runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2013-01-23:
Jeg hørte ikke rigtig noget svar, og det ærgrede mig egentlig, for jeg havde oprigtigt forventet, at økonomiministeren ville komme med et – ikke nødvendigvis i detaljer, for det har jeg forstået at man har sat nogle ministre til at tænke nærmere over, formodentlig assisteret af andre gode folk, og de kommer så tilbage om nogle uger.
Men man må vel alligevel have givet de ministre et opdrag om, hvad det er, vi har med at gøre.
Altså, taler vi 1 mia. kr., eller taler vi 10-20 mia. kr.?
Og hvad er det så for nogle kilder, man kan forvente der bliver brugt til at finansiere den her jobskabelsespakke?
For jeg går ud fra, at det er en finansieret jobskabelsespakke, vi taler om.
Derfor ville jeg bare give ministeren endnu en mulighed for lige at ridse op: Hvad er det for en ambition, regeringen har?
Hvad ønsker regeringen der skal komme ud af det?
Hvad er det for en størrelse økonomiramme, vi taler om?
Er der nogle finansieringskilder, som vi allerede nu kan udelukke, eller nogle, som vi kan sige kan være en mulighed, så vi ligesom kan navigere efter det, når vi forhåbentlig skal lave et samarbejde omkring det her?
Margrethe Vestager (RV), 2013-01-23:
Nu har regeringen jo ikke fremlagt noget konkret forslag til, hvordan man kan gennemføre hr. Lars Løkke Rasmussens lastbilafgift, så derfor synes jeg, at vi skal tage debatten, når det bliver fremlagt.
Jeg har ikke de samme synske evner som spørgeren til at vide, hvordan det forslag kommer til at se ud.
Jeg kan bare konstatere og må fastholde, at det er hr. Lars Løkke Rasmussens lastbilafgift.
Det er ham, der har fundet på den.
Det var den regering, som han var chef for, der brugte pengene til at lukke huller med.
Så i den forstand kan man godt sige, at man ikke har brugt pengene til noget, man gerne ville, man har brugt pengene til at lukke et hul i statskassen.
Jeg tror, at det transportforlig, som hr. Flemming Damgaard Larsen vel også personligt er en del af, betyder, at der bliver investeret lige knap 100 mia. kr. i infrastruktur i Danmark over de næste år frem til 2020.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt at holde fast i, at vi har en diskussion, som handler om, hvordan vi får de midler på en hensigtsmæssig måde, og det er ikke sikkert, at det er mere asfalt, vi har brug for.
Jeg tror, at det er adgangen til infrastruktur og hele den måde, vi tænker det på, der sådan set er det mest afgørende.
Men som sagt er der en åben invitation til Venstre og Folketingets øvrige partier til at være med i debatten, for jeg håber da, at vi kan enes om formålet, nemlig at gøre det mere attraktivt at drive sin virksomhed og dermed skabe beskæftigelse i den private sektor.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-23:
Nu vil jeg igen anholde det, ministeren siger om, at Venstre har brugt nogle penge, for det har vi ikke.
Den kilometerafgift, man nu vil pålægge fra regeringens side, er jo regeringens.
Det er regeringen, der pønser på det, det er regeringen, der kæmper for det.
Men det er det, regeringen vil ødelægge med den afgift.
Jeg vil lige bruge de sidste sekunder på at nævne, at ministeren flere gange var inde på, at vi også skal se på infrastrukturen og den digitale infrastruktur.
Kan jeg dermed regne med, at vi også vil få en forbedring af vores vejnet i Danmark?
Der er mange steder, hvor der er køer.
Der er mange, der må stå op i togene, når de skal på arbejde og hjem igen.
Og vi har den digitale infrastruktur, som det virkelig halter med ude i yderområderne, ude på de danske småøer.
Margrethe Vestager (RV), 2013-01-23:
Jamen jeg tror, at det i hvert fald kan blive mindst lige så robust, som hr. Flemming Damgaard Larsens opremsning af det, som regeringen finder er vigtigt.
Men det kan jo ikke aflede opmærksomheden fra, at det er hr. Lars Løkke Rasmussens lastbilafgift, det var ham, der fandt på den.
Det var en del af regeringens genopretningsplan, dengang man skulle lukke huller, den er bare ikke blevet gjort til virkelighed.
Det er jo det, jeg mener, når jeg siger, at pengene er brugt.
For Venstre og Konservative har sammen med Dansk Folkeparti disponeret over dem og sagt, at sådan en afgift skulle man have.
Man gjorde sig bare ikke den ulejlighed at finde ud af hvordan, og det falder så tilbage på os andre.
Jeg synes, at det ville klæde den politiske debat, hvis man tog det på sig og sagde: Ja, det er Løkkes lastbilafgift, vi fandt på den, vi brugte pengene, men vi overlod det til nogle andre at gøre det til virkelighed.
Jeg tror, at noget af det, som er afgørende, også nu og her, er bevidstheden om, hvordan det ser ud om 1 år, hvordan det ser ud om 2 år, hvordan det ser ud om 4 år.
For det at flytte arbejdspladser og lukke arbejdspladser handler også om, hvad udsigterne er.
Er udsigterne lovende, eller er de mørke?
Derfor betyder det også noget for det at fastholde arbejdspladser i Danmark, hvad det er, vi kan gennemføre om ½ år eller om 1 år eller om 2 år.
For det er jo det, enhver virksomhedsejer må gøre op med sig selv: Tror jeg på, at jeg kan drive min virksomhed på en rentabel og ordentlig måde og fastholde arbejdspladserne her?
Det er jo i al sin gribende enkelhed den opgave, som vi har sat os for at løse, og som vi synes at Venstre og Folketingets øvrige partier skal bidrage til, nemlig hvordan man gør det attraktivt at drive virksomhed i Danmark, så flere kan få et job i den private sektor.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-23:
Nu er det ikke rigtigt, at det er hr. Lars Løkke Rasmussen, der har brugt pengene, for det er jo den nuværende regering, der i forhold til 2011 har brugt 600 mio. kr. ekstra på udviklingsbistand.
Og i indeværende år vil man ifølge finansloven bruge 286 mio. kr. ekstra til afviste asylansøgere og 347 mio. kr. ekstra til afskaffelse af kontanthjælpsloftet, og jeg kunne blive ved, jeg har en lang liste her.
Og det er jo den nuværende regering, der er kommet med de ekstra udgifter, så det er den nuværende regering, der bruger penge, og ikke den tidligere regering – bare for at det skal stå tilbage som sandheden.
Men det er jo noget, der vil få virkning på den lange bane.
Jeg er også interesseret i at få noget at vide om, hvad der vil ske på den korte bane.
Hvad sker der nu og her for dem, der er arbejdsløse lige nu, eller dem, der er bange for, at deres virksomhed skal lukke lige nu, eller for, at deres job skal forsvinde?
Kan vi få et robust svar på det?
Margrethe Vestager (RV), 2013-01-23:
Vi har som nævnt et arbejde, hvis mål er ...
Jeg ved godt, at jeg kommer til at tale meget længe.
Formand, kan jeg ikke få mere end 2 sekunder?
Nu står der nul.
Ja, men der står bare nul.
O.k., jeg har nemlig lagt mig formandens ord på sinde, og jeg ved godt, at jeg er fuld af ord, og at det godt kan blive meget langt, så derfor holder jeg øje med tiden.
O.k., det går nok.
Tusind tak.
Som jeg har nævnt nogle gange her i spørgetimen, har regeringen sat et arbejde i gang i forlængelse af det, at vi først og fremmest har sikret, at der er en troværdig ramme om dansk økonomi, en troværdig ramme, som jo gør, at vi forhåbentlig til næste år er ude af henstillingen, at vores underskud er over de -3 pct. – noget, man må glæde sig over både som skatteyder i dag og som fremtidig skatteyder, fordi det så betyder, at vi skal låne mindre.
I forlængelse af den troværdighed, der er om dansk økonomi – det er ikke noget med, at der skal fyldes huller op, det handler sådan set om fremtiden – spørger vi: Hvad er det for et land, vi gerne vil være?
Vi vil gerne være et land, hvor det er attraktivt at åbne, drive og udvikle private virksomheder, være iværksættere, fordi det giver private arbejdspladser.
Til den overvejelse hører selvfølgelig, hvilke afgifter man betaler, hvilke skatter man betaler, hvilken infrastruktur man har adgang til, og om man kan rekruttere dygtige og kompetente medarbejdere på alle de niveauer, man nu måtte have brug for dem på.
Det er et samlet rammevilkår.
Vi har så nogle helt konkrete udfordringer.
Det er jo nogle af de der sådan mere praktiske ting, der falder ned på ens arbejdsbord.
Jeg synes selvfølgelig, at det havde været bedre, hvis hr. Lars Løkke Rasmussen havde gennemført sin egen lastbilafgift i stedet for bare at bruge pengene.
Det, jeg synes er vigtigt, og det, der bliver rigtig interessant i de kommende uger, er selvfølgelig at diskutere: Hvad er det, der, når vi ser fremad, gør, at der bliver skabt arbejdspladser i Danmark, især i den private sektor?
For det synes jeg sådan set er noget af det vigtigste.
Vi tabte rigtig mange job i den private sektor i forbindelse med krisetilbageslaget.
Det er også der, de skal skabes igen.
Det er ikke sådan en teknisk diskussion om NOx-afgifter eller reklameafgifter , det er en diskussion om, hvordan det samlet set ser ud, når man ser på trykket fra skatter, trykket fra afgifter, adgangen til ressourcer og adgangen til at kunne rekruttere medarbejdere, som har de kompetencer, der skal til.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-23:
Tak for det.
Det er jo det, vi gerne vil udfritte ministeren om, nemlig om der nu er et reelt håb for fremtiden, eller om det, som vi også tidligere har været vidner til, bare er noget sniksnak.
For det er jo således, at regeringen – hvilket vi har haft fremme flere gange her i dag – siden den tiltrådte i slutningen af 2011, har lagt en lang række ekstra skatter og afgifter på det danske erhvervsliv.
Det er jo også det, der har bevirket, at mange arbejdspladser er fosset ud af Danmark, alene til Flensborg er der mange der tager hen for at handle.
Det er det, der er skyld i det.
, og så er vi nået lige vidt.
Så er vi slet ikke nået nogen vegne i forhold til den oprindelige situation.
Regeringen har jo gennemført NOx-afgiften og reklameafgiften, og man pusler nu med en afgift på lastbilkørsel.
Det er alt sammen noget, der vil påvirke erhvervslivet, og som vil gøre varerne i Danmark dyrere.
Så derfor vil jeg også godt komme ind på: Betyder det, at man nu vil droppe reklameafgiften, at man vil droppe NOx-afgiften, og at man vil droppe mange af de andre afgifter, som er lagt på dansk erhvervsliv?
Margrethe Vestager (RV), 2013-01-23:
Jamen jeg skal beklage meget, hvis jeg ikke har været årvågen i forhold til Venstres udspil.
Jeg nævner de ting, som jeg synes Venstre har gjort en dyd ud af i den offentlige debat – og vel ret beset også her i dag.
Jeg har ikke talt efter, men jeg tror, at ordet boligjobordning er det, der er det fremherskende indtryk.
Det virker, som om Venstre er gået lidt væk fra at kræve nulvækst i den offentlige sektor.
Det synes jeg sådan set også er med til at kvalificere debatten.
Jeg ser bare anderledes på det, og jeg kan ikke bruge ironien om diskussionsklub eller ledelse til ret meget.
Regeringen har meget klart i forlængelse af de ting, vi har gennemført – fjernelse af fedtafgift og sukkerafgift, investeringer i, at flere får en bedre uddannelse, forskning med henblik på mere innovation og fremlæggelse af en national innovationsstrategi – taget det næste skridt, hvor vi siger, at vi ønsker, det skal være mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark, for at der kan skabes flere private arbejdspladser.
Vi vil meget gerne diskutere, hvilke midler der fører os derhen.
Det er det så ikke i Venstre, og vi ser altså forskelligt på det.
Jacob Jensen (V), 2013-01-23:
Altså, jeg har indtil nu troet, at en regering er sat i verden for at regere og lede landet og give nogle bud på det, frem for at diskutere.
Men nu må jeg så forstå, at vi har fået en regering, som har sat sig selv i den position, at man er en diskussionsklub, mere end man reelt er en regering.
Det må vi så tage til efterretning.
Jeg vil også godt anholde det, som ministeren har sagt tidligere både til mig og nogle kollegaer, nemlig at Venstres bud skulle være en nulvækst i den offentlige sektor og en boligjobordning.
Vi har jo gentagne gange – og det vil jeg godt bede ministeren om at bekræfte – netop peget på behovet for en erhvervsskattepakke, altså at man sænker skatter og afgifter for erhvervslivet.
Det gjorde vi i forbindelse med forhandlingerne om skattereformen sidste sommer.
Men det blev afvist af regeringen.
Vi havde det også med i vores finanslovudspil i efteråret, og det blev igen afvist af regeringen.
Da vi så lyttede interesseret til statsministerens nytårstale, var der heller ikke noget om det i den forbindelse.
Nu kommer regeringen så og siger, at den gerne vil lave en afgifts- og skattelettelsespakke eller noget, der minder om det.
Kan jeg ikke få ministeren til at bekræfte, at Venstres bud jo bl.a. også er en afgifts- og skattelettelsespakke til virksomhederne, så de får en forbedret konkurrenceevne?
Vi har sagt det i forbindelse med skattereformen, i forbindelse med finanslovsforhandlingerne og nu igen i forbindelse med det udspil, regeringen kommer med.
Margrethe Vestager (RV), 2013-01-23:
Det skal måske siges, som de gør i den nye tv-avis til nye seere, som lige er kommet med, at det spørgsmål, som bliver stillet, er stillet af flere af hr. Jacob Jensens kolleger fra Venstre, og det er besvaret i forhold til flere af kollegerne fra Venstre.
Det, der for os er en meget central pointe, er at lade være med at lukke debatten ned og sige, at det ikke kan lade sig gøre, og i stedet for åbne debatten og sige: I stedet for at tænke snævert i din egen branche eller i forhold til din egen interesse, og hvad der lobbymæssigt gør sig bedst der, så giv et bud på, hvad der gør, at man placerer virksomheder i Danmark og får virksomheder til at vokse i Danmark.
For det er jo i al sin gribende enkelhed det, der giver flere private arbejdspladser, og det har vi brug for.
Der må jeg sige, at jeg undrer mig over, at det, Venstre har at byde på, er en insisteren på, at boligjobordningen skal genindføres, og at vi skal have nulvækst i den offentlige sektor.
Hvis det er Venstres bud på, hvordan der skabes mere privat beskæftigelse i Danmark efter i et tiår at have siddet tilsyneladende fuldstændig paralyseret og set på, at konkurrenceevnen blev forringet, så må jeg sige, at det nok er meget godt, at vi spiller ud om relativt kort tid.
Men samtidig vil jeg fastholde, at det er klogt at lytte til, hvad andre har at bidrage med, fordi det sådan set kan give en indsigt i det, som andre gør, nemlig – i dette tilfælde – på særdeles effektiv vis at drive virksomhed til gavn for Danmark, hvilket jeg i hvert fald ikke er kompetent til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-01-23:
Nu skal økonomi- og indenrigsministeren jo ikke stå på mål for, hvad andre ministre har sagt, men statsministeren svarede i hvert fald, at man ikke ville udelukke en boligjobordning, som kunne vinde indpas igen i Danmark.
Og når vi nu skal vente frem til den 1. marts, betyder det jo, at der er mange af dem, der måske vil have noget gennemført i deres hjem, som nu går og venter på regeringen, i forhold til hvad den kan finde på.
Derfor har man egentlig med det her vækstinitiativ fra regeringens og statsministerens side reelt været med til at forplumre billedet ved ikke at komme med en pakke og et udspil.
Det skulle man have gjort i stedet for at komme på et pressemøde en tilfældig tirsdag og sige: Vi vil lige have et par måneder til at tygge på det, og så vil vi komme med et eller andet vækstinitiativ efterfølgende.
Der ville det jo have været formålstjenligt, hvis regeringen havde gjort sig den ulejlighed at tage den diskussion på de indre linjer forud for den her diskussion, frem for at vi nu har et vakuum på et par måneder, hvor erhvervslivet ikke ved, om de er købt eller solgt.
Og der synes jeg jo i hvert fald, at ministeren sådan rent taktisk set burde have spillet kortene lidt anderledes.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-23:
Kan ministeren bekræfte, at det er ministerens holdning, at danske menighedsråd altid skal overholde dansk lov, og at danske menighedsråd skal sikre, at pårørende til begravede personer på de danske kirkegårde har adgang til de informationer, som loven tilskriver, at de skal have?
Manu Sareen (RV), 2013-01-23:
Virkeligheden er, at det jo er et spørgsmål, som hr. Flemming Damgaard Larsen egentlig burde stille til biskoppen og ikke til mig, og grunden til, at jeg også skelner på den måde, er jo, som jeg startede med at sige, at spørgsmålet i yderste konsekvens kan blive indbragt for mig.
Derfor kan jeg selvfølgelig ikke gå ind i den sag; men spørgsmålet er relevant, og hr. Flemming Damgaard Larsen har selvfølgelig sin frihed til at stille det til biskoppen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-23:
Nu har den her sag, vi her er inde på, og som har været omtalt i medierne,
jo kørt over flere år, altså i meget lang tid, og der burde jo være truffet en endelig afgørelse for lang tid siden, således at familien ikke behøvede at gå til medierne for at opnå deres ret.
Det er jo i sig selv ret ærgerligt, at det skal være på den måde.
Det skulle være således, at systemet af sig selv sørger for, at familiens ret kommer til udtryk.
Manu Sareen (RV), 2013-01-23:
Jeg tror, at det er rigtig svært at forebygge sådan nogle situationer.
Det er en rigtig trist sag, og det er det for alle parter.
Det er det selvfølgelig for de efterladte og i øvrigt også, som ordføreren også siger, for den danske folkekirke.
Men at gå ind og forebygge er meget, meget vanskeligt, for det er jo ikke til at vide, hvor den her slags sager opstår.
Men set i lyset af proportionerne i det er det heldigvis meget, meget sjældent, at man ser den slags sager, for i langt de fleste tilfælde, som hr. Flemming Damgaard Larsen også fuldstændig korrekt påpeger, følger man jo lovgivningen og de regler og rammer, der nu er rundtomkring.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-01-23:
Først var der kickstarten, så var der akutpakkerne, så finanslove og afgiftsforhøjelser.
Så kom statsministerens nytårstale, hvor vi jo ikke hørte nye toner, men pludselig – tirsdag den 15. januar på statsministerens pressemøde – annoncerede statsministeren en ny vækstpakke.
Nu skulle der gang i væksten.
Og godt for det, kan man sige.
For siden regeringens tiltræden i oktober 2011 er alting jo gået den gale vej: Ledigheden stiger og stiger fortsat, beskæftigelsen er faldet.
Så initiativet er jo mere end velkomment.
Og jeg kan forstå, at alting er i spil: skattelettelser, afgiftslettelser.
Regeringen vil altså med andre ord lette virksomhedernes rammevilkår.
Det har vi i Venstre påpeget igen og igen og senest i forbindelse med vores finanslovudspil, hvor vi foreslog en fuldt finansieret erhvervspakke til 4 mia. kr.
Det, der er hovedopgaven, er at sikre varige arbejdspladser og ikke kun fremrykning af offentlige investeringer.
For når vi taler om at fremrykke offentlige investeringer, ligger det jo i sagens natur, at virkningen ophører, når anlægsarbejdet er gennemført, og det skaber kun i beskedent omfang varige arbejdspladser.
Det er altså i den private sektor, jobbene skal skabes.
Så kommer jo det her med finansieringen.
Her vil jeg spørge økonomi- og indenrigsministeren, om pengene kan skaffes fra de reformer, som regeringen har bebudet, nemlig kontanthjælpsreformen og SU-reformen, og fra lavere sygefravær og bedre integration.
Så mit spørgsmål til økonomi- og indenrigsministeren er altså: Kan pengene komme fra kontanthjælpsreformen og SU-reformen, og kan det bringes ind i den bebudede vækstpakke?
Mette Gjerskov (S), 2013-01-23:
Jeg kan bekræfte, at jeg står for inde for de citater, og det er fuldstændig korrekt.
Så jeg kan fuldt ud bekræfte mine udtalelser.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-23:
Det var jo et helt korrekt svar, og det er også derfor, jeg kan undre mig meget over den konflikt, der har været omtalt i medierne her i de senere dage, nemlig en sag i Karlebo Sogn.
I den forbindelse vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren vil bekræfte sine udtalelser til BT torsdag den 17. januar 2013, at »det i den slags sager er biskoppens forpligtelse at træffe en afgørelse.
Hvis man er utilfreds med den afgørelse, kan man så klage til kirkeministeren.«
Så vil jeg gerne spørge: Vil ministeren ligeledes bekræfte, at han har det øverste forvaltningsretlige ansvar for den danske folkekirke?
Manu Sareen (RV), 2013-01-23:
Tak for det.
Jeg bliver spurgt, om jeg kan bekræfte, at det er min holdning, at danske menighedsråd altid skal overholde dansk lov, og at danske menighedsråd skal sikre, at pårørende til begravede personer på danske kirkegårde har adgang til de informationer, som loven tilskriver at de skal have.
Mit svar er, at jeg selvfølgelig kan bekræfte, at det er min holdning, at danske menighedsråd skal overholde dansk lovgivning.
Jeg kan oplyse, at der er offentlig adgang til folkekirkens kirkegårde.
Der er endvidere tradition for, at de efterladte sætter et mindesmærke på gravstedet.
Det betyder, at enhver, der kommer på kirkegården, kan se, hvem der er begravet i gravstedet.
Den eller de, der har brugsretten, bestemmer, hvordan et gravsted skal indrettes.
Nogle mennesker bryder sig af forskellige grunde ikke om det traditionelle gravsted med mindesmærker – de foretrækker en anonym begravelse.
Den anonyme begravelse er det, vi også kender som de ukendtes krav.
En begravelse i et gravsted, hvor ingen kan se, hvem der er begravet, eller hvor de er begravet, er altså en eksisterende mulighed på danske kirkegårde, og sådan synes jeg også det skal vedblive med at være.
Oplysninger om, hvem der er begravet, og hvor de er begravet, fremgår af kirkegårdens protokol og kort.
Protokol og kort anses for at være dokumenter i offentlighedslovens forstand og er som udgangspunkt kirkegårdsbestyrelsens interne arbejdsdokumenter.
Om pårørende til begravede personer har krav på at få oplysninger fra protokol og kort, skal derfor afgøres ud fra bestemmelser i offentlighedsloven.
Denne afgørelse træffes af menighedsrådet.
Er man utilfreds med menighedsrådets afgørelse af dette spørgsmål, kan afgørelsen indbringes for biskoppen, som er tilsynsmyndighed.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-23:
Det vil altså sige, at vi kan konstatere, at det så er biskoppen, der må træffe en afgørelse i den pågældende sag og i lignende sager af den karakter, således at efterladte kan få oplyst, hvor deres afdøde familiemedlemmer er begravet.
Det er jeg meget tilfreds med, og det er rigtig godt med et så klart svar af ministeren.
Men det er jo meget ødelæggende for den danske folkekirke, at der findes i det her tilfælde et enkelt menighedsråd, der agerer på den måde, som man har gjort.
Over det ganske land er der jo en lang, lang række menighedsråd, som virkelig er omhyggelige og følger loven og gør det, de skal, osv. osv.
Det er en pryd for det danske folkekirkelige demokrati – dem er der virkelig grund til at rose.
Derfor er det ærgerligt, at der så indimellem er enkelte menighedsråd, der ikke forstår deres ansvar og ikke ønsker at leve op til loven.
Der vil jeg gerne spørge: Vil ministeren foretage sig noget sådan generelt for at sikre, at vi ikke kommer ud i sådan nogle situationer en gang til?
Margrethe Vestager (RV), 2013-01-23:
Jeg er klar over, at vækst- og erhvervsministeren og jeg har mange fælles træk, men det gør ikke, at vi er den samme minister.
Jeg er økonomi- og indenrigsminister.
Jeg tror, at vækst- og erhvervsministeren kommer her i salen på et senere tidspunkt i dag.
Det her er jo en diskussion, som jeg egentlig synes er flere diskussioner på samme tid.
Det er en prioritering, som jeg er uenig i.
Og når midlerne er små, må man prioritere.
Det med boligjobordningen valgte vi, i lyset af at der er indgået en meget vidtrækkende energiaftale, som på mange måder vil være med til at indløse nogle af de ting, man kan få indløst ved at lave sådan mere specifikke ting i forhold til en i virkeligheden noget mindre energirenoveringsordning.
Og det er jo igen en politisk prioritering.
Sådan er det, når pengene er små.
Vi har ikke den intention at opkræve flere penge hos skatteyderne, og derfor er det et prioriteringsspørgsmål.
Jeg tror til gengæld, at der skal lægges rigtig mange kræfter i at finde ud af, hvordan vi gør det mere attraktivt at drive egentlig privat virksomhed – og ikke kun med flere offentlige tilskud.