runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Jeg synes, det er dejligt, at hr. Rasmus Prehn kerer sig så meget om dansk erhvervsliv,
det vil jeg takke hr. Prehn for.
Det er glædeligt, og det håber vi også vil være tilfældet på andre områder.
Jeg må bare sige, at jeg jo over for fru Mette Frederiksen i detaljer redegjorde for, hvad Det Konservative Folkepartis baggrund er for at agere, som vi gør.
Altså, vi kan ikke på nuværende tidspunkt - i år pøse milliarder ud til offentlige bygnings- og anlægsopgaver, fordi det ville få en række andre negative økonomiske effekter som rentestigninger, øget import og inflation, og det ville give endnu større arbejdsløshed, som ville blive katastrofal og meget, meget dyr at reparere på senere hen.
Det er jo det, vismændene giver os ret i, og det er det, Nationalbanken giver os ret i, og jeg synes nok, at man er nødt til at anerkende den slags ekspertise.
Så med hensyn til kommunerne - er min tid forbi?
Så vil jeg sige med hensyn til kommunerne: Hr. Rasmus Prehn anbefaler, at vi bruger penge på klima osv., og det taler vi jo meget for.
Energi og klima er i højsædet hos os, men det er man nødt til at gøre inden for de rammer, der er udstukket, for vi har jo en økonomisk ramme, der skal overholdes, for at det ikke skal give det her økonomiske tilbageslag.
Rasmus Prehn (S), 2008-12-10:
Nu er det altså ikke, fordi jeg kerer mig mere om erhvervslivet, end jeg gør om klimaet og dem, der bliver arbejdsløse.
Jeg kerer mig om hele samfundet, og jeg synes, det virker, som om den konservative ordfører slet ikke kerer sig om noget som helst andet end bare at holde fast i de talesætninger, han har fået skrevet ned for 2 måneder siden.
Altså, sagen er jo her, at vi ved, at der lige præcis nu og her sker en kæmpestor stigning i ledigheden inden for byggebranchen.
Så har vi en situation, hvor hele det initiativ, som også den konservative klimaminister, fru Connie Hedegaard, har været ude med, hvor man skal sætte klima på dagsordenen ude i kommunerne, nu bliver standset, på grund af at man har et meget nidkært anlægsloft.
Det ville simpelt hen være fantastisk at gøre, så hvorfor ødelægge det for sig selv ved bare at blive ved med at holde fast i det, man også sagde for et halvt år siden?
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Nu er det snart jul, så jeg vil være mild og sige, at jeg tror, at danskerne vil være glade for, at det er de partier, der sidder med regeringsmagten lige nu, der har ansvaret.
For den plan, som hr. Rasmus Prehn lægger for dagen, er simpelt hen ikke holdbar.
Den ville give et kæmpe tilbageslag, og det mener jeg er bevist, ved at vismændene og Nationalbanken bakker op om den plan og den finanslov, vi præsenterer i dag.
Så det er ikke bare en finanspolitisk rigtig finanslov, det er også en fagøkonomisk rigtig finanslov.
Så siger hr. Rasmus Prehn med hensyn til kommunerne: Kunne man ikke bare...?
Nej, det kan man ikke bare, for man er jo nødt til at holde fast i de økonomiske aftaler, der er indgået.
Men jeg kan da så glæde hr. Rasmus Prehn med, at der er foretaget en undersøgelse med en beregning af, hvor mange penge man bruger på byggeri i kommunerne.
Så der kommer jo vækst, og de ting, hr. Rasmus Prehn efterspørger på det faglige plan, bliver løst.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-10:
Jeg er nødt til lige at gribe fat i det, den konservative ordfører svarede hr. Morten Helveg Petersen tidligere.
Det Radikale Venstre har i årevis forsøgt at formå regeringen til at begive sig ind på dagpengereformer, og nu har man så uden at udvise nogen form for rettidig omhu valgt at udsætte det projekt, indtil der begyndte at tegne sig stigende ledighed i horisonten.
Dermed fik man så heller ikke noget resultat.
Det, vi så til gengæld sagde, da man lagde de planer døde, var, at vi var meget villige til at gå videre med en jobplan for udenlandsk arbejdskraft og de ting, der lå i det, men selvfølgelig i respekt for andre indgåede forlig, og vi ønskede, at alle de ting, der lå på bordet, blev behandlet i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Og det valgte regeringen så at tilrettelægge på en anden måde.
Men jeg synes, at hr. Mike Legarth skylder at fortælle, hvad det var, Det Radikale Venstre blokerede for.
Tværtimod har vi jo sådan set været positive og oversendt yderligere forslag om tusindvis af ekstra i arbejdsudbud, hvilket regeringen altså ikke var klar til at forhandle om i forbindelse med finansloven.
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Vi ville gerne have været længere med »Jobplan II«, og vi ville gerne have haft en større udnyttelse end de 4.000, vi nåede.
Men det var ikke vores opfattelse, at det var muligt at komme ret meget længere, end vi gjorde.
Men jeg glæder mig jo over, at Det Radikale Venstre er progressive og gerne vil være behjælpelige her, og det har de også hele tiden meldt ud.
Men jeg må bare konstatere, at man ikke kom ret langt med det arbejde, og det var, fordi regeringspartierne ikke fandt, at der var mulighed for at nå i mål med det, man gerne ville.
Det kan så være, at der var nogle interne problemstillinger, der gjorde det - det skal jeg ikke tale en konflikt i gang om herfra, men bare sige, at vi har store forventninger til og håb om, at vi i fremtiden når noget længere og mere effektivt kan få løst det problem, vi har, med det manglende arbejdsudbud.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-10:
Ja, det må man sandelig håbe, for det er ikke meget held, regeringen hidtil har haft - og slet ikke på det seneste - til at tilrettelægge forhandlingerne på en sådan måde, at de fører til et resultat.
Men jeg betragter det, som hr. Mike Legarth siger, som en tilbagetrækning af den påstand, at Det Radikale Venstre skulle have blokeret for noget som helst, der minder om arbejdsmarkedsreformer i forbindelse med de her finanslovforhandlinger.
Jeg vil gerne have bekræftet, at det var sådan, man skulle forstå svaret.
Men så vil jeg også gerne spørge hr. Mike Legarth, som har stor tiltro til fremtiden: Kan vi ikke bare få den erkendelse, at hvis man nu sidste år, året før eller ved en endnu tidligere finanslov havde valgt at lave nogle af de reformer, som man nu er kuldsejlet med i år, så havde dansk økonomi været bedre rustet til at imødegå den lavkonjunktur og recession, vi nu står foran, end den er i dag, hvor man altså er endt med rene fugle på taget og gode ideer og en optimisme for fremtiden, som måske ikke helt har hold i de økonomiske prognoser, som regeringen selv lægger frem?
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Med hensyn til det første vil jeg gerne stærkt anfægte, at det var regeringen, der tabte reformen på gulvet.
Det var de partier, der skulle samarbejde om det her, der tabte den proces på gulvet.
Men lad os ikke gøre det til et problem.
Det kan vi løse næste gang, der er en runde, og så håber jeg, at der er større vilje hele vejen rundt.
Jeg ved godt, at Det Radikale Venstre gerne vil være med, og det takker vi for.
Med hensyn til skattereformen har vi ikke lagt os fast på, præcis hvad vores forventning er, og hvad vi skal opnå, bare at skatten på arbejde skal sænkes markant, og på den måde kan vi være med til at skabe den vækst i vores samfund.
Hvordan den så skal skrues sammen, hvem, hvilke befolkningsgrupper, der skal have hvor meget, og hvilke kilder der skal til for at finansiere den, glæder vi os til at give svar på, når vi har set og hørt, hvad Skattekommissionen leverer.
Morten Bødskov (S), 2008-12-10:
Tak for det.
Jeg bed mærke i, og det tror jeg vi var mange der gjorde, at hr. Mike Legarth jo sagde i sin tale, og jeg citerer: Heldigvis har mange danskere ikke umiddelbart mærket konsekvenserne af krisen.
Og da var det, at det slog mig, om hr. Mike Legarth faktisk har fået den rigtig tale med i dag, for det minder lidt om en tale, han kunne have holdt for et års tid siden i den lokale Lions Club.
Men man må jo sige, at der er sket meget, f.eks. står der i den her udgave af Politiken: »Ufaglærte bliver fyret i stort tal« og i dagens udgave af Berlingske Tidende: »Firmaer klar til massefyringer«.
Meget sker jo rundtomkring, og det lød lidt på den konservative ordfører, som om man sådan set mener, at regeringens politik er fuldstændig rigtig; der er ingen grund til at lave andet, det kører, som det skal, og skide være med - undskyld mig - at 100.000 mennesker bliver arbejdsløse her næste år.
Er man fuldstændig ligeglad med det?
Bekymrer det ikke, at op mod 100.000-125.000 mennesker bliver arbejdsløse det næste år?
Det hele kører, som det skal?
Margrethe Vestager (RV), 2008-12-10:
Mange tak.
Vi er meget optagede af det næste forsøg - om man så må sige - der bliver for at løse det set med radikale øjne alvorlige problem, nemlig at man får store problemer med velfærden i fremtiden, både fordi der bliver et hul i statskassen, og fordi der kommer til at mangle folk på hospitalerne og i plejecentrene, det, som man allerede mærker i dag.
Nu tabte regeringen jo dagpengereformen på gulvet; det tror jeg nok er den mest nøgterne beskrivelse af den proces.
Hvad er det konservative ønske til skattereformen?
Hvor meget kan den bidrage med med hensyn til de her problemstillinger, som der jo er på den lidt længere sigt, når man ser ud over de problemer, vi kan have her og nu med ledighed, altså som der er på den her 10-, 15-, 20-årige sigt?
Hvad er den konservative ambition, og hvad er det for en fordelingsprofil, man forventer?
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Jeg har gentagne gange redegjort for, hvad det er for en negativ effekt, det ville give vores samfund, hvis vi investerede i offentlige byggerier og anlæg på nuværende tidspunkt.
Så det vil jeg ikke gentage og slet ikke over for hr. Jesper Petersen, der er en meget talentfuld skatteordfører; det vil være helt unødvendigt.
Der bruges altså 15 mia. kr. på anlæg, og jeg fortalte før til den tidligere ordfører, at der er lavet en beregning af, at man bruger 5 mia. kr. inden for daginstitutions-, skole-, idræts- og ældreområderne.
Og nu tilfører vi en ekstra milliard og derefter 2 milliarder osv. i årene fremover.
I Det Konservative Folkeparti har vi den grundlæggende holdning, at vi hellere vil spare på det offentlige forbrug og så lade borgerne være med til i højere grad at bestemme, hvordan deres egen løn skal bruges.
Men det ændrer ikke ved, at vi ikke har sagt, at vi ikke vil være med til at foretage offentlige investeringer i anlæg og byggeri.
Hvis situationen bliver sådan, at det er det rigtige at gøre på et tidspunkt, så har vi sparet milliarderne op og holdt krudtet tørt og er klar til at foretage den investering på det tidspunkt.
Men sådan som situationen er i dag, mener vi ikke, at det er det rigtige.
Der mener vi, at det grundlag, som finansloven bygger på, er det korrekte.
Jesper Petersen (SF), 2008-12-10:
Tak for det.
Vi taler om, at der på grund af den finanskrise, vi står i, kan blive behov for at lave en finanspolitisk lempelse i det kommende år, og hr. Mike Legarth får det ligesom til at se ud, som om det eneste, der kan bruges i den sammenhæng, er at lave skattelettelser.
Der skal ikke postes penge ud til investeringer.
Det er kun skattelettelser, der kan bruges.
Jeg kan forstå på nærmest en kampagne, De Konservative har kørt lige siden i sommer, ja, i årevis, men i sommer stod det helt klart, at de simpelt hen vil helt af med topskatten - ikke noget med at skære en lille smule i den, den skal helt væk.
Finansieringen bliver der ikke snakket så meget om, det er bare væk med topskatten.
Vi skal ikke skabe pessimisme, det er der ikke rigtig nogen grund til.
Men helt ærligt forstår jeg godt den pessimisme, der breder sig rundtomkring på de arbejdspladser, hvor man oplever, at fyringerne nu kommer i stort tal, og pessimismen rundtomkring i de kommuner, der oplever, at de ikke kan lave de investeringer i skoler, idrætsfaciliteter og energirenovering af bygninger, som de gerne vil.
Hvis man vil lave en finanspolitisk lempelse, kan man også lave offentlige investeringer, der egentlig nok ville være meget mere effektive i forhold til at sikre beskæftigelse og en fortsat sund økonomisk udvikling.
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Lad mig starte med det der om at blokere: Jeg har aldrig sagt herfra, at Det Radikale Venstre havde blokeret for det.
Jeg sagde, at de ikke var så konstruktive, som jeg ellers havde hørt dem give udtryk for at de var.
Men den tror jeg vi har fået talt os til rette om.
Men ret skal være ret til: Man skal passe på med at beskylde nogle for at have sagt noget, de ikke har sagt.
Så er den rettet.
Med hensyn til fortiden og fremtiden, og hvis man havde gjort det ene og det andet, vil jeg sige: Det kan der være en sandhed i, og måske ikke det er gætterier, og det vil jeg ikke indlade mig på.
Jeg vil bare sige, at vi har en vigtig opgave foran os, som vi skal have løst.
Jesper Petersen (SF), 2008-12-10:
Jamen det er altså skræmmende, synes jeg.
Regeringen har i årevis skabt et investeringsefterslæb, som gør, at der er et enormt behov for at renovere vores skoler, vores sygehuse og plejehjem rundtomkring ligesom også idrætsfaciliteter, der er nedslidte overalt i det her land.
Vi har behov for at renovere bygninger rundtomkring i kommunerne, så vi kan spare på energien og nedbringe vores CO2-udslip.
Det efterslæb har man skabt i årevis, og der har ikke været rum i økonomien til at lave de investeringer, har det heddet.
Nu er rummet der.
Men i stedet for fastholder De Konservative, at vi bare skal af med topskatten, og så skal det hele nok løse sig.
Hvem ved, om det virker?
Hvem ved, om de folk, der får endnu større skattelettelser, som De Konservative måske ikke engang vil finansiere, ikke bare sparer dem op i stedet for at bruge dem nu, hvor forbrugertilliden er helt i bund?
Det får vi jo ikke mere gang i hjulene af.
Den sikre metode er at lave offentlige investeringer, som tilmed løser op for det investeringsefterslæb, vi har.
Og det ville være glædeligt, hvis De Konservative ville tænke på det danske velfærdssamfund og ikke kun på topskatteyderne.
Mette Frederiksen (S), 2008-12-10:
Ordføreren siger, at man med den her finanslov ønsker at holde gang i hjulene.
Hvad er det for nogle hjul, der skal holdes i gang?
Vi ved, at et af de områder, et af de erhverv, som vil blive ramt af den økonomiske krise først, et af de områder, hvor arbejdsløsheden kommer til at stige først, er byggeriet.
Alle, med undtagelse af Dansk Folkeparti, Venstre og Det Konservative Folkeparti, er enige om, at den mest oplagte kur i forhold til det problem er at sætte gang i offentlige investeringer.
Vi har folkeskoler, der er forfaldet, vi har almene boliger, der ikke bliver bygget, vi har en offentlig sektor, der er slidt ned, og samtidig har vi en række byggefag, der melder om kommende arbejdsløshed inden for ganske få måneder.
Hvorfor ikke slå to fluer med et smæk og på den ene side sørge for, at vi får gang i beskæftigelsen ved at fremme de offentlige investeringer, og på den anden side samtidig forbedre vores velfærdssamfund?
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Nu tror jeg, at fru Mette Frederiksen må have været uopmærksom, da jeg holdt talen, og sagde noget om det her emne, for jeg kan citere fra min tale: »Vi ved desværre også, at ledighedstallene vil stige betydeligt det næste par år, om end vi fortsat vil holde os under det seneste lavpunkt under SR-regeringen.
Men vi er ramt af en international finanskrise, og vi ved, at nogle danskere kan mærke krisen, fordi de har svært ved at sælge deres bolig og måske har mistet deres job, og det er en alvorlig situation - ingen tvivl om det.« Det sagde jeg, og derfor står vi også ved den her finanslov, som holder gang i hjulene, fordi vi jo giver skattelettelser på 9 mia. kr. og investerer andre 7 mia. kr. i offentlige investeringer, sådan at vi puster til økonomien og forsøger at sætte gang i væksten.
Samtidig mødes man i EU-sammenhæng de nærmeste dage for at beslutte, at 1.500 mia. kr. skal sættes i omløb for at skabe vækst.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-12-10:
Vi kunne se i Børsen i går, hvordan selv regeringen erkender, at planen smuldrer; vi kan se, hvordan de forudsætninger, der er lagt ind i den, gør, at dens målsætninger bliver umulige at indfri
, så hvad er det, den Konservative ordfører bygger sin optimisme på?
Hvordan tror den Konservative ordfører at man kan skaffe 50.000-60.000 mennesker ud på arbejdsmarkedet inden 2015?
Hvad forestiller Det Konservative Folkeparti sig at der skal til for at indfri den målsætning?
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Hvis man tager udgangspunkt i situationen i dag, er det sådan, tingene vil udvikle sig.
Men vi er jo klar til at påvirke de ting, hvis vi kan, og vi vil forsøge at sætte ind for at forbedre det, hvis det giver økonomisk mening.
Men der er det jo, vismændene har sagt, at den kurs, som regeringen har lagt, og de tiltag, der er bestemt, er de rigtige i den situation, som vi er i, for hvis vi bliver for overoptimistiske og gør for meget nu, risikerer vi et meget større tilbageslag, som giver endnu højere ledighed.
Det er nøjagtig den balancegang, vi holder, og det synes jeg faktisk man må anerkende at regeringen gør dygtigt indtil videre.
Vi har den klare opfattelse, at 2015-planen er nogenlunde holdbar, og det var jo også det, vi så, da finansministeren fremlagde den.
Den er jo stort set finansieret.
Det er meget små ting, der skal til: Der skal findes 25.000 i arbejdsstyrken.
Hvis vi går sammen bredt i Folketinget, er det en løsning, som vi sammen kan finde en model for, det er jeg sikker på.
Nu siger hr. Ole Sohn jo selv, at tingene kan forandre sig, og hr. Ole Sohn sagde selv i sit svar til hr. Kristian Thulesen Dahl noget om 2 måneders respit, hvor hele verden havde forandret sig.
Det er netop det, regeringen med sine støttepartier har lagt sig fast på.
Vi har placeret os i forhold til den udfordring, vi har i dag.
Der fortæller al økonomisk videnskab, at det her er den rigtige model.
Så er vi klar og overvåger nationaløkonomien og arbejdsmarkedet dag for dag og reagerer så i forhold til det og er, på grund af at vi har drevet landet så fornuftigt, som vi har, det land i Europa, der er bedst polstret til at modgå den krise, vi bliver en del af og også kan komme bedst ud af, fordi vi har håndtag til at regulere for det.
Jeg anerkender naturligvis, at det har vist sig, at der var nogle brodne kar i vores egen finansielle sektor, men det er ikke dem, der har skabt krisen.
Det er vigtigt at holde fast i, og der synes jeg, hr. Morten Bødskov vender tingene på hovedet.
De, der ikke har ageret efter den lovgivning og efter de hensigter, der har været i regulativerne for den finansielle sektor, vil få at mærke, at når vi nu kommer på den anden side af den her finanskrise, bliver der gennemført en gennemgang af de her mekanismer, og der bliver styrket der, hvor der har været svagheder osv. osv.
Det har vi jo også fået medhold i, ikke bare af Nationalbanken, men også af vismændene.
Alle, der har specialiseret sig i økonomi, siger, at den her finanslov er det rigtige på det her tidspunkt.
Det mener vi, og det holder vi fast i.
Og så har vi jo, som finansministeren sagde, krudtet tørt i kælderen, og når der sker ting, der ikke foregår på den måde, vi havde håbet, kan vi forsøge at justere i forhold til det.
Morten Bødskov (S), 2008-12-10:
Jeg tolker det sådan noget uklare svar på det ellers meget klare spørgsmål - nemlig om man som konservativ bare accepterer, at der så nu kommer 100.000-125.000 arbejdsløse - som, at det er man så ligeglad med, det er sundt for dansk økonomi, og som den konservative formand render rundt og taler om hele tiden, er det jo vigtigt, at vi kommer derop, forstår man, for så bliver lidt af kapacitetspresset på dansk økonomi ligesom taget af.
Man accepterer så bare, at 100.000-125.000 danskere bliver kastet ud i arbejdsløshed allerede næste år.
Med hensyn til det med problemerne, der kommer udefra, synes jeg jo, at man skulle prøve at tage fat i vennerne i den finansielle sektor, for formanden for Finansrådet sagde jo på Finansrådets årsmøde følgende om krisen: »Krisen kom hurtigere og kraftigere ind over os, fordi der var identificeret brodne kar i den danske finansielle sektor.«
Det har så også ramt os hårdere end ellers, hvis man ser på vores nabolande.
Så alt går, som det skal, ledigheden skal stige til 100.000-125.000, krisen kommer udefra, der er ikke engang grund til at kigge kritisk på de brodne kar, som selv formanden for Finansrådet siger har været i finansverdenen, og som man vel som udgangspunkt må tage at der skal rettes op nu, når vi har set en så alvorlig finansiel krise, som vi ser i Danmark.
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Jeg synes, at jeg i min tale meget præcist redegjorde for, at vi i regeringen og vores støttepartier selvfølgelig mener, at vi ligger helt rigtigt med den her finanslov - ellers havde vi jo lavet en anden.
Så selvfølgelig gør vi det.
Men jeg synes også, at jeg meget præcist beskrev, at der er en international krise, der skyller ind over os.
Det har nogle negative effekter, og dem skal vi forsøge at håndtere.
Heldigvis, kan man sige, skaber vi skattelettelser, og vi fører en fornuftig politik, der gør, at der også er familier, der ikke bliver særlig hårdt ramt.
Hvis vi lige skal forholde os til arbejdsløshedstallet, så stiger det til 70.000 næste år ud af en arbejdsstyrke på 2 millioner, og hver eneste, der bliver arbejdsløs, er en for mange.
Men den her regering har skabt en historisk lav ledighed på 1,6 pct., fordi den har arbejdet målrettet med den indsats, og det er da klart, at vi ikke sidder passivt og ser på, at ledighedstallet stiger, men vi har forholdt os til realiteterne og har ageret i forhold til dem.
Det er sådan set min kommentar til det.
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Jeg synes ikke, at den konservative ordfører har givet et helt klart svar på, hvordan man udviser rettidig omhu.
Den økonomiske redegørelse er jo lavet på baggrund af den viden, vi har i dag, herunder finansloven og finanslovens effekter og regeringens 2015-plan og dens effekter.
Men på trods af det får vi altså en arbejdsløshed til næste år på 100.000.
Man kan jo ikke henvise til noget, som er indarbejdet i den økonomiske redegørelse.
Så må man jo sige: Hvad kan man gøre ekstra?
Derfor er mit spørgsmål: Er det ikke korrekt, at det er en gylden regel, som Finansministeriet har bekræftet over for Folketinget adskillige gange, at den beskæftigelsesmæssige effekt ved at fremrykke offentlige investeringer langt overstiger effekten af skattelettelser generelt?
Det er klart, at hvis de er ufinansierede, er det en katastrofe, men her menes der generelt ved skattelettelser.
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Tak for det spørgsmål.
Jamen den konservative finansordfører er ukuelig optimist, og han tror på, at vi ved fælles hjælp kan få skruet på de forskellige nødvendige parametre, sådan at den 2015-plan holder til vores fælles bedste.
Til det skal vi have en offensiv skattereform, og så skal vi også se på arbejdsudbuddet.
Kan vi matche de to krav på en fornuftig måde, når vi også i mål med 2015-planen til fælles gavn for alle her i Folketinget og i det danske land.
Ole Sohn (SF), 2008-12-10:
Jeg tror, at hr. Mike Legarth er uenig med finansministeren, som jo i går erkendte, at 2015-planen smuldrer.
Jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti mener, at den er holdbar, men finansministeren siger, at den smuldrer for ham.
Den økonomiske redegørelse er lagt frem.
Der siger regeringen med egne ord: Arbejdsløsheden stiger til 100.000 næste år og yderligere i 2010.
Vismændene er enige, alle er enige.
Så er spørgsmålet, hvor lang tid der skal gå, før regeringen handler på baggrund af den konstaterede viden, vi har, netop om, at arbejdsløsheden stiger, og at den allerede er steget markant for bygningserhvervet.