Kirsten Brosbøl (S), 2010-04-16:
I mange andre lande er der tradition for, at studerende både bor og har deres fritidsliv på universitetets område.
Det er det, man kalder campus.
Det har vi altså ikke haft en særlig stærk tradition for i Danmark, og det er faktisk ærgerligt.
For tilknytningen til studiestedet kan betyde meget for fastholdelse af de studerende, og det gælder ikke bare de fysiske rammer omkring selve undervisningen, men også rammerne for fritiden og hjemmet.
Ikke mindst studerende fra ikkeuddannelsesvante hjem og fra udlandet kan altså have større glæde af en bedre tilknytning til studiestedet, også i fritiden.
Dermed ikke sagt, at de studerende blot skal isolere sig på universitetet, det er også vigtigt for dem at deltage i samfundslivet generelt. Men tanken om at opbygge en decideret campus omkring universiteterne handler ikke om at isolere de studerende, men om at åbne universiteterne op for omverdenen med et mere levende universitetsmiljø til følge, både til gavn for de studerende og for de bysamfund, som de er en del af. Formålet med det her lovforslag er netop at give mulighed for, at der bliver bygget boliger, og at der integreres servicefunktioner i universitetets nærområde.
Universiteterne får med lovforslaget mulighed for at indskyde begrænsede midler i boligfonde, der så i samarbejde med private donorer kan etablere universitetsnære boliger til studerende eller gæsteforskere.
Lovforslaget åbner også op for, at universiteterne kan udleje og fremleje lokaler til servicefunktioner som f.eks. cafeer, kiosker og daginstitutioner.
Sidstnævnte vil jo især være til gavn for studerende og forskere med børn, som dermed kan få passet deres børn tæt på arbejdspladsen.
Så er der jo et selvstændigt formål med lovforslaget, nemlig at sikre flere boliger til gæstestuderende, og det har altså været et stort ønske fra universiteternes side, at de kan tilbyde udenlandske studerende en bolig tæt på universiteterne.
Det er noget, som mange udenlandske studerende er vant til fra deres hjemlande, altså at universitetet kan være behjælpelig med at finde en bolig, og de er ofte mere afhængige af det end de danske studerende, og derfor kan man sige, at det her vil være afgørende for, om Danmark også fremover kan tiltrække de dygtigste hoveder til de danske uddannelser, og derfor bakker Socialdemokraterne også op om den mulighed.
Så vi er overordnet positive over for forslaget, som ifølge bemærkningerne vil betyde opførelse af 725 nye ungdomsboliger.
Vi mener dog, at der er en noget firkantet konklusion i forslaget, når man bare siger, at det automatisk vil betyde, at kommunerne bygger færre ungdomsboliger.
Hvis behovet er der, skal kommunerne vel fortsætte med at bygge, som de hele tiden har planlagt.
Derfor vil det være vigtigt for os at få præciseret i udvalgsbehandlingen, at den mindre kommunale udgift selvfølgelig skal aftales med kommunerne og ikke bare automatisk trækkes fra bloktilskuddet.
Der kan jo være planlagt aktiviteter allerede, altså at man har planer om at bygge boliger, hvor udgifterne er bundet frem i tiden, og kommunerne skal efter vores opfattelse ikke straffes for, at nogle andre nu også kan bygge ungdomsboliger.
Der vil stadig væk være et stort behov for kommunale almene ungdomsboliger, hvor kommunen også har anvisningsret.
Det er også afgørende for Socialdemokraterne, at det er blevet præciseret i lovforslaget, at de boliger, der ikke er reserveret til udenlandske studerende, bliver fordelt efter de sædvanlige regler.
Det vil sige, at de boligsøgende ikke nødvendigvis behøver at komme fra det pågældende universitet, og at der er mulighed for at anlægge sociale kriterier for tildelingen af boligerne.
På den baggrund er vi positive over for forslaget og støtter det.