Bent Bøgsted (DF), 2007-01-11:
Nej, det vil jeg ikke, for det er netop på grund af kontanthjælpsloftet, at de så har mere ud af at gå på arbejde.
Hvis ikke kontanthjælpsloftet var der, havde de ikke mere ud af at gå på arbejde.
Sådan er det, og jeg tror ikke, at hr. Jørgen ArboBæhr kan dokumentere, at det ikke er sådan.
Det tror jeg simpelt hen ikke.
Man skal fokusere på dem, der er over hele landet.
I stedet for skal man satse på at få flere i arbejde, hvilket man har set her.
Nu så vi det seneste tiltag i København, hvor de havde en arbejdsmarkedsbørs med 4.000 besøgende kontanthjælpsmodtagere, og 2.600 fik et løfte om en jobsamtale.
Det viser jo bare, at der skal gøres en indsats, som der nu vil blive gjort i de nye jobcentre, hvilket København har startet med.
Det drejer sig om de nye jobcentre, som vi oprettede sammen med regeringen.
Vi kan se, at der måske begynder at komme en virkning.
Jeg synes jo bare, at hr. Thomas Adelskov skulle have været opmærksom på rimeligheden i, at hr. Thomas Adelskov vil nedgøre de her 200.000, måske 300.000, der arbejder til en mindsteløn i butikkerne rundtomkring eller med rengøring; det vil sige, at de skal have mindre ud af at gå på arbejde, end hvis de gik på kontanthjælp, hvis vel at mærke kontanthjælpsloftet var væk.
Det er den situation, hr. Thomas Adelskov vil have.
Vi skal have fjernet kontanthjælpsloftet, og så skal en kontanthjælpsmodtager kunne få mere ud af at være på kontanthjælp end en, der får mindstelønnen.
Det er den situation, der er tale om i virkelighedens verden.
Hvis hr. Thomas Adelskov ikke ved det, så synes jeg, at hr. Thomas Adelskov skulle tage kontakt til dem på gulvet i butikkerne.
Jeg troede ellers, at hr. Thomas Adelskov havde kontakt nok til fagbevægelsen, og så kunne de jo fortælle det til ham.
Det synes jeg egentlig er meget enkelt, for man kan tage de to tal, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr nævnte – nu tager jeg runde tal, hvis det er i orden.
Det var cirka 15.000 kr., og det var vist 11.800 kr., hr. Jørgen Arbo-Bæhr angav for en kontanthjælpsmodtager med børn.
Tager man den, der er på mindsteløn og har børn, og sammenligner med den, der er på kontanthjælp og har børn, så er det rigtigt, at der er en forskel på de her 3.000 kr.
Men den, der er på arbejde, skal betale et arbejdsmarkedsbidrag, som den tidligere regering indførte; jeg tror, at det var hr. Ole Stavad, der indførte det i sin tid.
Det skal man ikke betale af kontanthjælp.
Den, der er på arbejde, skal betale a-kasse og fagforening.
Der er udgifter ved at gå på arbejde, og dermed kommer man ned under det beløb, som kan fås på kontanthjælp.
Det synes jeg er meget ligetil, så det har jeg ikke de store problemer med at regne ud.
Det er jo ved at udvikle sig til en lidt spændende debat om det måske fremtidige regeringsgrundlag, der måske ikke kan blive til noget på grund af en skattereform, hvor De Radikale ikke vil være med til at fjerne kontanthjælpsloftet, hvis ikke de også får en skattereform.
Sådan tolker jeg det her, men det er spændende.
Vi glæder os til føljetonen.
Det er altid spændende at se, hvordan en slags regeringsgrundlag måske ikke kan blive til noget alligevel.
Nu står vi her igen for at tale om kontanthjælpsloftet, og jeg tror, at det er fjerde gang inden for et lille års tid.
Det er rigtigt, som det fremgår af forespørgslen, hvilket også hr. Thomas Adelskov var inde på, at flere rapporter siger, at det er for få, der er kommet i arbejde på grund af kontanthjælpsloftet.
Jeg tror, at den sidste rapport angav, at 2.500 eller 3.000 flere var kommet i arbejde på det grundlag.
Men det er da heller ikke på det grundlag, at Dansk Folkeparti holder fast i aftalen om kontanthjælpsloftet.
Nej, det drejer sig om, at det ikke på nogen måde må være sådan, at man kan have mere ud af at være på kontanthjælp, end hvis man tager et job til mindstelønnen på 90-100 kr. i timen.
Og vi ved, at der er rigtig mange, der ikke har en højere timeløn.
Rengøringsansatte og butiksansatte er store grupper, der ligger på de lønninger, men også inden for mange andre områder er der mange, der ikke har en højere timeløn.
Det betyder, at hvis kontanthjælpsloftet blev fjernet, ville de her lønmodtagere måske – jeg har ikke det nøjagtige tal, men det er nok 200.000-300.000 – have mindre ud af at gå på arbejde end dem, der er på kontanthjælp.
Det synes vi ville være at gøre grin med de her lønmodtagere, der knokler for at få dagen til at hænge sammen og tager de job på mindstelønnen, som de nu kan få.
Det vil Dansk Folkeparti ikke være med til, og derfor vil vi ikke være med til at fjerne kontanthjælpsloftet.
Så vi synes, at det har en funktion, som er berettiget.
Det må ikke på nogen måde være sådan, at man kan gå på kontanthjælp og få mere end dem, der går på arbejde.
Så kan man sige, at der er nogle kontanthjælpsmodtagere, som ikke er i stand til at arbejde.
Det var måske et andet system, der skulle bruges; der skulle ses på, om de var berettigede til pension eller til et fleksjob, eller hvad det nu kunne være.
Det kan godt være, at kommunerne ikke administrerer loven rigtigt, og det kan godt være, at den førtidspension, der er aftalt, måske ikke fungerer helt optimalt, når kommunerne skal bedømme, hvem der skal være berettigede til førtidspension.
Det vil jeg ikke afgøre her.
Men Dansk Folkeparti holder fast i, at kontanthjælpsloftet har sin virkning, da det netop ikke må være sådan, at man kan få mere ud af at gå på kontanthjælp end at tage et job.