runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2009-01-20:
Så vil jeg starte med igen at svare, at jeg er konservativ, og at Venstre er Venstre.
Hvad vi bliver enige om skal være regeringsgrundlaget, er såmænd også pænt nedskrevet, og alle kan følge med i det.
Vi har været enige om, at vi gerne vil gå ind at kigge på en ny specialesammenlægning.
Det er der kommet den nye akutsygehusstruktur ud af, og det arbejder vi fra konservativ side loyalt for.
Lise von Seelen (S), 2009-01-20:
Jamen jeg synes da, det er uhørt, at ordføreren benævner det, regionerne har sendt ind til os som deres seriøse og realistiske planer for fremtidens struktur i sygehusvæsenet, som noget, de har remset op, og mener, at udmeldingerne fra Sundhedsstyrelsen åbenbart ikke har været de forudsætninger, som regionerne har siddet og arbejdet seriøst med i rigtig, rigtig lang tid og har forsøgt at opnå politisk forlig om.
Det kalder ordføreren at remse noget op og siger også, at man bare lister alle ønskerne op, som om man ikke ved, hvad det her handler om.
Men forudsætningerne lå der jo fra Sundhedsstyrelsen, så har ordføreren virkelig så lidt tillid til vores regioner, at hun mener, de bare remser noget op, når vi beder dem om at komme med et bud på en fremtidig sygehusstruktur?
Marion Pedersen (V), 2009-01-20:
L 86 handler om gennemførelsen af Europarådets konvention, som er fra 2007 og omhandler beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug.
Venstre anser det som et meget betydningsfuldt bidrag i retning af fælles internationale forbedringer på dette meget vigtige område.
Dansk lovgivning opfylder i dag størstedelen af de forpligtelser, der følger af konventionen,
og lovforslaget indeholder derfor kun få nødvendige ændringer af straffeloven, som vil medvirke til, at Danmark vil kunne godkende konventionen endeligt.
En vedtagelse af lovforslaget vil betyde en styrkelse af de forebyggende initiativer samt sikre en bedre retsforfølgelse af gerningsmændene, sideløbende med at de mange ofre vil kunne tilbydes den nødvendige hjælp til at komme på rette fod igen.
De omtalte ændringer i lovforslaget indeholder således en skærpelse af kriminaliseringen inden for børnepornografisk materiale, en skærpelse af kriminaliseringen inden for rekruttering til og som tilskuer af pornografiske forestillinger, en udvidelse af den særlige regel om forældelsesfristen samt en udvidelse af retsplejeloven vedrørende bestemmelse af bevisførelse.
I dag er det ifølge dansk lov kun strafbart at være besiddelse af børnepornografisk materiale, hvis dette på den ene eller anden mådes lagres - det vil sige, hvis man gemmer det eller downloader det på computeren.
Der er altså kun tale om en strafbar handling, hvis den er bevidst, og ikke i tilfælde, hvor en uheldig handling på computeren gør, at man kommer ind på sådan en side, og hvor pågældende straks forlader hjemmesiden igen.
Det vurderes af Rigspolitiet som værende meget vanskeligt at komme ind på disse sider ved en ren tilfældighed.
Men jeg synes, det er en af de ting, vi skal have undersøgt nærmere under udvalgsarbejdet.
Vi skal også under udvalgsarbejdet se på, hvordan retsstillingen er for de organisationer, der forebyggende holder øje med den type sider.
Ligeledes skal vi have en udredning af, hvor kunstneriske fotos hører hjemme i den sammenhæng.
Inden for kategorien pornografiske forestillinger findes der desuden steder, hvor en skærpelse af straffeloven vil være nødvendig for at opfylde konventionen.
Der foreslås også en udvidelse af forældelsesfristen, således at den særlige regel i § 94, der omfatter sædelighedsforbrydelser, hvor forældelsesfristen tidligst kan påbegyndes den dag, pågældende fylder 18 år, også skal omfatte sager om bl.a. samleje mod betaling med personer under 18 år.
Det fremgår af forarbejdet til loven, at den primært er udformet med henblik på tilfælde, hvor det misbrugte barn har et særligt tilknytningsforhold til gerningsmanden, som betyder, at barnet føler det nødvendigt at hemmeligholde forbrydelsen.
Alt i alt er der i L 86 tale om ændringer, som Venstre anser for strengt nødvendige, hvis vi i Danmark fortsat skal gå foran som et positivt eksempel og som et land, der ønsker at sætte en stopper for disse modbydeligheder, som børn i dagens Danmark og i resten af verden hver evig eneste dag udsættes for.
Derfor kan Venstre støtte forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-20:
Venstres ordfører sagde i sin indledningstale, at vi vil tiltræde det her i Danmark, fordi vi gerne vil blive bedre til at støtte ofre.
I den forbindelse kan jeg bare sige fra Socialdemokraternes side, at det er en dagsorden, vi har forfulgt længe, og derfor vil jeg selvfølgelig gerne dykke ned lige præcis i denne del af det, som Venstres ordfører siger.
Vi har tiltrådt Europarådets konvention, som bl.a. drejer sig om, at vi skal blive bedre til at støtte ofre, og når jeg har læst bemærkningerne igennem, kan jeg se, at der står en hel masse forskellige initiativer, vi bl.a. i Danmark gør for at støtte ofre.
Men noget, der ikke står noget om, er den økonomiske erstatning, som ofre rent faktisk får.
Det er punkt 1. Punkt 2 er behov for psykologhjælp.
Det er sådan i dag, at man, hvis man eksempelvis har været udsat for en seksualforbrydelse, kan få tilskud til psykologhjælp i 10 timer.
Man kan få tilskud på 300 kr. pr. time, og de 10 timer skal være afholdt, senest 1 år efter at forbrydelsen har fundet sted.
Det er nogle regler, som slet ikke hjælper de ofre, som er.
Og i den sammenhæng vil jeg spørge Venstres ordfører, om Venstre vil give tilsagn om og være villig til at se på både højere erstatninger til ofre og gratis psykologhjælp til børn, der har været udsat for forbrydelser.
Jeg har ikke noget imod at blive hånet lidt, hvis der havde været noget at have det i.
Men jeg synes, at det er lidt plat at stå på talerstolen og sige, at det er at sparke en åben dør ind, fordi arbejdet allerede er i gang, når de, som man altså nu orienterer om, man har tænkt sig at lave et samarbejde med, endnu ikke er blevet informeret.
Så man kan altså stille sig selv det der meget, meget gode spørgsmål: Hvor godt er arbejdet lige i gang?
Det ændrer ingenting ved, at det er rigtig glædeligt, at regeringen nu endelig har taget sig sammen og lyttet til de ønsker, der har været fra en samlet sikkerhedsbranche, men det er vel lidt at gøre dem til grin - ud over mig selv, selvfølgelig - at man siger, at arbejdet er godt i gang, når man endnu selv hverken har indkaldt til møder eller orienteret om, at man påtænker at nedsætte en arbejdsgruppe, som skal være færdig til efteråret.
Tom Behnke (KF), 2009-01-20:
Jeg skal ikke trække debatten meget længere.
Justitsministeren har klart og tydeligt tilkendegivet, at det arbejde, som Socialdemokratiet efterlyser, er iværksat, er i fuld gang, og man arbejder frem mod, at vi til efteråret kan få nogle forslag til, hvordan vi kan få revideret lovgivningen, hvordan vi kan få strammet op og justeret og gjort lovgivningen bedre på det her område.
Det er vi meget tilfredse med at justitsministeren har sørget for at tage initiativ til.
Så det er fuldstændig som Venstres ordfører, hr. Karsten Nonbo, sagde: Med det her forslag er det lidt lige som at sparke en åbenstående dør ind.
Arbejdet er sat i gang, og det er det, jeg synes vi skal glæde os over i enighed, for jeg hører jo, at alle ordførerne er enige i målet, nemlig at vi får revideret de her regler, og det kommer til at ske med eller uden beslutningsforslaget.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-20:
Der er meget god fornuft i at revidere lovene af og til af den simple grund, at verden forandrer sig.
Loven for vagtvirksomhed er fra 1987, og der er sket rigtig meget, siden den trådte i kraft.
Faktisk kan man jo i dag ikke besøge et storcenter eller et borgerservicekontor uden at møde en vagt.
Private hyrer nu også i stor stil vagtværn til at passe på deres værdier.
Det synes jeg er en beklagelig udvikling, men man må jo bare konstatere, at det her er en branche i vækst, og at den vækst må tænkes at fortsætte.
Så det er sådan set et meget rimeligt forslag, som Socialdemokraterne fremsætter her i dag om at revidere kravene til vagtvirksomheder.
Socialdemokraterne foreslår bl.a. bedre og mere målrettet uddannelse.
Det er SF ikke uenig i.
Vi kan nemlig også se nødvendigheden af at gøre en særlig uddannelsesindsats på området for værditransporter, set i lyset af at røverierne mod lige netop dem er taget til i antal og grovhed.
I sidste ende handler det jo om de ansattes tryghed og sikkerhed og et acceptabelt arbejdsmiljø.
Det er også væsentligt at se på området for autorisationer.
Vi skal til enhver tid sikre os, at det er ordentlige firmaer med ordentlige ansatte, som udfører opgaverne.
Man skal huske på, at vagtvirksomhed ikke er politiopgaver, og at ansatte ikke har politibeføjelser, og at det kræver ansatte, som er meget bevidste om den rolle.
Vi ser derfor også et behov for at sikre en effektiv kontrol med både firmaer og ansatte.
Så der er sådan set ikke meget andet at sige til det hele, end at vi skal se at komme i gang.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-20:
I Dansk Folkeparti er vi enige i, at kravene til udøvelsen af vagtvirksomhed skal skærpes.
Vi mener, det er vigtigt at skærpe kravene i en tid, hvor vi flere gange har set, at tidligere ansatte bruger deres interne viden til at begå røverier mod store pengevirksomheder og -transporter.
Det er klart, at det er en ret alvorlig sag, når nogle bruger deres interne viden til at begå et røveri mod deres tidligere arbejdsplads sidste år blev virksomhederne Loomis og Dansk Værdihåndtering frarøvet store pengebeløb, der var tale om henholdsvis 62 mio. kr. og 60 mio. kr. - og det er uacceptabelt, når tavshedspligten ikke overholdes, men groft overtrædes for egen vindings skyld.
Vi mener, det er en alvorlig udvikling, og i Dansk Folkeparti er vi parate til at se på, hvordan vi i Folketinget kan skærpe kravene til vagtvirksomhed, således at virksomheder ikke skal frygte, om ansatte har en skidt og skjult dagsorden, som de vil bruge til ulovligheder, når ansættelsesforholdet pågår eller er ophørt.
Når det så er sagt, mener vi i Dansk Folkeparti, at den tidligere justitsminister, fru Lene Espersen, har smølet i denne sag.
Når vi nu behandler dette forslag, er det efter Dansk Folkepartis opfattelse derfor også vigtigt at inkludere vagt- og sikkerhedspersonalets brancheorganisationer.
Jeg hørte tidligere i debatten fra fru Karen Hækkerup, der er Socialdemokraternes ordfører, at brancheorganisationerne allerede på et vist punkt har været inde over dette beslutningsforslag.
Men jeg vil nu alligevel tillade mig at henvende mig til fru Karen Hækkerup og bede hende om i de afsluttende bemærkninger til denne debat at redegøre for, hvor meget disse brancheorganisationer har været inde over dette beslutningsforslag.
Vi har selv i Dansk Folkeparti forsøgt at henvende os til netop en af brancheorganisationerne for at få deres besyv med om dette forslag.
Desværre har vi ikke nået at få et svar, men vi mener i Dansk Folkeparti, at det er meget vigtigt at få netop deres vurdering af, hvor der bedst muligt kan skærpes til fordel for brancherne selv.
For det er jo klart, at brancherne bedst ved, hvor lovens svage punkter er, og hvor der derfor med fordel kan skærpes.
Endvidere har man jo i brancheorganisationerne en klar interesse i, at loven altid fungerer bedst muligt.
Så det kan være, at Socialdemokraternes ordfører vil svare på dette i de afsluttende bemærkninger til debatten.
Dansk Folkeparti kan med disse bemærkninger støtte, at kravene til vagtvirksomhed revideres, som beslutningsforslaget også lægger op til, og i Dansk Folkeparti ser vi frem til udvalgsbehandlingen.
Karsten Nonbo (V), 2009-01-20:
Jeg vil sige kort, at når Venstre ikke støtter det beslutningsforslag, der ligger her, er det, fordi vi ikke vil være med til at sparke en åbenstående dør ind.
Der er noget godt i det her beslutningsforslag, og det slutter vi op om, og de ting vil vi godt se på, for det, der foreslås i beslutningsforslaget, og som ministeren allerede er i gang med, er jo at skærpe kravene til både autorisationen, uddannelsen og godkendelsen af selskaberne.
Så nu ser vi på, hvad det udvalg, der skal være færdigt den 1. november, kommer frem til, og når det er kommet frem til et resultat, vil vi være meget konstruktive.
Jeg vil gemme beslutningsforslaget og tjekke, om vi har de ting med, som fru Karen Hækkerup har påpeget, og hvis de er relevante, når vi har det endelige uddrag fra arbejdsgruppen, kan vi se, om arbejdsgruppen også er med på det.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-20:
Så er alt jo godt og lykkeligt, og den lille historie, det lille eventyr, ender lykkeligt til glæde for hele branchen, og vi kan glæde os over, at vi får nogle ordentlige regler for vagtbranchen.
Så det er jo kun godt.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-20:
Jeg må ud fra ministerens svar konkludere, at man endnu ikke har skrevet til vagt- og sikkerhedsbranchen, at den her arbejdsgruppe påtænkes nedsat.
Jeg kan i hvert fald konkludere, at når ministeren siger, at de relevante myndigheder og andre vil blive indbudt, er det, fordi det ikke er sket endnu.
Og så kan jeg jo meget bedre forstå den skrivelse, jeg står med her, fra Vagt- og Sikkerhedsfunktionærernes Landssammenslutning, som godt nok siger, at de har haft et rigtig frugtbart møde med ministeren, men at de endnu ikke har hørt en lyd, så de derfor er glade for, at jeg rejser sagen.
Jeg synes måske bare, at det havde været bedre, hvis ministeren havde sagt: Ja, her er faktisk et problem, og det synes vi at der skal gøres noget ved.
Vi har lyttet, og vi vil derfor nu nedsætte den her arbejdsgruppe.
Hvis man ikke har nedsat den, virker det jo lidt, som om man foregøgler nogen noget, når man står og siger, at arbejdet er i gang.
Men jeg er sikker på, at jeg på vagt- og sikkerhedsbranchens vegne kan sige, at de vil være utrolig glade, for der er virkelig et behov for den her forandring.
Og jeg er sikker på, at når de på et tidspunkt modtager et brev fra Justitsministeriet, vil de slet ikke kunne få armene ned af bare begejstring.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-20:
Jeg synes jo, at man bør udtrykke glæde fra Socialdemokratiets side.
I september måned blev der afholdt et møde mellem Justitsministeriet og de forskellige brancheorganisationer.
Der var repræsentanter fra forskellige dele af vagtbranchen, der var repræsentanter fra rigspolitiet, og der var repræsentanter fra Justitsministeriet.
Og der har vi bedt rigspolitiet om at varetage formandskabet for arbejdsgruppen.
Vi vil også sørge for, at repræsentanter for de forskellige organisationer deltager i det arbejde, og relevante myndigheder vil også blive indbudt. Så jeg synes jo bare, at vi i stedet for at pindehugges om tidspunkter hvornår og hvorledes - skal være glade for, at arbejdet er sat i gang.
Det er tiltrængt, og det er nødvendigt; der har været nogle grove røverier, som gør, at vi bliver nødt til at se på reglerne og sikre os, at alting fungerer og er i orden, så man får forhindret de grove røverier, som ikke bare betyder, at der bliver stjålet mange penge, men som også bringer andre menneskers liv i fare.
Så jeg synes, man skal komme i bedre humør og være lidt glad for, at tingene lykkes, og at vi kan gøre det i fællesskab.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-20:
Tak for ministerens svar.
Jeg er selvfølgelig utrolig glad for, at ministeren påpeger, at det også i regeringen er meget, meget vigtigt at følge med i det og se på, om der skal være mulighed for at forbedre de vilkår, som vagtpersonalet faktisk arbejder under.
Men jeg står lige nu og ved ikke rigtig, om jeg skal grine eller græde.
For man må sige, at de ønsker, der er fremsat af den samlede vagt- og sikkerhedsfunktionærbranche, jo er nogle ønsker, som de har skrevet til Retsudvalget om allerede tilbage i 2005, men som den daværende justitsminister, fru Lene Espersen, jo afviste.
Så har jeg siden hen været i løbende kontakt med fagforeningen og har stillet yderligere spørgsmål til ministeren, og efter at have fået det svar, at man ikke kunne svare på spørgsmålet inden for de 6 dage, har jeg så valgt at lave et beslutningsforslag.
Det har jeg selvfølgelig lavet i samarbejde med Vagt- og Sikkerhedsfunktionærernes Landssammenslutning - sammen med dem som LO-forbund.
Og jeg kan da spørge lidt undrende - når nu ministeren siger, at man har igangsat et formaliseret samarbejde - om det er noget, man har orienteret vagtbranchen om, eller om det ikke er nået dertil endnu, at man rent faktisk har indkaldt dem til de her møder.
Tom Behnke (KF), 2009-01-20:
Jeg vil bestemt ikke bebrejde fru Karen Hækkerup fremsættelsen af et beslutningsforslag.
Det er en legitim del af det politiske arbejde, men nogle gange, når det så viser sig, at tingene rent faktisk er i god gænge, så behøver man ikke nødvendigvis at begære en første behandling af et forslag.
Men jeg kan forstå, at fru Karen Hækkerup ikke har den viden om, at det her arbejde er i gang, og så er det jo fuldt ud legitimt at sige, at så tager vi også en første behandling, men så kan vi andre jo også gå op og sige, efter vi har hørt justitsministerens tilkendegivelse, at arbejdet er sat i værk, arbejdet er i gang, det her kører, fru Karen Hækkerup får sin vilje.
Det lobbyarbejde, der er blevet lavet fra brancheorganisationer ind over fru Karen Hækkerup, er lykkedes.
Jeg vil sige: Med eller uden fru Karen Hækkerup var det her kommet til at ske alligevel, men tag nu bare pointet hjem, tag stikket hjem, ring til brancheorganisationerne og sig, at nu er indsatsen ydet, og det kører, og forslaget er godt på vej.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-20:
Jeg vil bare sige, at jeg jo dårligt har haft mulighed for at kunne trække forslaget tilbage, eftersom hverken jeg eller sikkerhedsbranchen, som har ønsket forslaget stillet, har været orienteret om, at Justitsministeriet påtænkte at nedsætte en arbejdsgruppe.
Men det ændrer ikke ved, at det er usandsynlig glædeligt, at der nu kommer en arbejdsgruppe.
Det, jeg bare godt kunne tænke mig at spørge om, er: Hvis nu det, som ministeren sagde i sit sidste indlæg, nemlig at man endnu ikke vil lægge sig fast på, hvad der skulle ske i forhold til vagter, som er offentligt og privat ansat, ikke er med, er det så noget, som De Konservative vil gå ind og hjælpe med til kommer ind i et eventuelt kommissorium, for det er jo altså ret underordnet for et menneske, som møder en vagt i et indkøbscenter eller et andet sted, om det er en offentlig eller privat.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-20:
Jeg vil gerne spørge fru Vivi Kier, om fru Vivi Kier er af samme opfattelse som ordføreren fra Venstre, fru Birgitte Josefsen, med hensyn til det, fru Birgitte Josefsen tidligere her har givet udtryk for, nemlig at alle dem, der ikke har forstand på det, nu skal holde fingrene væk, og så skal man lade Danske Regioner sørge for at fordele de 25 mia. kr., som nu er i spil.
Sådan blev det udtrykt fra fru Birgitte Josefsens side, og jeg må sige, at det kommer en hel del bag på mig.
Det er glædeligt for mig, at det er det udtryk, Venstre kommer med her i dag.
Men jeg vil høre, om det også er Det Konservative Folkepartis holdning.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-20:
Jeg kan henvise til alle de svar og alle de breve, der er sendt ind fra den samlede vagtvirksomhed, og som jo stadig ligger tilgængelige i Folketingets arkiver, og endelig kan jeg henvise til bladet Service fra den 6. november 2008, hvor der er en tresidersartikel om, hvad den samlede vagtvirksomhed ønsker af forandringer i loven, hvor skuffet man er over, at regeringen ikke har løftet opgaven, og hvor meget man ser frem til, at der nu kommer et flertal i Folketinget, som vil løfte opgaven.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-20:
Med hensyn til det med ikke at få nogen svar fra ministeriet vil jeg sige, at det kender jeg udmærket godt til.
Jeg kan høre på ordføreren, at brancheorganisationerne har medvirket i denne proces, men jeg synes også, det kunne være relevant for medlemmerne af Retsudvalget, som nu skal til at behandle forslaget, at vi fik fremstillet på skrift, hvad brancheorganisationerne lige præcis mener om beslutningsforslaget.
Vil den socialdemokratiske ordfører medvirke til, at det sker?
Karen Hækkerup (S), 2009-01-20:
Det er jo sådan, at der var foretræde for Retsudvalget i 2005, hvorefter der blev afleveret nogle skriftlige ønsker fra den samlede sikkerhedsbranche.
Det afstedkom, at der blev stillet en række spørgsmål, som daværende justitsminister Lene Espersen besvarede.
Sikkerhedsbranchen har så senere rettet henvendelse til mig, som så har rejst nogle nye spørgsmål over for justitsministeren.
Nu er det jo sådan, at vi har lavet nogle nye regler for, hvordan man kan stille spørgsmål, og mange af de spørgsmål, man stiller, får man jo intet svar på.
Det er jo således, at hvis ministeren vurderer, at man inden for 6 dage ikke kan nå at give sin personlige holdning til kende med et eller andet synspunkt, kan man bare skrive i svaret, at man desværre ikke ser sig i stand til at svare.
Sådan en stribe svar fik jeg, og det er selvfølgelig dybt utilfredsstillende, at det er den måde, Folketinget arbejder på: at folketingsmedlemmer stiller spørgsmål og blot bliver spist af med, at ministeren ikke har tid til at svare, fordi man ikke har tid til at indtage en personlig holdning.
Men efterfølgende har arbejdsgangen så været sådan, at jeg har været i personlig kontakt med vagt- og sikkerhedsfunktionærerne.
Vi har i samarbejde udarbejdet forslaget, vi har selvfølgelig også drøftet, hvad det skulle indeholde, og det indeholder præcis de ting og de problematikker, der blev tilskrevet Folketinget, allerede da der var foretræde i 2005, for der er ingen af tingene, der har forandret sig siden dengang.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-20:
Jeg vil gerne spørge Socialdemokraternes ordfører om en ting, for det fremgik ikke helt præcist af talen.
Jeg kan forstå, at Socialdemokraternes ordfører er dykket ned i nogle gamle henvendelser fra brancheorganisationerne og nogle gamle svar fra ministeriet.
Men har den socialdemokratiske ordfører henvendt sig til brancheorganisationerne, forelagt dem det beslutningsforslag, vi behandler nu, og fået deres holdning til den måde, beslutningsforslaget lige præcis er udformet på?
Jeg vil gerne høre, om Socialdemokraternes ordfører kan svare på det.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-20:
Jeg vil godt starte med at sige tak til ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Jeg er rigtig glad for opbakningen til forslaget, som efter regeringens vurdering dels vil forbedre politiets muligheder for at håndhæve visse regler på færdselsområdet, dels vil lette presset på chaufførerne på køre-hvile-tids-området uden at give køb på færdselssikkerheden.
Det er et nødvendigt led i en fortsat effektiv færdselskontrol, at politiet har en realistisk mulighed for at identificere førere af biler, der eksempelvis bliver blitzet i den automatiske trafikkontrol.
Derfor er det efter regeringens opfattelse vigtigt, at bøden for ikke at oplyse, hvem der sidder bag rattet, er så høj, at bilejere ikke føler sig fristet til at dække over en fører, som har lånt bilen og i den forbindelse har begået en færdselsforseelse.
Lovforslaget indeholder også, som ordførerne var inde på, en justering af sanktionssystemet på køre-hvile-tids-området.
Som det er beskrevet i bemærkningerne, blev sanktionerne på området skærpet væsentligt ved en lovændring i 2005 og senere lempet administrativt i både 2006 og i starten af 2007.
Hvilke sanktioner, der pålægges chauffører og virksomheder i praksis, kan man læse nærmere om i Rigsadvokaten og rigspolitiets redegørelse om samtlige sager på området over en knap 7 måneder lang periode i 2007.
Redegørelsen tyder efter regeringens opfattelse på, at sanktionerne på området nu generelt har et passende leje.
Med lovforslaget imødekommer regeringen dog et ønske fra transportbranchen om at lempe reglerne om frakendelse af førerretten.
Det er også et svar til hr. Morten Østergaard.
Uanset hvor mange tilfælde der er, så føler hele branchen, at det har været meget restriktivt, og det har været en psykologisk belastning for en hel del af chaufførerne.
Så derfor har vi efter drøftelser med branchen måttet medgive, at de gældende regler om førerretsfrakendelse i visse tilfælde er unødvendigt strenge i praksis.
Med de ord vil jeg takke for bemærkningerne og sige, at vi selvfølgelig står til rådighed for besvarelse af spørgsmål, når de måtte komme i udvalget.