Brian Mikkelsen (KF), 2013-05-22:
Det er en ekstremt vigtig, principiel debat, vi har i dag.
Derfor er konklusionen også vigtig, altså at der igangsættes en uvildig undersøgelse af SKATs håndtering af Camilla Vest-sagen.
For sagen er jo den, at vi bor i et demokratisk retssamfund, et retssamfund, hvor man må forvente at alle borgere behandles lige, og at staten ikke opfører sig som en bulldozer og tvinger nogle ting igennem, som den ikke har et retmæssigt krav på at tvinge igennem.
Vi kan også forvente, at der ikke anvendes forskellige regler i ens situationer.
Myndighederne må ikke stå i vejen for, at det er muligt for en borger at forsvare sig på lige fod med andre.
Det kan ikke være sådan, at myndighederne i én situation skjuler nogle oplysninger, som myndighederne i en anden situation kunne bruge, for at sikre, at borgere ikke bliver uretmæssigt dømt.
Derfor finder vi i Det Konservative Folkeparti det afgørende for retssikkerheden i samfundet, at borgerne kan have tillid til, at myndighederne følger principperne om objektivitet og åbenhed.
Derfor er det også vigtigt, at man diskuterer Camilla Vest-sagen og Kinnocksagen ud fra nogle principielle situationer.
Jeg ville ønske, at det handlede om nogle helt andre personer, ikke om Kinnock og Camilla Vest, men om Jørgen Jensen og Yvonne Hansen.
Men sagen er retssikkerhedsmæssigt betænkelig.
Derfor er der brug for en afklaring af, om en sådan situation kan gentage sig, og hvordan man kan undgå det.
Sagen er jo den, at Kinnock blev frikendt af SKAT København, mens Camilla Vest og hendes mand blev dømt i byretten, anklaget af SKAT Nordsjælland.
Det rejser for det første spørgsmålet, om den ene af de to personer, altså Kinnock, fik en positiv særbehandling.
Det spørgsmål er det centralt at få besvaret, for det er jo et grundlæggende princip i et retssamfund, at der er lighed for loven.
Alene den tvivl, der har været rettet mod det i forhold til princippet i Kinnocksagen, og om der har været en sådan efterlevelse af almindelige retsprincipper, gør, at det må besvares.
For borgerne i et demokratisk retssamfund må ikke være i tvivl om, at alle mennesker bliver behandlet ens.
I modsat fald skaber det jo stor mistillid mellem borgere og myndigheder.
Var Kinnocksagen ikke blevet offentliggjort af Helle Thorning-Schmidt, var Kinnock gået fri, mens Camilla Vest og hendes mand var blevet dømt i en sammenlignelig situation.
Professor i skatteret ved Aarhus Universitet, Jan Pedersen, siger, og jeg citerer: »Selvfølgelig er der et retssikkerhedsmæssigt problem, og perspektivet er skræmmende.
Man må bare sige: Det var heldigt for Camilla Vest.«
Kan vi i et demokrati acceptere, at det var heldigt for Camilla Vest, at en part offentliggør en sag, og at myndighederne lukker i i forhold til sådan en sag?
Hvad professoren altså betegner som det lykkelige udfald, skyldes alene, at Kinnocksagen blev offentliggjort af parret selv.
Camilla Vests advokat havde forsøgt at få adgang til Kinnocks skatteafgørelse, da advokaten mente, at de to sager var sammenlignelige.
Det rejser så et nyt principielt spørgsmål, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt vi i Danmark kan leve med, at en anklaget ikke kan få adgang til oplysninger, der er afgørende for den pågældendes forsvar.
Derfor er der brug for at få afklaret en myndigheds muligheder for at henvise til sin tavshedspligt som en begrundelse for ikke at give indsigt i oplysninger, der er væsentlige for den, som søger om indsigt.
I Kinnocksagen er det ud fra den omtale, der har været af sagen, vanskeligt at forstå, hvorfor SKAT ikke har kunnet imødekomme ønsket om indsigt eller give adgang til dele af sagen.
Der må derfor som sagt skabes større klarhed over, hvornår en myndighed kan undlade at imødekomme et ønske om indsigt, ud fra en henvisning til sin tavshedspligt.
Ellers er der risiko for, at henvisningen til tavshedspligten anvendes vilkårligt.
Der er også brug for en afklaring af samarbejdet inden for SKAT.
Der har i pressen været omtale af, at de enkelte enheder inden for SKAT ikke vil give hinanden indsigt i væsentlige oplysninger, samt at personer inden for SKAT har forsøgt at påvirke Camilla Vest-sagen i en bestemt retning.
Derfor er der altså brug for klarhed om, hvad der er sket i sagen, herunder om det er sandt, at SKATs enheder ikke vil give hinanden indsigt i sager, der er vigtige for borgernes retsstilling, og om SKAT anvender vilkårlige metoder, der tager sigte på at opnå et bestemt udfald i en sag.
Bl.a. har lektor i skatteret ved Aalborg Universitet, Thomas Rønfeldt, udtalt, at »det virker som et kraftigt brud på sigtedes retssikkerhed i Danmark«.
Så der er brug for den her debat, der er brug for at sikre, at alle uden undtagelse bliver behandlet lige af myndighederne i Danmark.