Regeringen har ikke villet tale med Venstre, og derfor er vi jo heller ikke kommet igennem med det her ændringsforslag.
Så bliver der spurgt
til: Hvad hvis valget kommer?
Jeg hørte statsministeren sige, at det først var til september, at der skulle være valg.
Jamen så bliver det jo også en lidt mærkværdig diskussion, for så er vi kommet så langt hen, at finansåret er gået.
Derfor synes jeg, at det er en lidt besynderlig diskussion.
Jeg ville da hellere haft en debat med Socialdemokraterne under førstebehandlingen om, om vi ikke skulle lave noget sammen, som ville muliggøre, at vi kunne gøre noget for privat beskæftigelse, og vi kunne have fundet løsninger sammen.
Det har man bare ikke været interesseret i.
Så derfor giver spørgsmålet dybest set ikke nogen mening, altså om man kunne åbne en kommuneøkonomiaftale.
Det er man i gang med.
Det er man så i gang med, fordi kommunerne står med regningen for det stigende antal asylansøgere.
Så ja, det kan man.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-17:
Jeg synes, det var rigtig rart, at Venstres ordfører indrømmede, at med 87.000 flere ældre i 2019 skal der være det samme antal ansatte med Venstres nulvækst.
Det vil sige, at de ansatte skal løbe hurtigere.
Det er jo en ren tilståelsessag.
Så vil jeg også gerne vide, om Venstre mener, at det skal være de ældre, der betaler regningen for Venstres nulvækst.
For hvis man kigger på Finansministeriets tal, kan man se, at med nulvækst fremadrettet vil det betyde, at en pensionist mister 5.000 kr. om året, for vi ved, at skattelettelserne på den måde, som Venstre planlægger at indrette dem, ikke kommer pensionisterne til gode.
Det vil sige, at folkepensionister i Danmark mister 5.000 kr. om året.
Jeg vil bare spørge, om Venstre synes, det er rimeligt, at folkepensionister betaler regningen for skattelettelser til de rigeste i det her land.
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Det er jo rart at få et spørgsmål, som er meget konkret.
Og jeg kan fuldstændig afvise, at folkepensionisterne mister 5.000 kr., hvis Venstre kommer til at have regeringsansvaret.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-17:
Det vil sige, at Venstre ikke vil skære ned på beløbet til folkepensionisterne, Venstre vil ikke skære ned på sundheden, og som Venstres ordfører sagde til Socialdemokraternes hr. Simon Kollerup tidligere, vil man heller ikke skære ned på børneområdet.
Jeg vil gerne vide, hvor Venstre så har tænkt sig at finde pengene.
Er det blot ved at sige, at de offentligt ansatte skal løbe hurtigere?
Er det i virkeligheden det, man vurderer i forhold til nulvækst i fremtiden, altså at der ikke kommer flere offentligt ansatte, men da der til gengæld kommer flere ældre, skal de offentligt ansatte bare tage rulleskøjterne på, så de kan klare hverdagen?
Peter Christensen (V), 2014-12-17:
Til SF's formand vil jeg sige: Helt ærligt – de sidste 3 år, hvor SF var medlem af regeringen størstedelen af tiden, har man skåret ned på kommunernes økonomi, mens der er blevet flere ældre.
Så stop nu det hykleri, stop det nu!
Hvad er det så, vi siger?
Ja, vi siger, at vi ikke vil have, at en af verdens største offentlige sektorer bare skal vokse yderligere, for vi vil gerne have råd til at skabe nogle private arbejdspladser.
For vi tror, det skaber en positiv spiral, hvor væksten stiger, hvor skatteindtægterne stiger, og hvor vi dermed også får et rigere land og også har råd til den offentlige velfærd.
Men vi kommer ikke til at skære ned på folkepensionisternes beløb.
Og at sige, at vi vil tage 5.000 kr. fra hver enkelt folkepension, er en skræmmekampagne, og det står i skærende kontrast til, at den siddende regering har skabt negativ økonomisk vækst i kommunerne de sidste 3 år.
Simon Kollerup (S), 2014-12-17:
Det var næsten en lidt for let måde at komme ud af det spørgsmål på.
Vi har jo så lavet en finanslovsaftale, hvor vi aftalte med de partier, vi lavede den sammen med, at kommunerne skulle have 325 mio. kr. mere til næste år til pædagoger og til hjemmehjælp.
Når nu Venstre har foreslået, at der så skal tages 1,5 mia. kr. fra kommunerne, og vi faktisk ender med at give nogle penge til kommunerne, skal man så forstå det sådan, at Venstre vil trække de ekstra penge til pædagoger og hjemmehjælp, som vi har givet, tilbage?
Og må jeg så i øvrigt ikke spørge ordføreren til sidst: Er det nogen sinde sket før, at man laver en økonomiaftale om sommeren og så genåbner den om efteråret?