runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-15:
Danmark overtager EU's formandskab i en yderst stormfuld periode.
Vi står midt i den værste økonomiske krise siden 1930'erne, og det præger selvfølgelig det europæiske samarbejde og dermed også det danske EU-formandskab.
Regeringen er klar til at spille en aktiv rolle i at genrejse Europa og sikre orden i økonomien, som vi lige hørte fra europaministeren og statsministeren.
Europa er et kontinent, der historisk har været præget af konflikt og krig.
Det bedste samarbejde handlede i sin grundvold om at skabe varig fred i Europa og dermed rammen for at opbygge et retfærdigt og fremgangsrigt samfund.
EU handler om at finde fælles løsninger på de fælles store udfordringer.
Det må vi ikke glemme.
En stor udfordring, vi står over for lige nu, er at skubbe på for ny vækst i Europa, en vækst, der er økonomisk, finansielt, socialt og miljømæssigt ansvarlig, og som ikke resulterer i nye finanskriser, og som igen skaber job og udvikling i Europa.
Vi ved allerede nu, at der vil være en række meget vigtige forhandlinger på EU's dagsorden det næste halve år.
Vi skal bl.a. drøfte EU's budget for 2014-2020.
Her vil vi arbejde for et budget, som kan ruste Europa til fremtiden og skabe ansvarlig vækst.
EU's indre marked fylder 20 år næste år.
Der er sat en proces i gang for at revitalisere det indre marked.
Målet for os er, at det skal være verdens mest konkurrencedygtige og innovative marked, en hjemmebane for verdens førende højteknologiske virksomheder og innovative løsninger på de store udfordringer, som verden står over for, såsom oliepriser, vandmangel og ressourceknaphed.
Det vil i høj grad også være til gavn for en lang række danske virksomheder, som har spidskompetencer inden for disse områder.
Europa er som sagt ramt af vigende økonomisk vækst og stor arbejdsløshed.
Samtidig er der et massivt behov for investeringer i fremtidens infrastruktur.
En massiv indsats her kan være drivkraft til at få EU ud af krisen og samtidig skabe fundamentet for fremtidens vækst.
Det skal derfor prioriteres i EU's budget, at der skabes en bedre finansiering og incitamenter til at gå i gang med udbygning og sammenkobling af infrastrukturen, f.eks. af elnettet.
Det vil give Danmark unikke muligheder for at sælge vind- og bølgeenergi til resten af Europa.
Opskriften på et succesfuldt formandskab er at være bevidst om de muligheder og begrænsninger, der ligger i rollen som formand.
Vi kan ikke presse vores foretrukne løsninger ned over hovedet på resten af Europa, men vi kan være med til at få resten af Europas ledere til at fokusere på de kolossale udfordringer, vi står over for.
Vores overordnede succeskriterium er enkelt: Danmark skal levere et kompetent formandskab.
Vi skal gøre netop det, den tidligere regering ikke formåede ved klimatopmødet i København: at være en troværdig forhandlingspartner, som kan skabe de nødvendige kompromiser mellem landene.
Den nye regering er klar til at løfte opgaven og bringe Danmark tilbage som en aktiv og kompetent aktør i Europa.
Det danske formandskab af EU i 2012 er det første store skridt.
Pia Adelsteen (DF), 2011-12-15:
Tak for det.
Jeg vil spørge om to ting.
Lige så vel som at Socialdemokraterne i Sverige har meldt fra over for europagten, har de rød-grønne partier i rigsdagen også meldt fra og sagt nej.
Jeg vil høre, om ordføreren for SF er enig i den beslutning.
Så har SF's politiske ordfører, hr. Jesper Petersen, været ude at sige, at Danmark ikke kan tilslutte sig den del af europagten, der udløser automatisk straf til lande uden styr på økonomien.
Det er sådan meget konkret – det kan man ikke tilslutte sig.
Er ordføreren enig?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-15:
Til det første om, hvad socialdemokrater i Europa har sagt, vil jeg sige, at vores linje er klar: I mit eget parti, SF, har vi et demokratisk organ, en landsledelse, som gav mandat til positivt at gå videre i den her proces, men også afventende den juridiske udredning, som skal til, før vi endelig kan tage stilling til det her.
Med hensyn til andet spørgsmål vil jeg sige, at SF og regeringen, står vagt om det danske forbehold.
Det er en fuldstændig grundlæggende præmis i den her diskussion.
Vi står vagt om det danske forbehold, og vi står vagt om den politik, der er skitseret i vores regeringsgrundlag, om at kunne føre en ansvarlig og ekspansiv økonomisk politik for at få skabt arbejdspladser i Danmark.
Det er jo netop det, vi også vil gøre.
Vi går på to ben.
Det her handler alene om at skabe ro omkring euroen.
Venstrefløjspartierne har måske en anden holdning til den vilde junglekapitalisme, men hvad enten vi kan lide det eller ej, bliver vi påvirket af, hvad der sker omkring os, og hvordan markederne reagerer.
Så vi vil skabe ro omkring euroen, fordi det påvirker os.
Det påvirker danske arbejdspladser, og det påvirker dansk velfærd.
Det vil vi skabe ro om.
Men ligesom der også stod i rådskonklusionerne, nemlig at der skulle være fokus på vækst, så synes jeg også, at vi i dag har hørt fra statsministeren og fra europaministeren, at det danske formandskab skal være præget af en meget, meget klar dansk holdning om, at vi skal videre, at vi skal skabe arbejdspladser, og at vi skal have en grøn omstilling af den europæiske økonomi og en bæredygtig vækst.
Vores holdning til den her kickstart, som er udtryk for at kunne føre en ekspansiv finanspolitik inden for en ramme, hvor der er råderum til at gøre det, er, at det er en af to grundsten for at kunne gå videre i den her proces.
Det har statsministeren, det har de forskellige partier, og det har udenrigsministeren, min partiformand, sagt mange gange, nemlig at der er to helt grundlæggende ting, der skal være opfyldt: Det er forbeholdet, og det er at kunne udføre den her kickstart.
Kickstarten er så vigtig for os, fordi vi fra den tidligere regering har arvet et underskud på 100 mia. kr., og for at kunne komme videre har vi brug for at skabe de job og den vækst, der skal til.
Lykke Friis (V), 2011-12-15:
Er ordføreren i tvivl om, at der er plads til den kickstart?
Når man så ser på den måde, som pagten er formuleret på, kan man jo også gå skridtet videre der og spørge: Gør det ikke indtryk på ordføreren, når hun kan se, at flere økonomiske eksperter de seneste par dage har sagt, at hvis Danmark tilslutter sig pagten, ja, så får vi sådan set egentlig bedre muligheder for at gennemføre diverse økonomiske ekspansive politikker, fordi vi jo så vil stå udenfor?
Og der skal vi være mere katolske end paven selv.
Så hvad er egentlig bekymringen omkring det med kickstarten?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-15:
Der er den lille tekniske ting omkring vores demokrati og vores grundlov, og den vil vi gerne have afklaret først, nemlig om det er i strid med det euroforbehold, som danskerne har stemt om og afgivet deres stemme til, og så hvordan vi skal forholde os til det rent juridiske i det.
Det er den detalje, vi gerne først vil have afklaret, før vi kan lægge den endelige kurs.
I SF har vi det ligesom i regeringen, og jeg tror ligesom hos de fleste andre partier herinde, forhåbentlig alle, at vi gerne vil gøre det, der er bedst for Danmark.
Vi vil gerne sikre ro omkring euroen, så det ikke påvirker dansk økonomi og den danske krone, og vi vil også gerne føre en vækstorienteret politik, hvormed vi kan kickstarte økonomien og skabe arbejdspladser.
Det vil vi også arbejde for i Europa, og det ser jeg ikke nogen modsætninger i, og igen vil jeg sige, at det er en grundsten i den her videre proces.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Tak for det.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få uddybet, om Liberal Alliance synes, det er godt eller skidt, at eurolandene har indgået en aftale, der sikrer en økonomisk ansvarlig linje i Europa, eller om Liberal Alliance mener, at det ville være bedre, hvis euroen kollapsede.
Merete Riisager (LA), 2011-12-15:
Selvfølgelig ville vi ikke synes, det var bedre, hvis euroen kollapsede.
Jeg ved ikke, hvor ordføreren vil hen med sådan et spørgsmål.
Det ville have store konsekvenser for Danmark, hvis euroen kollapsede.
Vi anerkender, at der er nogle lande, som har ønsket at have euroen, og som går i den retning, men vi kan godt stille kritiske spørgsmål til den retning og også kritiske spørgsmål til, om det, de gør nu, vil lykkes.
Der har været mange forsøg på at redde euroen, og det er stadig væk meget tidligt at sige, at lige præcis det her tiltag skulle være det, der fik det til at lykkes.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2011-12-15:
Men hvis Liberal Alliance under ingen omstændigheder ønsker, at Danmark skal tiltræde noget som helst af den her finanspagt, men samtidig ønsker, at euroen bevares, hvordan synes Liberal Alliance så, at andre EU-lande skal stille sig?
Skal andre eurolande, hvis de følger Liberal Alliances vision, så også melde sig ud, og ville det i så fald ikke medføre euroens kollaps?
Lykke Friis (V), 2011-12-15:
Men kan ordføreren dog ikke erklære sig enig i, at det haster med en afklaring?
Det er jo trods alt det altafgørende spørgsmål, vi har på EU's dagsorden.
Hvis ikke de ved, hvor de har Danmark, hvordan skal Danmark så være med til – og det går ud fra at vi er hundrede procent enige om – at undgå den splittelse, som ordføreren jo også var inde på?
Hvordan bygger man bro mellem eurolandene og de såkaldt euroløse lande, hvis ikke man hurtigt har en holdning?
Så kan vi ikke blive enige om, at vi ikke skal meget langt ind i 2012, altså under det danske formandskab, før regeringen kan melde ud, hvad man mener om europagten?
Kan vi ikke være enige om, at det er en hastesag?
Jeg synes, at der var en bemærkning, der var sådan lidt spøjs.
Det var den sammenligning, der var af et formandskab og klimatopmødet, og så var der bare sådan lidt kritik af den tidligere regerings håndtering af klimatopmødet.
Jeg kan berolige med at sige, at jeg ikke tror, det her formandskab bliver lige så dramatisk.
Jeg tror ikke, Kina kommer ind, jeg tror ikke, Indien kommer ind, jeg tror ikke, USA kommer ind, og at hele den nye verdensorden vil komme til at dominere det formandskab, som vi står over for.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi her sådan prøver at skille tingene ad og også prøver på at have en fælles slagkraft omkring formandskabet som sådan, så jeg synes, at den der sammenligning måske var en anelse upassende.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål vedrørende kickstarten, for jeg forstår, at det jo er meget vigtigt for SF.
Og når man så også følger den europæiske debat, er der mange partifæller på europæisk plan, der mener, at det er meget, meget vigtigt, at der bliver mulighed for at kunne føre en mere ekspansiv finanspolitik.
Hvad er egentlig ordførerens holdning til det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-15:
Jamen hele grunden til, at vi er gået positivt ind i den her proces, er jo netop, at vi ved, at europæisk økonomi hænger sammen, at euroen påvirker den danske krone, og at danske arbejdspladser er afhængige af den udvikling, der er.
Det er derfor, vi er gået positivt ind i den her proces, men Danmark har også et forbehold, og jeg synes faktisk, det er at gøre lidt grin med de danskere, der rent faktisk har stemt for forbeholdet, at man nu afkræver et endegyldigt svar, før vi har det juridiske svar på, om det her kan lade sig gøre.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-15:
Det er en klar dansk holdning, siger SF's ordfører nu.
Det er da godt, så lad os få den.
For det er jo fint at arbejde med det, vi skal videre i processen, og det skal helst gå bedst muligt for formandskabet, og alle de sådan lidt brede balkonerklæringer kan man jo sådan set kun være enig i.
Det er fint, og så er spørgsmålet lige for: Skal vi så med i pagten, eller skal vi ikke?
Det kan man jo ikke sådan bare snakke sig ud af med en balkonerklæring.
Jeg spørger om en klar dansk holdning: Skal vi med?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-15:
Jamen nu er spørgerens eget parti jo også med i det forslag til vedtagelse, vi har i dag, og vi har en meget bred dansk europapolitik, så man kan jo spørge sig selv, om det, der foregår i salen, ikke bærer lidt mere præg af indenrigspolitisk drilleri.
Det synes jeg faktisk er ret uansvarligt, når vi diskuterer, hvad der skal ske med Europa i de næste mange årtier, og hvordan vi holder fast på det her europæiske fællesskab, og hvordan vi sikrer job til de millioner af unge, der mangler job.
Så jeg synes, at den her debat faktisk er en smule uanstændig, specielt når man som spørgerens parti selv står bag den her politik.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-15:
Jeg ønsker sådan set bare, at vi kan få, som det jo bredt ønskes, et godt dansk formandskab.
Det havde vi også sidste gang, og det skulle vi da gerne have igen, men det forudsætter lige præcis også, at vi kan få nogle klare svar på, hvad det er, vi skal arbejde i retning af.
Når man er formandskabsland, skal det jo være lidt mere end bare at føre protokollen.
Så skal man ligesom have nogle retninger for tingene, og så er det ikke nok at sige: Bedst muligt.
Så skal det jo lidt ind i en fast konkret form.
Der er overhovedet ikke noget drilleri i det.
Vi ønsker sådan set bare en klar markering af, hvad det er, regeringen vil, og vi har jo en regering til ligesom at anvise vejen hen imod målet, som vi kan tage stilling til.
Regeringen har udspilsretten eller serveretten, som det så tit hedder.
Skal vi med, eller skal vi ikke med i pagten?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-15:
Jeg er glad for, at spørgeren starter med at sige, at vi er her for at diskutere, hvad vi vil med Europa, og hvad vi vil med EU under vores formandskab, og det er rent faktisk det, det her handler om.
Det er så blevet sparket lidt til hjørne af en debat om europagten.
Men når ordføreren stiller spørgsmål om, hvad vi vil med vores formandskab, så er det jo det, vi lige har hørt i to taler fra henholdsvis statsministeren og europaministeren om alle de her ting, som vi har diskuteret, om den grønne omstilling af den europæiske økonomi: Skabe job og arbejdspladser, regulere finanssektoren, så vi undgår fremtidige kriser osv. osv.
Kristian Jensen (V), 2011-12-15:
Jeg kunne egentlig meget bedre lide ordførerens besvarelse til Enhedslisten end ordførerens besvarelse til hr. Erling Bonnesen, for over for Enhedslisten anerkendte ordføreren sådan set, at europagten er afgørende for tusindvis af danske arbejdspladser.
Nu kan jeg i dagens udgave af Politiken se, at SF's politiske ordfører, hr. Jesper Petersen, allerede er ude at lave en vurdering af, hvorvidt det er inden for det danske euroforbehold, hvis man laver en automatisk sanktion, og derfor går jeg ud fra, at SF allerede er begyndt at tage politisk stilling til det.
Så hvad er SF's politiske stilling til, hvorvidt vi skal deltage i europagten eller ej?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-12-15:
Jamen SF's linje er den samme som regeringens linje.
Vi er gået positivt ind i det her.
Så skal vi se på, hvad den juridiske udredning ender op med, for det er helt grundlæggende, at vi har et euroforbehold, som der ikke skal fifles med, og vi har i vores regeringsgrundlag skitseret en økonomisk politik, som vi vil kunne føre.
Det er de to grundlæggende ting, som skal være på plads, før vi så endeligt kan sige, hvor vi skal videre derfra. Så det er SF's linje, den er meget klar.
Kristian Jensen (V), 2011-12-15:
Nu stillede jeg spørgsmålet sådan helt uden nogen polemik eller andet, men ordføreren må have mig undskyldt, hvis det er sådan, at det engang imellem har været lidt uklart, hvad regeringens holdning til europagten har været.
Jeg forholder mig sådan set bare til, at SF's politiske ordfører i dagbladet Politiken i dag begynder at tage enpolitisk stilling.
Så kan jeg altså ikke forstå, at SF laver den skillelinje, at det kun er nogle dele, man tør diskutere politisk; andre dele tør man diskutere økonomisk.
Hvad er SF's grundlæggende holdning til at lave et tættere økonomisk samarbejde, der kan sikre en ansvarlig økonomisk linje, der kan være med til at sikre de arbejdspladser, som ordføreren tidligere var så bekymret for?
Nikolaj Villumsen (EL), 2011-12-15:
Når vi snakker om det at løse kriser, vil jeg sige, at det her jo er et politisk spørgsmål om, hvordan man løser krisen, og jeg håber da, at ordføreren kan være enig med mig i, at vi lige præcis historisk har set, at socialdemokratisk kriseløsningspolitik med offentlige investeringer har været en succes, hvorimod borgerlige nedskæringspolitikker for at løse kriser ikke har virket.
Og jeg siger det, fordi vi lige har haft et folketingsvalg i Danmark, hvor befolkningen har afgjort, hvad for en vej vi skal gå for at komme ud af krisen, og der valgte vi at investere os ud af krisen.
Derfor vil jeg også gerne høre ordføreren, om han ikke er enig i, at vælgerne i Danmark bør spørges, hvis det er sådan, at regeringen skulle gå hen at vælge Merkels og Løkkes kriseløsningspolitik med den her europagt.
Jens Joel (S), 2011-12-15:
Tak for spørgsmålet.
Først og frem vil jeg sige, at jeg godt forstår, at der har været sagt positive ting om den pagt med hensyn til at få ryddet op, få styr på butikken, få øget disciplinen og få nedbragt gælden i Europa.
Det er faktisk helt nødvendigt, og det er altså også set med vores socialdemokratiske briller den første forudsætning for, at man kan skabe vækst og fremgang for flertallet, nemlig at man ikke er i bundløs gæld.
For det er desværre virkeligheden ude i de europæiske økonomier, som lige nu bliver ramt allerhårdest: Det er helt almindelige mennesker, ikke på toppen af samfundet, men dem, der arbejder, og måske endda dem, der er arbejdsløse, som betaler den allerhøjeste pris, når det går galt.
Så det er god socialdemokratisk politik at sørge for, at der er styr på økonomien, og så gør vi så i øvrigt rigtig meget andet for at sætte gang i nye grønne job under EU-formandskabet, som begge ministre også har været inde på, ved at prioritere offensivt der.
Til det sidste spørgsmål om, hvorfor vi ikke allerede nu bestemmer os, kan jeg sige, at det jo er, fordi man som regeringsbærende parti er nødt til at vente på, at man har betingelserne, før man kan sige, om det her er i Danmarks interesse, eller om detikke er i Danmarks interesse.
Og vi skal ikke kun sige, hvad der er i Socialdemokraternes interesse.
Vi har også et ansvar for at sige, hvad der er i Danmarks interesse, og derfor bliver vi nødt til at afvente den endelige analyse.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Jeg fornemmer fru Anne Baastrups store fornøjelse ved at kunne afvise Dansk Folkeparti.
Tillykke med det.
Det må virkelig være rart, efter at man i så mange år har været lukket inde med al den vrede, så endelig at kunne komme ud med den.
Men jeg vil bare godt høre, om ikke fru Anne Baastrup og Socialistisk Folkeparti anerkender, at de multikulturelle strømninger, der er i samfundet, på visse områder presser dansk kultur, f.eks. når man ude i institutionerne fraviger danske traditioner, fordi der f.eks. er et stort muslimsk mindretal.
Det har vi jo set en række eksempler på.
Synes Socialistisk Folkeparti, at det er en udvikling, der er i orden, eller er det en udvikling, som det kunne være relevant at problematisere?
Anne Baastrup (SF), 2011-12-15:
Det er en interessant tekst, der er i den her forespørgsel.
Der står: »Hvad kan regeringen oplyse om konsekvenserne af de multikulturelle strømninger i samfundet, og er det regeringens politik at understøtte og fremme et multikulturelt samfund, herunder at sidestille andre kulturer med dansk kultur?«
Jeg vil ikke gå ind i en semantisk diskussion.
Hvad er det, vi vil udvikle?
Vi vil udvikle det danske samfunds sammenhængskraft.
Det handler om, at vi sikrer, at alle, der bor i Danmark, har en oplevelse og fælles forståelse af, at der er nogle fundamentale værdier; at vi har et godt demokrati; at vi respekterer menneskerettighederne, og at vi alle er enige i, at alle mennesker har værdi, og at alle har noget at bidrage med til vores samfund.
Derfor er jeg glad for det forslag til vedtagelse, som regeringspartierne, Enhedslisten og Liberal Alliance har fremsat her i dag, for med det forslag gør vi det klart, at vi vil fremme et samfund med grundlæggende værdier, personlig frihed, gensidig respekt, tillid og ligeværd mellem kønnene.
Det er også vigtigt, at vi i vores forslag til vedtagelse understreger, at vi arbejder ihærdigt for at forebygge enhver form for diskrimination.
Det enkelte menneske skal bedømmes på, hvad personen kan og gør, og ikke bedømmes på baggrund af personens religiøse eller etniske baggrund.
Det er et helt afgørende og ufravigeligt princip.
Sagen er jo i al sin enkelhed den, at den tidligere regering med Dansk Folkepartis aktive støtte har fået splittet dette samfund og hele tiden har argumenteret for, at samfundet skal polariseres.
Det er det, vi vil gøre op med.
Vi ønsker et samfund, hvor folk oplever, at de har en værdi, at de har ret til at blive integreret.
Vi ønsker et samfund, hvor mennesker har lige muligheder.
Derfor afviser vi Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse og stemmer med stor fornøjelse for vores eget.
Liv Holm Andersen (RV), 2011-12-15:
Jeg anerkender ikke, at der er parallelle retssystemer i Danmark.
Der er muligvis paralleller retsopfattelser, og der er andre traditioner og kulturer.
Det foregår i privatsfæren, og de er altså ikke juridisk gyldige.
Hvis der er mennesker, der udsættes for tvang, hvis der er mennesker, der udsættes for ubehageligheder, så er alle mennesker i det her samfund jo heldigvis stillet lige med hensyn til at opsøge myndighederne og bede om hjælp.
Det må man formode også gælder for piger og kvinder, det være sig piger og kvinder fra danske familier, fra udenlandske familier, fra kristne familier, fra muslimske familier, som kan opsøge den hjælp, der er nødvendig.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Det synes jeg var et mærkværdigt svar.
Skal jeg bare forstå det sådan, og så må ordføreren rette mig, hvis jeg tager fejl, at Det Radikale Venstre anerkender, at der er parallelle retssystemer i Danmark?
Og hvis man anerkender det i Det Radikale Venstre, er Det Radikale Venstres svar så, at vi ikke kan blande os i, hvad der foregår i private hjem og i forskellige miljøer?
Det synes jeg er en rystende holdning at have, især hvis man anerkender problemstillingen.
Liv Holm Andersen (RV), 2011-12-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes ikke nødvendigvis, at man behøver at give flere beføjelser, blot fordi man anerkender, at der også er andre kulturer.
Det er den frihed, der følger af, at man kan praktisere sin egen kultur og religion.
I Danmark er polygami f.eks. ikke tilladt, men hvis der er nogen, som i deres egne hjem har besluttet sig for at leve i et polygamisk forhold, som ikke er juridisk gyldigt i Danmark, er det jo lidt svært for staten at gå ind i de enkelte hjem og blande sig i det.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Der er jo mennesker i Danmark, der lever efter andre regelsæt.
Det er der også rapporter der viser.
Sådan er det.
Det er fuldstændig rigtigt, at de pågældende ægteskaber ikke er ægteskaber efter dansk lovgivning, men i nogle miljøer kunne de sådan set lige så godt være det, for de betragtes som værende lige så gældende.
Det er ægteskaber, der bliver indgået mellem en mand og en kvinde, nogle gange en mindreårig pige, og som bliver forrettet af en imam, hvor familierne er med til at opretholde et pres.
Og hvis det er sådan, at man ønsker at blive skilt, kan det godt være, at de danske myndigheder siger, at man er blevet skilt, men hvis det ikke anerkendes i det pågældende muslimske miljø, er man i deres bevidsthed ikke skilt.
Dermed er der jo i realiteten parallelle retssystemer i Danmark.
Og der har Det Radikale Venstre jo rent faktisk været ude at tale for, at man skal bakke op om de her parallelle retssystemer i Danmark.
Sådan har jeg i hvert fald opfattet det.
Så anerkender Det Radikale Venstre, at der er parallelle retssystemer i Danmark?
Og er det sådan, at Det Radikale Venstre rent faktisk mener, at løsningen på det er, at man skal give flere beføjelser til imamerne, sådan som flere radikale politikere har været ude at tale om?
Liv Holm Andersen (RV), 2011-12-15:
Jeg kan berolige fru Inger Støjberg med, at det ikke er den radikale holdning.
Det Radikale Venstre går ikke ind for at inkorporere sharialovgivningen i den danske lovgivning.
Vi forventer i øvrigt, at alle borgere i det her land lever op til den danske lovgivning, hvilket også var en del af min ordførertale.