runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2010-11-26:
Dansk Folkeparti er også med i den politiske aftale, som ligger til grund for lovforslaget her.
Derfor kommer jeg selvfølgelig ikke med den store overraskelse ved at sige, at vi anbefaler lovforslaget til vedtagelse.
Forslaget går jo ud på, som de to foregående ordførere allerede har været inde på, at animere private personer til flere investeringer i vedvarende energi.
Det sker så ved, at man hæver bundfradraget på udbytte fra de her investeringer fra 3.000 kr. op til 7.000 kr.
Det skulle gerne give anledning til flere investeringer i vedvarende energi.
Samtidig udvides ordningen til også at omfatte investeringer i andre typer vedvarende energi end vindkraft, nemlig bølgeenergi, tidevandsenergi, solvarme og andre alternative energikilder, som man kan komme på.
Da det er et lovforslag, som er en udmøntning af en aftale, som Dansk Folkeparti er med i, bakker vi selvfølgelig op om lovforslaget.
Mads Rørvig (V), 2010-11-26:
Før sommerferien vedtog Folketinget en ny spillelov, en lov vedtaget med det bredest mulige flertal i Folketinget, en lov, der liberaliserer det danske spillemarked og samtidig sikrer overskudsmodtagerne.
Denne lov er afgørende for, at vi kan bibeholde det unikke danske spillesystem, et spillesystem, der medfører et rigt udvalg af spil for personer med behov for lidt ekstra spænding eller et håb om den helt store gevinst, og et spillesystem, der finansierer idrætsklubber, kulturelle arrangementer og sociale formål.
Forsøget på nå de 13 rigtige blev til alverdens væddemål om stort og småt, Internettet blev hurtigere, og grænserne inden for EU forsvandt.
Alt i alt skabte det nogle helt andre forudsætninger for vores spillemarked, et marked, der ikke længere var dansk, og et marked, hvor overskuddet ikke udelukkende gik til herreløse hunde, spejderorganisationer og pigegymnaster, men et marked, hvor udenlandske spillevirksomheder bid for bid overtog markedet og stoppede overskuddet i skattely frem for i fodboldskoler og spejderlejre.
Derfor liberaliserede vi spillemarkedet, og derfor er vi nødt til at liberalisere det grønlandske spillemarked.
Grønland er nemlig ikke omfattet af den lovgivning, Folketinget vedtog før sommerferien, men en stor del af spillevirksomheden på Grønland reguleres af rigslovgivningen.
Derfor skal spilleloven for Grønland behandles her i Folketinget.
Lovgivningen rummer de samme elementer som den danske forløber, og jeg skal derfor ikke gå i detaljer.
Venstre bakkede op om liberaliseringen af det danske spillemarked, og Venstre kan naturligvis tilslutte sig, at vores model for spillemarkedet udbredes til Grønland.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-11-26:
Tak for det.
Jeg skal holde talen i dag, fordi SF's ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard, ikke har mulighed for at være til stede i salen.
Som flere andre ordførere har nævnt, er det her en del af energiforliget.
Det forlig er SF også en del af, og derfor er vi selvfølgelig også positivt indstillet over for forslaget.
Efter den skematiske ordning for opgørelse af vindmølleindkomst modregnes efter gældende regler 60 pct. af den bruttoindkomst fra vindmølledrift, der overstiger 3.000 kr., i den skattepligtige indkomst.
Der er ikke adgang til nogen form for fradrag.
De 40 pct. af indkomsten, der er skattefri, modsvarer den manglende adgang til fradrag.
Lovforslaget udvider for det første ordningen til alle former for vedvarende energi, der er omfattet af definitionen på vedvarende energi i loven om fremme af vedvarende energi, og for det andet foreslås bundfradraget forhøjet fra 3.000 kr. til 7.000 kr., hvilket som sagt er en del af energiaftalen fra 2008.
For at undgå, at ordningen kommer i konflikt med EU's statsstøtteregler, er ordningen udformet således, at det fremover alene er husholdninger, der får glæde af ordningen.
De nye skatteregler kommer til at gælde for alle vedvarende energi-anlæg uanset kapacitet.
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Jeg håber, at alle de uddannelsessteder, der nu er i gang med at fyre medarbejdere, lukke uddannelsesstedet, skære ned på timetallet – og nu skal produktionsskolerne også i gang med hele den øvelse – har hørt undervisningsministerens opsamling.
Altså, jeg må sige, at jeg aldrig før har hørt en undervisningsminister, der står og jubler over, at det lige præcis er undervisningsministerens område, der skal holde hårdest for – som her i de nedskæringer, regeringen og Dansk Folkeparti har vedtaget.
Men det er så sådan, undervisningsministeren ser på sit eget område.
Jeg synes, det er rigtig trist.
Jeg vil spørge konkret til det lovforslag, som ministeren så ikke kom så meget ind på her i opsamlingen.
Kan ministeren fortælle lidt om, hvad det egentlig er for en gruppe af unge, altså de der 15 pct. færre unge på produktionsskolerne, som der åbenbart bare sådan helt overflødigt før har kunnet starte på en produktionsskole?
For det er korrekt, som fru Marianne Jelved sagde, at det hører man ikke meget om i lovforslaget, men det kan jo være, at ministeren kan bidrage lidt til det.
Og hvis ikke de skal på produktionsskole, hvor skal de så hen, og giver det ikke også en udgift der, hvor de skal hen?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-26:
De unge, som bliver holdt uden for produktionsskolerne, dette aktivitetsfald, skal ses i det perspektiv, at stigningen i antallet af årselever på produktionsskolerne har været på 50 pct. over 2 år, så der har jo altså været en markant stigning.
Så går vi ind og siger: Godt, hvem er det så, vi forudser i fremtiden skal være der?
Med de mange gode tiltag, vi har lavet i ungdomsuddannelserne for at understøtte, at man gennemfører en uddannelse – vi er også lykkedes med det, bl.a. i grundforløbet, hvor frafaldet er faldet med 5 procentpoint fra 26 pct. til 21 pct. – er der dermed langt bedre mulighed for at kunne fastholde unge. Så dem, der ikke skal gå der længere, er de unge, som er der pr. automatik, uden at man er gået ind og har lavet en konkret vurdering af, om der er et behov.
Og det er jo faktisk præciseret ganske godt i lovforslaget, for vi har simpelt hen sagt, at det ikke er en tilstrækkelig grund, at man kommer ind på en produktionsskole, fordi man er frafaldet en ungdomsuddannelse.
Derudover er jeg faktisk af den overbevisning – og den overbevisning tør jeg godt stå ved; jeg kan ikke sige, at det er en viden – at den meget favorable produktionsskoleydelse, som der har været, altså på de 6.000 kr., måske også har virket en lille smule attraktiv på unge mennesker, der alternativt kunne have tilvalgt et grundforløb eller en gymnasial uddannelse.
Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Jeg håber, at ministeren kan bekræfte, at det ikke bare er et glad tilvalg, og at man har lyst til at gå på produktionsskole, men at man bliver visiteret til at gå på produktionsskole, og at det desværre meget uberettigede rygte, produktionsskolerne har blandt de unge selv, er, at det bare er det sidste sted, man har lyst til at havne.
Det er rigtig uretfærdigt, fordi det i virkeligheden er en uddannelsesform, som løfter den her meget komplicerede gruppe af unge, der har massive problemer på en række punkter.
Det er sådan nogle unge, vi taler om.
Men jeg synes ikke, at ministeren kom med et eneste eksempel på, at man har undersøgt den gruppe unge, der kommer fra en gymnasial uddannelse på grund af frafald, og som starter på produktionsskolen, så jeg er nødt til lige at spørge: Hvad er det, der karakteriserer de her unge?
Så det er en fiktiv besparelse, der i realiteten ligger her.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-26:
Nej, det er en regulær besparelse, og den er jeg jo lige blev kritiseret for.
Altså, nu må fru Christine Antorini beslutte sig for, om jeg laver en besparelse på området, eller om det er en fiktiv besparelse.
Lad os konstatere – og det går jeg ud fra – at det er en regulær besparelse, og det er det ud fra en betragtning om, at de 8 pct. unge, som kommer ind i et produktionsskoleforløb, og som kommer direkte fra en gymnasial uddannelse, gør det, fordi det er nogle unge, som måske har brug for et produktionsskoleforløb.
Men jeg må jo også sige, at for mig virker det ikke oplagt, for hvis man er startet på en kompetencegivende uddannelse og f.eks. er kommet et år eller halvandet ind i forløbet og så falder fra, mener jeg ikke, at det er en specielt god løsning at gå tilbage til et ikkekompetencegivende forløb.
Og jeg vil gerne medgive, at det faktisk er min uddannelsespolitiske holdning, at jeg synes, det er bedst, at man så hurtigt som muligt kommer i en kompetencegivende ungdomsuddannelse og dernæst, hvis man gerne vil videre med en uddannelse, at man starter så hurtigt som muligt på en videregående uddannelse og gennemfører så hurtigt som muligt.
Jeg har slet ikke noget problem med at beskrive den person, som fortsat vil kunne komme ind.
Hvis man er faldet fra en ungdomsuddannelse, f.eks. en gymnasial uddannelse, og man har store psykosociale problemer, er der intet i dette lovforslag, der forhindrer, at man bliver optaget i et produktionsskoleforløb.
Marianne Jelved (RV), 2010-11-26:
Jeg forstår på ministeren, at den samlede økonomiske bevilling til Undervisningsministeriet er højere til næste år, end den er i år.
Ikke desto mindre skæres der rigtig, rigtig hårdt på mange uddannelsesområder, og vi møder jo dem, det går ud over, i deputation i Uddannelsesudvalget og på anden vis; og det kan man ikke bortforklare.
Og så er begrundelsen for den ekstraordinære store beskæring, at der er øget aktivitet.
Jeg bliver en lille smule provokeret af ministeren, meget mod min vilje i øvrigt.
Er det nye oplysninger, som ikke var tilgængelige for regeringen, dengang vi forhandlede globaliseringsmidlerne, hvor vi jo også talte om øget aktivitet osv.?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-26:
Jeg kan i hvert fald sige, at pengene ikke var tilvejebragt i globaliseringspuljen.
Så uden fuldstændig at kunne tidsplanen for, hvad fru Marianne Jelved henviser til, altså for, hvilken dato det var – om det var sidste år eller i år – vil jeg bare sige, at da vi når frem til slutningen af finanslovaftalen, viser det sig, at der er så stort et merforbrug, at globaliseringspuljen ikke kan dække det.
Og det er derfor, at vi går ind og laver de her ekstraordinære foranstaltninger.
Jeg må altså bare fastholde, at hvis det var sådan, at der slet ikke var problemer i dansk økonomi og pengene fossede ind i statskassen, kunne det godt være, at vi ikke ville have gjort noget – det er jo ret sandsynligt – men situationen er altså den modsatte.
Også på mit område er der et massivt dræn, og det er jo bl.a. også derfor, at jeg har indkaldt til drøftelser i SU-forligskredsen, hvor vi forventer, at merudgiften til SU over de næste år, altså i 2011, 2012, 2013 og 2014, svarer til cirka 2 mia. kr.
Så kan man sige: Jamen tilvejebring dem dog!
Ja, det kunne vi også sagtens, hvis vi sikrede os, at der blev vækst ude i den private sektor.
Jeg tror bare ikke som nu S-SF på, at vejen til at skabe vækst ude i den private sektor, der kan være med til at betale det merforbrug i den offentlige, sker ved nye skatter og afgifter, som det foreslås.
Marianne Jelved (RV), 2010-11-26:
Jo, men det er jo bare utilfredsstillende.
Jeg anerkender, at det ligger lidt uden for lovforslaget her, men ministeren er selv kommet ind på den økonomiske situation.
Det er derfor, jeg spørger til, hvornår ministeren faktisk har vidst, at der var et overforbrug, som skulle dækkes gennem besparelser.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-26:
Da jeg ikke vil løbe risikoen for at svare på kanten af, hvad der fuldstændig er situationen, vil jeg gerne have lov at oversende svaret skriftligt til Uddannelsesudvalget.
Men jeg kan i hvert fald sige, at det er i slutningen af finanslovforhandlingerne, og den del her var jo, som fru Marianne Jelved også er opmærksom på, ikke med i genopretningspakken.
Jo, lige præcis lovforslaget var med i genopretningspakken, mens det, vi taler om nu, er meraktiviteten.
De ekstra 100 mio. kr. her til sidst var ikke med i genopretningspakken.
Så jeg vil gerne oversende til Uddannelsesudvalget, på hvilket tidspunkt vi blev opmærksomme på, at der var den her merudgift.
Endelig vil jeg sige, at vi har samme udfordring på området for voksenog efteruddannelse, hvor den milliard, vi havde afsat, også viste sig utilstrækkelig, og vi har endda brugt så meget ekstra i 2010, at det også giver et negativt efterspil i 2011.
Og det er jo det, flertallet har søgt at kompensere for.
Men vi kan sagtens – og det synes jeg er helt i orden – dels oversende papirerne, dels tage en drøftelse om den videre proces, altså i forbindelse med hvad der bliver af tilsvarende udfordringer i de kommende år og ikke bare i 2011.
Klaus Hækkerup (S), 2010-11-26:
Skal det forstås sådan, at ministeren mener, at 4.000 kr. om året til en sommerhusejer er en markant forbedring i forbindelse med at udleje sommerhuse?
Er det det, der vil skabe vækst i Udkantsdanmark?
Er det virkelig det, ministeren står her og prøver at bilde Folketinget ind?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-26:
Jeg prøver ikke at bilde Folketinget noget ind.
Jeg glæder mig blot over, at det nu løbende gennem de seneste år er lykkedes at sætte bundfradraget op, og det her er en markant forøgelse.
Det tror jeg også at det er for Socialdemokratiet, det håber jeg at det er.
Klaus Hækkerup (S), 2010-11-26:
Det lovforslag, vi tager fat på at behandle nu, indeholder en række forskellige ændringer, som kan grupperes på tre hovedområder: Det ene er en række tekniske ændringer, og det er naturligt, at der kommer en række tekniske ændringer her.
Vi blev af Europa-Kommissionen for et par år siden pålagt at ændre vores skatteregler, så der kunne ske anbringelse af de af pensionerne opsparede midler i udenlandske pengeinstitutter.
Vi kan selvfølgelig støtte alle disse tekniske ændringer.
Og de er, som også nogle af dem, der er blevet hørt om lovforslaget, bemærker, meget tekniske.
Det andet hovedelement i lovforslaget er en forlængelse af udbetalingen af ratepensionsordningen.
Den er vi som udgangspunkt venlig stemt over for at medvirke til.
Vi har enkelte spørgsmål, f.eks. om, hvor mange gange man kan udskyde det, når udbetalingen er påbegyndt.
Men det er klart, at med en mere fleksibel fratrædelse fra arbejdsmarkedet, som vi også ønsker, og det er også klart med en længere levealder, kan der være grundlag for fortsat at smidiggøre reglerne.
Endelig er det tredje hovedpunkt i lovforslaget regler for anbringelse af de pensionsmidler, man får skattefradrag for, i udenlandske pengeinstitutter.
Det, det gælder om her, er at sikre, at der gælder nogle ordentlige regler for anbringelse i de udenlandske pengeinstitutter – regler, der svarer til dem, der gælder, når man anbringer dem i danske pengeinstitutter.
Det kan vi også støtte.
Vi har nogle spørgsmål til lovforslaget.
Dem skal vi nok få fremsendt.
Men så vil jeg godt sige, at vi her står over for noget af det mest gedigne lovsjusk, jeg længe har set.
Som nogle af dem, der er blevet hørt, har givet udtryk for, har de fået 2 dage til at kommentere den meget komplicerede lovgivning, vi her taler om.
De høringssvar, der er kommet ind, har allerede fået ministeriet til at bebude, at der vil komme to ændringsforslag til det lovforslag, vi har første behandling af i dag.
Det her er simpelt hen ikke tilfredsstillende.
Vi taler om en uhyre kompliceret lovgivning.
Det er rimeligt, at de borgere og de institutter, der er berørt, får mulighed for at sætte sig ind i det for at kunne kommentere det og medvirke til, at vi laver en ordentlig lovgivning.
Den proces, ministeren byder Folketinget i forbindelse med det her lovforslag, gør, at vi allerede om et år kommer til at ændre den her lov igen.
Jeg må sige til skatteministeren, at det simpelt hen ikke er godt nok, og jeg vil meget bede om, at regeringen prøver at leve op til den aftale, der er mellem regeringen og Folketinget, om ordentlig kvalitet i lovgivningen, for det er der bestemt ikke tale om her.
Mads Rørvig (V), 2010-11-26:
Tak for det.
Fleksibilitet er et godt ord, der sammenfatter det her lovforslag – fleksibilitet, fordi vi tager hensyn til de erfaringer, som vi har gjort os, siden vi ændrede pensionsafkastloven i 2007; fleksibilitet, fordi det skal være muligt at tilpasse ratepensioner til en længere alderdom; og fleksibilitet, fordi det indre marked udfordrer vores pensionssystem og ikke mindst statskassen.
Med det her lovforslag giver vi vores pensionssystem en nødvendig opdatering – nødvendig, fordi vi lever længere, fordi pensionsmarkedet har ændret sig, og fordi vi i 2007 ændrede pensionslovgivningen.
For 3 år siden vedtog Folketinget pensionsafkastbeskatningsloven.
Nu har pensionsselskaberne implementeret loven og anvendt den i praksis.
Det har givet anledning til en række erfaringer, både gode og dårlige.
Sidstnævnte er der nødvendigvis behov for at tage ved lære af, og dette er netop formålet med lovforslaget. Ændringerne er af teknisk karakter, og jeg skal derfor ikke gå i detaljer med dem.
Formålet er imidlertid at gøre lovgivningen mere håndterbar for pensionsselskaberne.
Det letter livet for pensionsselskaberne, men også kunderne vil drage fordel af en lovgivning, der er lettere at forstå og lettere at arbejde med.
For er lovgivningen mere anvendelig for rådgiveren, vil lovgivningen selvfølgelig være nemmere at anvende.
Det andet element i L 76 er større fleksibilitet for ratepensioner.
I takt med at vi lever længere og længere – længere end forventet – er der opstået et behov for at tilpasse ratepensionerne derefter eller i hvert fald muligheden for at tilpasse sine ratepension.
I dag er det ikke muligt at ændre på udbetalingsperioden, efter udbetalingerne er påbegyndt.
Det tager dette lovforslag højde for.
Endelig rummer lovforslaget en regel, der er rettet mod udenlandske pensionsselskaber.
Reglen betinger, at udenlandske pensionsselskaber kun kan godkendes herhjemme som fradragsberettigede, hvis de opsparede midler ikke kan anbringes i en bestemt type aktiver, nemlig aktiver såsom fast ejendom med brugsret, rabatter eller dispositionsret tilknyttet eller visse aktiver og andele i en personligt drevet virksomhed.
Årsagen er, at disse aktiver giver mulighed for at foretage udlodninger i udlandet uden om det danske skattevæsen.
Det siger sig selv, at når der ved indbetalinger er opnået et fradrag, skal der omvendt svares skat af udbetalingen – og hele udbetalingen.
Med lovændringen sikrer vi, at pensionsopsparinger, der flyttes i overensstemmelse med de gældende EU-regler, ikke havner i denne gråzone.
Samlet set gør dette lovforslag vores pensionssystem langt mere fleksibelt – mere fleksibelt for pensionskunderne og mere fleksibelt for pensionsselskaberne, men omvendt ikke så fleksibelt, at opsparingerne havner i en gråzone og udbetalingerne unddrages skattemyndighederne.
Venstre kan af disse årsager tilslutte sig lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2010-11-26:
Et af elementerne i lovforslaget her er netop, at den gældende pensionsafkastbeskatningslov har været i kraft i ca. 3 år, og i den tid har branchen gjort sig sine erfaringer med lovgivningen, hvordan den fungerer i praksis.
Det har givet anledning til, at man har lokaliseret nogle problemer i lovgivningen, og det er så det, som rettes til i lovforslaget her som det ene element.
Vi kan sådan set kun tilslutte os i Dansk Folkeparti, at vi gør loven bedre i forhold til det resultat, der forelå for 3 år siden, og som vi dengang troede var det rigtige resultat.
Men der er plads til forbedringer, og det sker så her.
Det andet element i lovforslaget udspringer, kan man sige, af noget ganske positivt, nemlig at folk lever længere, og der er måske endda nogle danskere, der lever længere, end de selv havde forventet, og bliver overrasket over deres egen levetid, og det er jo rigtig positivt.
Det giver så anledning til, at man kan få brug for at få sin pension udbetalt over en længere periode, end man ellers havde disponeret efter, og derfor kan vi godt tilslutte os, at der indføres mere fleksibilitet i, hvordan en ratepensionsordning kan udbetales.
Så det element kan vi også godt gå ind for.
Så er der det tredje element, som også andre har været inde på, og det er netop, at vi jo med pensionsafkastbeskatningsloven for 3 år siden indførte retten til, at man kan anbringe sine pensionsmidler i udenlandske pensionsordninger og stadig væk opnå dansk fradragsret.
Det er såmænd også ganske udmærket, men vi skal så have indført, kan vi sige, det værn, at de ting, som pensionsmidlerne anbringes i i de udenlandske ordninger, ikke er ting, hvor man f.eks. kan få et udbytte, som ikke pålignes skat efter danske forhold, eller hvor man kan opnå en materiel fordel, f.eks. hvis man har investeret i en ejendom og man opnår en brugsret til den ejendom.
Det er normalt ikke noget, man kan for danske pensionsmidler, og derfor skal der gælde samme regler for de udenlandske ordninger, som der skal for de danske.
Så alt i alt er det nogle positive justeringer.
Især synes vi, det er sympatisk, at man kan få lov til at få forlænget udbetalingstiden for sin ratepensionsordning, og derfor kan vi også anbefale dette lovforslag til vedtagelse.
Kamal Qureshi (SF), 2010-11-26:
Dette lovforslag består af tre elementer, som alle er af teknisk karakter, nemlig en række tekniske ændringer af pensionsafkastbeskatningsloven, en ændring, så det bliver muligt at forlænge sin ratepension efter påbegyndt udbetaling, og en specifikation af reglerne for fradragsgodkendelse af udenlandske pensionsordninger.
Det er alle sammen gode ændringer, som SF er positivt indstillet over for.
Det skal dog bemærkes, at SF ligesom flere af høringsparterne synes, at det er alt for lidt med en høringsfrist på kun 2 dage, hvilket også andre ordførere har været inde på.
Her i Folketinget skal vi jo huske på, at vi rent faktisk har brug for høringsparternes holdning til lovforslaget.
På den måde kan vi undgå fejl ved den lovgivning, vi vedtager.
Men SF er positivt indstillet over for lovforslaget.
Kurt Scheelsbeck (KF), 2010-11-26:
Da vores skattepolitiske ordfører, hr. Mike Legarth, fortsat ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti anbefale lovforslaget.
Overordnet set er det jo tekniske ændringer af pensionsafkastbeskatningsloven, og derudover er det jo også ændringer, som er efterspurgt af pensionsbranchen.
Det er klart, at det i forbindelse med udvalgsarbejdet kan blive nødvendigt at justere på nogle ting, for det her er gået hurtigt, men det ændrer jo ikke ved, at det overordnede formål – nemlig at skabe større fleksibilitet, sikre en mere logisk lovgivning på området og ikke mindst imødekomme den kendsgerning, at vi lever længere og derfor har behov for at kunne fortsætte ratepensionsordningerne, også efter at vi er gået på pension – gør, at ændringerne varmt kan anbefales.
De Konservative støtter forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-11-26:
Forslaget indeholder, som nævnt af flere ordførere, jo forskellige elementer:
For det første nogle tekniske ændringer som følge af pensionsafkastbeskatningslovens ændringer i december 2007; det ser vi positivt på.
For det andet at indføre mulighed for at forlænge ratepensionsordningerne, efter at udbetalingen er påbegyndt.
Det betyder, at ratepensionsordningen kan udstrækkes til forsørgelse i en længere del af alderdommen; det er principielt en sympatisk tanke.
Der er kommet nogle indvendinger fra Forsikring og Pension, som vi selvfølgelig må se på under udvalgsarbejdet.
Endelig så bliver det en betingelse for godkendelse af udenlandske pensionsordninger som fradragsberettigede, at pensionsordningen ikke kan anbringes i visse aktiver, hvorfra der senere kan foretages udlodninger uden skat til Danmark; også det ser vi positivt på.
Vi må nøje se på de høringssvar og de indvendinger, der er kommet, men Det Radikale Venstre går til arbejdet i udvalget med en positiv grundholdning.