Jesper Petersen (SF), 2008-11-28:
Tak for det.
SF arbejder for, at Danmark har så retfærdig en skatteopkrævning som muligt.
Det store flertal af danskerne og danske virksomheder, der betaler deres skat og bidrager til fællesskabet, som de skal, og som det demokratisk er besluttet at de skal, skal kunne regne med, at alle andre også betaler deres del af festen.
Der opkræves skat for at finansiere vores fælles velfærd i skoler, daginstitutioner, ældrepleje og sygehuse osv. for at kunne hjælpe de danskere, der kommer i knibe efter sygdom eller arbejdsløshed.
Det er demokratisk besluttet, hvordan og hvor meget der skal betales i skat, og hvordan ressourcerne i vores samfund skal fordeles.
Det er simpelt hen at snyde sin nabo, når man snyder i skat.
Så de borgere eller virksomheder, der bevidst forsøger at snyde med skat eller afgifter, skal kunne regne med, at skattevæsenet kontrollerer skattebetalingen i Danmark, og at man under alle omstændigheder kommer til at betale.
Det kræver, at der bliver sikret ordentlig lovhjemmel til skatteadministrationen, og det kræver, at der er ressourcer og systemer til at foretage den fornødne kontrol og opfølgning på sagerne.
Selv om der fortsat vil være for få ressourcer og skatteadministrationen efter SF's mening ikke fungerer godt nok, bliver der med lovforslaget her styrket lovgivning bag det at sikre fairplay på skatteområdet.
Forslagene er rettet mod konkrete problemstillinger, der i dag findes for SKAT vedrørende snyd eller skattetænkning.
Det er godt, vi får set på dem.
Samkøring af registre og oplysninger i SKAT og Erhvervs- og Selskabsstyrelsen vil lette opgaven med at kontrollere målrettet og effektivt.
Hvis der ellers er tilstrækkelig toldkontrol og opsøgende arbejde hos kiosker og købmænd, kan forslagene om konfiskation og om pålæggelse af dagbøder føre til mindre salg af varer, der ikke betales moms og afgifter af
Det betyder, at der kommer de penge i statskassen, som vi har vedtaget skal gå deri i form af afgifter for forskellige varer, og det vil betyde, at de virksomheder, der spiller rent spil, får mindre uretfærdig konkurrence.
For at undgå, at der oparbejdes større skattegæld for borgere, der hæver ekstra kontanthjælp, fordi de er forældre og skal betale børnebidrag, men ikke gør det og dermed oparbejder gæld til det offentlige, kan SKAT betale bidraget direkte til den forælder, der skal have pengene.
Det gælder dog ikke kontanthjælpsmodtagere med hjemmeboende børn.
Det er en hjemmel, som jeg har fået opfordringer fra medarbejdere i SKAT til at sørge for at vi gennemfører, og jeg mener, at det er godt, at vi nu får det på plads.
I forhold til kontrol med forskellige bilafgifter bliver det lettere for skat at kontrollere biler på arbejdspladser, hvor der kun betales halv privat benyttelseafgift af forskellige biler.
Angående taxaer, så bliver det mindre tillokkende at frikøre en taxa til videresalg uden afgift, når der rent faktisk skal have været et vist antal kilometer med kundekørsel i taxaen.
Endelig er det meget rimeligt, at de virksomheder, der har indkøbt varer til delvis privat benyttelse, som derfor kun er delvis fradragsberettigede, men hvor virksomhederne alligevel ender med at udnytte varerne alene til momspligtig virksomhed, skal have mulighed for at fradrage det korrekte, højere beløb.
Det er jo meget rimeligt.
Vi skal ikke have for mange penge ind, kun det, der er vedtaget.
Registrering af udenlandske lønmodtagere efter skattekontrolloven § 7 E ophører med lovforslaget, bl.a. som følge af ophævelsen af østaftalen og det faktum, at virksomheder og lønmodtagere i dag registreres i det såkaldte RUT-register for udenlandske tjenesteydelsesvirksomheder.
Og det er nok fornuftigt nok at forenkle reglerne her, men som det påpeges af LO i høringssvarene, er der stadig er muligheder for forbedring af RUT-registeret, og f.eks. kunne fagbevægelsens mulighed for at sikre ordnede forhold på arbejdspladserne sagtens forbedres - det bliver andetsteds end i det her lovforslag.
Kravet om tilstedeværelse af en befuldmægtiget person på udenlandske virksomheder og i forbindelse med dødsboer og andre, der udbetaler A-indkomst i Danmark, bortfalder.
Spørgsmålet er dog, om den ordning er tilstrækkelig effektiv.
Det er jo ikke sikkert, at de udenlandske skatteforvaltninger synes, at de danske sager er lige så hastende, som vi gør, og det er ikke afgjort, om praksis ville være EU-stridig, hvis den blev fortsat som i dag.
Alt i alt er det rigtig godt at styrke indsatsen mod snyd og begrænse incitamenterne til det.
Der er nogle små aber dabei, men generelt er det godt.
De steder, hvor der er retssikkerhedsmæssige overvejelser, er der også blevet taget forskellige hensyn til f.eks. datasikkerheden, som Datatilsynet har påpeget.
Jeg må dog igen efterlyse flere ressourcer til SKAT, for at de skal kunne klare arbejdet godt nok, og sikre den fælles kasse de vedtagne indtægter samt sørge for retssikkerheden i skatteopkrævningen både for dem, der betaler, som de skal, og dem, der er under anklage for ikke at gøre det.
Det sidste har rigtignok nogle problemer, men f.eks. for udenlandske virksomheder kunne det have været interessant, at den moms, der betales til dem, afregnes direkte til staten i stedet for at skulle gennem en virksomhed, som det er svært for SKAT at sikre betaler sin moms.
Momsen er ligesom ikke slået igennem overalt, og især udenlandske virksomheder kan have svært ved at forstå konceptet.
Men alt i alt kan SF altså støtte lovforslaget og de forbedrede muligheder, det giver for indsatsen mod snyd og bedrag.