Pernille Skipper (EL), 2014-11-13:
Jeg tror ikke, at jeg helt kan eftergøre den glæde, der egentlig er udtrykt ved det her lovforslag, men vil kun tilslutte mig på Enhedslistens vegne og sige, at det er noget, store dele af Folketinget har kæmpet for i mange år.
Det er ikke kun et vigtigt ideologisk skridt ud i en globaliseret verden; det er også et vigtigt praktisk og følelsesmæssigt skridt for rigtig mange danskere.
Det gælder både danskere, som bor her, som også føler sig som andre ting, og danskere, der bor ude i verden og derude også føler sig som andre ting.
Vi lever i en globaliseret verden.
Identitet og tilhørsforhold, følelser og loyalitet, som der er blevet talt om i dag, kan godt dele sig i to.
Man kan godt have hjem to steder, og man kan godt have sit hjerte flere steder.
Det gælder både danskere, der rejser ud i verden, og andre mennesker, der kommer hertil og bliver danskere.
Helt praktisk giver det jo mulighed for, at man kan få nogle rettigheder på lige fod med andre i det land, man nu engang bor i, og også bevare trygheden for at kunne komme hjem igen til Danmark, hvis man vil det en dag.
Derfor vil jeg også sige, at jeg synes, det er rigtig dejligt, at vi i de forskellige diskussioner, der har været om mulige modeller for det her, er endt på den fulde model, så man ikke begrænser sig til, at det f.eks. kun er statsborgere fra andre nordiske lande, men at det gælder alle, og at vi på den måde omfavner verden.
Jeg vil også sige, at det er rigtig glædeligt for os at se, at både Venstre og Liberal Alliance er med i den her aftale, så det forhåbentlig er langtidsholdbart.
Nu skal det jo ikke blive fest og farver det hele, så der er rent praktisk også et lovforslag, der skal gennemføres, og der er altså nogle ting, vi gerne vil se nærmere på i løbet af udvalgsbehandlingen.
Det gælder f.eks. tidsfristen for generhvervelse, som Institut for Menneskerettigheder i høringssvaret har påpeget nogle problematikker i.
Det gælder også et aktuelt problem, som Institut for Menneskerettigheder også gør opmærksom på, nemlig at der er unge mennesker, som ikke kan få den her nye form for statsborgerskab ved erklæring, fordi der er problemer med at få en såkaldt løsningsattest.
Derudover er der jo også i det her lovforslag, som ikke er en del af den politiske aftale, en stigning i gebyret.
Det er en mindre stigning, ja, men det er sådan set ikke en stigning, som afspejler de faktiske omkostninger i sagsbehandlingen, og derfor har vi nok en lille smule svært ved at se, hvad det skal gøre godt for.
1.000 kr. er i forvejen et meget højt gebyr.
Det ikke noget, vi ønsker at forhøje yderligere, så det vil vi også meget gerne se på i løbet af udvalgsbehandlingen, og vi håber på, at det kan blive et konstruktivt arbejde.
Nu, hvor vi taler om gebyrer, vil vi også påpege det glædelige i, at man i det her lovforslag afskaffer forskellen mellem dem, der har danske statsborgere som forældre, og dem, der ikke har danske statsborgere som forældre.
Der har tidligere været en forskel i, hvad man skulle betale i gebyr.
Det har været en uretfærdig forskelsbehandling efter vores mening, som vi tidligere har forsøgt at rejse problematikken i, så det er da positivt, at den ændring er medtaget i lovforslaget.