runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Tak for det, formand.
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at takke ordføreren for en tale med en række spændende elementer.
Jeg er sikker på, at vi kan arbejde sammen med Socialdemokraterne om de elementer, der vedrører, hvordan vi f.eks. udbetaler børnepenge, hvordan vi sender informationer ud til nybagte forældre osv. – det er dejligt at høre.
Jeg synes ikke, at ordføreren i sin ordførertale kom ind på nogen af de forhold, der har været afsløret i medierne, f.eks. om, at imamer opfordrer unge kvinder til ikke at søge deltagelse på arbejdsmarkedet og måske opfordrer dem til kun at vælge en ægtefælle ud fra religion og etnisk karakter.
Er det noget, der gør indtryk på ordføreren?
Og gør det indtryk på ordføreren, at det tilsyneladende er noget, der har stået på gennem længere tid, og at vi derfor måske har et mere kollektivt ansvar på tværs af partierne for at finde løsninger?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-29:
Det kan jeg svare meget præcist på: Ja, det er noget, der ligger os på sinde.
Det var derfor, jeg forsøgte at bruge den første del af min ordførertale her på at adressere lige præcis den problemstilling med, at vi har et ansvar for at styrke ligestillingen og frigøre unge, også unge i visse etniske miljøer, hvor vi har set eksempler på, at man kan være meget fastlåst i nogle ikke særlig demokratiske eller særlig ligestillede miljøer.
Så der har vi et kæmpe ansvar, og jeg tror endda også, at jeg i min ordførertale kvitterede for, at regeringen har det fokus, og det gør jeg gerne igen.
Det er vi også med hensyn til det, som Venstres ordfører først var inde på, nemlig de små skridt.
Altså, der er jo både store og små ting, der kan gøres, og vi er sådan set parate til at gå konstruktivt ind i det arbejde.
Det har jeg selv forsøgt på i al den tid, jeg har været i opposition, for at prøve at se på, hvor der faktisk kan skabes enighed For hellere tage små skridt end ikke at tage nogen skridt.
Så vi er parate til lidt af hvert.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Tak for det.
Det var skam heller ikke for at skyde ordføreren i skoene, at ordføreren ikke havde forholdt sig til det.
Jeg syntes bare, at vi kunne tage dialogen endnu et skridt videre.
I det tilfælde, at hr. Rasmus Horn Langhoff har konkrete forslag til, hvordan vi kommer længere ad den vej, altså i forhold til de kvinder fra minoriteter, der bliver marginaliseret gennem social kontrol osv. osv., så er jeg sikker på, at jeg selv og ministeren og de andre partier vil være meget interesseret i at høre om det.
Så det er sådan set bare en kvittering herfra.
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-29:
Det er meget interessant.
Hvad der vil ske, hvis det ikke sker, må vi jo tage efterfølgende.
Det er sådan et lidt hypotetisk spørgsmål.
Vi er interesserede i at finde nogle gode løsninger på området, og vi er også interesserede i at finde en bred, god løsning med alle Folketingets partier.
Når vi lovgivning herindefra, er det godt med brede aftaler.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-29:
Vi har sådan set masser af bud på, hvordan man kan hjælpe.
Som jeg sagde i min ordførertale, er der nogle ting, der altså kan gøres nu og her i forhold til at styrke rådgivningen og tilbuddene til de unge, som er udsat for social kontrol. Vi kan jo se, at kvinder med anden etnisk baggrund er overrepræsenteret på vores krisecentre.
Det kunne måske også være en interessant ting at kigge på, altså hvordan vi kan styrke indsatsen der, og hvordan vi kan sikre, at vores myndigheder i det hele taget er parate til at håndtere det her godt nok.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-29:
Tak for det.
Jeg kommer til at interessere mig lidt for den her barselsfond for selvstændige, som Dansk Folkepartis ordfører også var inde på.
Da Dansk Folkeparti lavede betænkningsbidraget til L 88 – altså hvor Dansk Folkeparti lagde stemmer til, at regeringen kunne rulle den her lov tilbage – talte man jo meget klart.
Men man så også, at der var forventning om, at der kom nogle andre initiativer.
Jeg synes, det står temmelig klart, at de initiativer fra regeringen ikke kommer af sig selv.
Det er også det, beskæftigelsesministeren har givet udtryk for, både under behandlingen, men også senere hen i de spørgsmål, vi har stillet.
Er Dansk Folkeparti parat til at sætte handling bag ordene?
For det er jo Dansk Folkeparti, der har magten i den her situation.
Hele rød blok er jo sådan set interesseret i, at der skal ske noget på det område her.
Så vil Dansk Folkeparti kræve noget af regeringen?
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-29:
Det var da et dejligt spørgsmål, som jeg gerne vil svare ordføreren på.
Som jeg også sagde i min ordførertale, har vi – både i vores betænkningsbidrag i Beskæftigelsesudvalget, men også lige her fra talerstolen i dag – opfordret ministeren til at tage initiativ til at indkalde til brede drøftelser om at finde nogle løsningsmodeller.
Og det har jeg da en klar forventning om at ministeren er interesseret i at gøre.
Hvis ministeren ikke er interesseret i at indkalde til dialog og drøftelser om det her, må vi jo tage den derfra.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-29:
Men det kan godt være, at fru Karina Adsbøl så har en større tiltro til regeringen, end jeg har.
For jeg synes, at alt tegner til, at det har regeringen sådan set ikke tænkt sig at lytte til.
Vi overværede alle sammen debatten under tredjebehandlingen af L 88, hvor loven blev rullet tilbage, og hvor der helt tydeligt blev sagt fra Venstres ordfører, hr. Hans Andersen, og fra beskæftigelsesministerens side, at der sådan set ikke var interesse for at indkalde til nogen som helst form for forhandling.
Det er sådan set bare mit beskedne krav og min forventning – og det fornemmer jeg også gælder Dansk Folkeparti – at vi bliver indkaldt til nogle forhandlinger om det her.
Så hvad vil Dansk Folkeparti gøre, hvis det ikke kommer til at ske?
Jeg har ikke været, og jeg har heller ikke kendskab til, at nogen andre Socialdemokrater skulle have været fortaler for, at man skulle have et forbud mod prostitution, eller at det skulle være ulovligt at være prostitueret.
Tværtimod har det været et socialdemokratisk ønske og min ambition at beskytte prostituerede.
Så den diskussion, der har været
, og det, som blev diskuteret i Socialdemokraternes sidste regeringsperiode, var, hvorvidt det skulle være ulovligt at købe en prostitueret.
Så der er en markant forskel, og der er sådan set ikke ændret noget, hvad det angår.
I forhold til øremærket barsel – det er mange ting, jeg skal svare på her – er det jo en relevant diskussion.
Socialdemokratiet og den daværende regering kom frem til, at der var andre måder at komme i mål med det her på, og vi er sådan set åbne over for alle mulige initiativer – også nogle af dem, som regeringen præsenterer – i forhold til hvordan vi kan sikre bedre forhold for, at fædre kan holde orlov.
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-29:
Tak til ordføreren, som jo kom vidt omkring.
Det er også et stort og bredt område.
Der var noget, ordføreren ikke kom så meget ind på.
Ordføreren har jo tidligere været fortaler for et forbud mod prostitution og har også været fortaler for øremærket barsel til mænd og kvoter for kvinder i bestyrelser.
Hvordan forholder Socialdemokraterne sig til de ting i dag?
Arbejder Socialdemokraterne stadig væk for et forbud mod prostitution og for øremærket barsel til mænd og for kvoter i bestyrelser?
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-29:
Som folketingspolitiker er jeg egentlig af den opfattelse, at det ikke er mig, der skal afgøre den slags.
Der er jo anlagt en sag, og vi får ganske snart udløst spændingen, så det vil jeg egentlig i respekt for tredelingen af magten lade være op til domstolene at afgøre.
Kim Christiansen (DF), 2016-03-29:
Det vil sige, at når der står nogle ting i taxalovgivningen, skal man ikke nødvendigvis leve op til det, så skal man prøve tingene ved domstolen.
Det er jo en helt ny model at gå efter.
Man skal bare lade være med at respektere lovgivningen, så kan man få det prøvet ved en domstol og så se, om der kan laves om på det.
Så nævner fru Mette Abildgaard også, at der skal være lige hårde krav, men ikke nødvendigvis ens krav, for det kan Ubers forretningsmodel ikke bære.
Så kunne jeg godt finde på at sige noget, som jeg ikke må sige i Folketingssalen, så jeg vil bare sige: Hvad kommer det dog mig ved?
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-29:
Tak for det.
Naturligvis skal man følge den lovgivning, der gælder i Danmark.
Det er på ingen måde til diskussion, og hvis det bliver afgjort den 26. april, eller hvornår der falder dom, at man ikke gør det i dag, så skal man naturligvis efterleve det.
Det står overhovedet ikke til diskussion.
Vedrørende det med, at det ikke nødvendigvis skal være de samme krav, men lige hårde krav, vil jeg sige, at der tænker jeg eksempelvis på, at teknologien gør, at du pr. automatik betaler din Uber med et kreditkort, for du kan ikke betale kontant.
Det giver nogle andre muligheder, for eksempel at man ikke har den her sædecensor og ting i den dur.
Så der giver det simpelt hen ikke mening at stille de samme krav, for teknologien gør det unødvendigt.
Men jeg vil også lige tage et eksempel som Airbnb og hoteller.
Giver det mening at stille præcis samme krav til Airbnb og til hoteller?
Nej, jeg mener ikke, at det giver mening at stille præcis det samme krav, for det er to forskellige produkter, du køber.
Men derfor kan det godt give mening at regulere begge enheder forskelligt.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-29:
Jamen det er sådan lidt i samme boldgade, fordi hvis man ikke stiller de samme krav til de virksomheder, der vil drive taxivirksomhed, altså erhvervsmæssig persontransport, så bliver det da i min optik ganske uoverskueligt, hvad der bliver gældende regler.
Det kan godt være, at der er noget teknologi inde over, men der må da grundlæggende stilles de samme krav til dem, som vil udføre erhvervsmæssig persontransport eller køre taxa.
Og det er jo i bund og grund det, forbrugeren har at holde sig til .
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-29:
Jeg sagde netop også i ordførertalen, at vi sådan set er indstillet på at se på nogle af de krav, der i dag stilles til taxabranchen, altså se på, om de kunne være anderledes og om man er blevet for restriktiv.
Man må jo sige, at Folketinget har vedtaget flere og flere reguleringer på det her område, formentlig for at beskytte forbrugerne.
Men vi ser nu også, at der er en meget stor del af forbrugerne, som er villige til at bruge en tjeneste som Uber, som er underlagt nogle andre vilkår, og det tror jeg sådan set godt forbrugerne er oplyst om.
Så jeg synes også, at det handler om, at vi må lade forbrugerne træffe nogle valg, og nogle gange har vi politikere lidt en tendens til at pakke folk ind i bobleplast.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-29:
Jeg forstår godt, at Det Konservative Folkeparti er ude på, ligesom andre borgerlige partier, at der skal foregå en eller anden form for deregulering.
Man kan jo kalde det rigtig mange ting, men den deregulering, man kommer ud i, hvad enten det hedder Uber eller Airbnb, lægger selvfølgelig et pres på den professionelle branche, som i eksisterer i forvejen.
Og det pres bliver jo først og fremmest lagt på kravene til sikkerheden for den arbejdskraft, man anvender.
Det er altså med andre ord en nedadgående spiral i form af social dumping eller sort økonomi, eller hvad man nu vil kalde det.
Det bliver jo en decideret usund og unfair konkurrence, man kommer ud i.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-30:
Men det, jeg til gengæld bare igen må minde om, er, at de 286 mio. kr., vi diskuterer her i dag, er man blevet enige om på baggrund af en aftale, der blev lavet mellem EU's ledere og Tyrkiet tilbage i november måned, og den indeholder jo ikke et grænsesikringselement, som den nye aftale gør, der er blevet indgået ved rådsmødet i marts måned.
Og derfor er det, at jeg ikke forstår det, for der er blevet talt om i meget lang tid, at der skal fælleseuropæiske løsninger til for at løse flygtningekrisen, og at vi også skal gøre mere i nærområderne, og det her er jo for det første en fælleseuropæisk håndtering af flygtningekrisen, og for det andet er det en konkret hjælp i nærområderne, hvor der befinder sig 2,7 millioner syriske flygtninge.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-30:
Jamen jeg kan slet ikke forstå, hvordan spørgeren kan adskille de her aftaler så markant, når man netop valgte på mødet i marts at sige, at der skulle komme flere lag i den her aftale.
Det er jo ikke én aftale, og så kommer der en anden aftale, som vi tager stilling til senere.
Nej, det her er én stor aftale, som EU har lavet med Tyrkiet, hvor der er kommet lag på lag.
Og det er derfor, vi bliver nødt til at sige: Hallo, der er altså forskelle i det her; det er ikke bare en humanitær indsats, der er også grænsesikringselementerne i det.
Og det er altså ikke set fra vores side en humanitær indsats.
Naser Khader (KF), 2016-03-30:
Vi Konservative kan ikke støtte Enhedslistens forslag om at spænde ben for en økonomisk forpligtelse, som et folketingsflertal og EU-landene bakker op om.
Det er jo ikke Tyrkiet, der får pengene.
Pengene er øremærket til projekter, der skal komme de syriske flygtninge til gavn, og de har behov for de penge.
De er øremærket til projekter, som angår boliger, sundhed, aktivering og arbejdspladser.
Det er vigtigt, at vi hjælper i nærområderne.
Det er også vigtigt, at vi forebygger, at folk har grund til at flygte videre.
Derfor haster det med at implementere aftalen.
Det er også billigere at hjælpe i nærområderne, end når folk flygter videre.
Ja, jeg skal være den første til at erkende, at der er store menneskerettighedsproblemer i Tyrkiet: krænkelse af menneskerettigheder, mindretalsrettigheder, pressefrihed osv.
Erdogan er efter min opfattelse en være en.
Han har smadret den tyrkiske model og agerer mere og mere magtfuldkomment, nærmest som en enevældig sultan, der har sin egen fortolkning af demokratiske frihedsrettigheder.
Så ja, der er problemer, og jeg vil gerne indrømme, at jeg godt kunne have tænkt mig, at man i EU havde insisteret på, at menneskerettighederne skulle respekteres, for at man kunne lave sådan en aftale.
Det mener jeg man skulle have gjort, men det har man ikke gjort, og det synes jeg er ærgerligt. Samtidig vil jeg spørge: Hvad er alternativet?
Alternativet er ikke at få en aftale, og så kommer man til at tage de over 2 millioner syriske flygtninge som gidsler der.
Så det er virkelig et etisk dilemma, og jeg forstår godt lidt Enhedslistens kritik af aftalen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, at man havde gjort meget mere ud af menneskerettighederne, men i den situation havde tyrkerne overtaget i forhold til aftalen.
Men jeg synes, det er enormt vigtigt at se at få implementeret den aftale, så den kommer de syriske flygtninge til gavn, og så må vi fremadrettet insistere på, at tyrkerne overholder menneskerettighederne og mindretalsrettighederne og respekterer pressefriheden.
Emrah Tuncer (RV), 2016-03-30:
Tak for det.
Jeg vil egentlig starte et helt andet sted.
Jeg vil starte med at fortælle Folketinget her, at jeg faktisk er født i Tyrkiet, kommer rigtig tit i Tyrkiet, har familie i Tyrkiet.
Og der er ingen tvivl om, at der er sket noget i Tyrkiet med hensyn til den udvikling, der nu har været i forhold til religionsfrihed, ytringsfrihed, pressefrihed, det med, at regeringen kan overtage en avis, som er regeringskritisk, at man kan blive straffet for at udtale sig kritisk om præsidenten osv.
De ting går lidt i den forkerte retning, og derfor har vi også her i Folketinget lavet et fælles skriv, en vedtagelse, hvor vi netop lægger lidt pres på for, at Tyrkiet skal se at få lidt styr på de her tilstande, som desværre går den forkerte vej.
Det, der skal siges, er, at nogle af de her udfordringer har Tyrkiet jo bokset med i 20-30 år, så nogle af de her tilstande er ikke helt nye.
Så det går den forkerte vej, men Tyrkiet har også tidligere været udfordret på nogle af de her parametre.
Jeg synes ikke, at det her handler om, hvorvidt man skal lægge pres på Tyrkiet, fordi vi her i dag siger ja til at give 286 mio. kr.
Jeg synes jo, at til de lande, der ikke lever op til de her basale rettigheder, skal vi selvfølgelig stille de her krav, vi stiller til hinanden, både til Tyrkiet, men også til de andre lande, som ikke lever op til dem.
Vi skal også gøre det, hvis der en dag forhåbentlig kommer styr på de her tilstande, der gør, at vi har så mange flygtninge.
Hvis vi nu kunne stoppe den tilstrømning, skal vi stadig lægge pres på Tyrkiet.
Så når Enhedslisten siger, at vi skal lægge pres på dem i forhold til de her 286 mio. kr., er jeg meget enig.
Vi skal også gøre det om 10 år, uanset om den her flygtningestrøm bliver løst.
Tyrkiet er en vigtig aktør qua placeringen.
I forhold til de her 3 mia. euro bliver der spurgt til, hvis Tyrkiet nu kommer med et nyt krav om 2, 3, 4 måneder.
Det vil jo være en ny situation, vi må forholde os til.
Det er klart, at hvis ikke de lever op til nogen af de forventninger, vi har til de penge, vi giver, så er det en anden situation, men hvis de løser nogle af opgaverne og kan gøre det endnu bedre i forhold at bremse tilstrømningen af flygtninge, men også i forhold til at gøre det bedre for de flygtninge, der opholder sig i Tyrkiet, så er det jo en ny situation, og så må vi kigge på det på det tidspunkt.
Men da der er indgået en aftale med EU-landene og de andre lande har tilkendegivet deres bidrag i forhold til den deadline, der nu også er, som jo er lige om lidt, så synes vi fra Radikale Venstres side, uagtet at Enhedslistens forslag er sympatisk – for selvfølgelig skal man lægge det pres på den tyrkiske regering – at vi skal leve op til den forpligtigelse, vi har indgået, og også tilkendegive vores bidrag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-30:
Det, som jeg pointerer i min tale her, og som jeg har pointeret, når vi har diskuteret det, både i Europaudvalget og her i salen tidligere, er, at man med den her aftale blander håndtering af og humanitær hjælp til flygtninge sammen med en grænsehåndtering, altså en sikring af EU's ydre grænser.
Jeg mener, det er stærkt problematisk, at vi på den måde blander tingene sammen.
Så vi mener, det er en rodet aftale.
Derudover mener vi altså stadig væk, som jeg også sagde til en tidligere spørger, at det jo er helt afgørende, når vi laver tætte strategiske samarbejder, at vi så kræver, at der bliver levet op til fundamentale menneskerettighedsstandarder, herunder også, at de selvfølgelig fra Tyrkiets side tilslutter sig flygtningekonventionerne, så de anerkender de flygtninge, de har.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-03-30:
Vi anerkender, at der er et problem, som vi også skal tage alvorligt, men vi synes simpelt hen ikke, at det er rimeligt, at man i den nuværende situation laver en sådan aftale med Erdogan uden overhovedet at stille krav til, hvordan pengene bliver brugt, stille krav til, hvordan menneskerettighedsudviklingen er i Tyrkiet, og sådan set heller ikke stiller krav til Tyrkiets forholden sig til krigen i Syrien, som jo er en væsentlig årsag til flygtningestrømmen, hvor Tyrkiet har spillet en meget kontraproduktiv rolle hele vejen igennem.
Da det her samtidig skal finansieres af ulandsbistanden, som bliver stadig mere udhulet, så har vi kunnet støtte B 76 og dermed støtter vi også i logisk forlængelse af det beslutningsforslaget fra Enhedslisten her i dag.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-30:
Nu sætter ordføreren sig jo op på moralens høje hest.
Jeg bliver nødt til at stille ordføreren to klare spørgsmål.
For det første: Hvor skal de 2,5 millioner såkaldte flygtninge, der i dag opholder sig i Tyrkiet, så være, når Tyrkiet ikke er et sikkert land?
Og for det andet: Kan ordføreren nævne et eneste nærområdeland for flygtningeproducerende lande, som hans parti, Alternativet, vil acceptere at flygtninge opholder sig i?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-03-30:
Jeg er ked af, hvis spørgeren ikke hørte mit svar.
Jeg siger ikke, at de her flygtninge ikke skal være i Tyrkiet.
Jeg siger, at når EU går ind og laver en aftale, hvor vi udbetaler så stort et beløb til et land, så skal vi stille nogle krav.
Og et af de krav er, at man selvfølgelig skal underskrive flygtningekonventionerne, så man anerkender flygtninge og ikke kun europæiske flygtninge.
Nej, jeg snakker om, at vi selvfølgelig skal stille krav, når vi betaler penge til de her lande og laver strategisk tæt samarbejde.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-30:
Det var overhovedet ikke svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Kan hr. Rasmus Nordqvist nævne ét land, hvor han mener at en flygtning trygt kan opholde sig i et nærområde, og kan hr. Rasmus Nordqvist venligst fortælle, hvor de 2,5 millioner potentielle asylansøgere, der i øjeblikket befinder sig i Tyrkiet, så skal være, hvis det er sådan, at de ikke kan være i Tyrkiet?
Er det i Europa?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-03-30:
Så kommer vi måske tilbage til de der vurderinger af situationen, som vi diskuterede før.
I min verden er det fuldstændig urealistisk at forvente, at der kommer færre flygtninge i en situation, hvor man ikke stiller krav om overholdelse af grundlæggende menneskerettigheder og efterlevelse af de her domstolsafgørelser fra Menneskerettighedsdomstolen til en regering, som selv skaber flygtninge.
De nyeste tal er 200.000 flygtninge skabt ikke af Syrien, ikke af Afghanistan, ikke af Irak, ikke af Eritrea, nej, skabt af Tyrkiet selv.
Det er tyrkiske borgere, der bliver jaget på flugt af det tyrkiske militær.
Er det ikke fuldstændig urealistisk at forvente, at der ikke vil komme endnu flere flygtninge, hvis ikke man stiller krav om, at den tyrkiske regering skal leve op til de aftaler, de allerede har indgået?
Christina Egelund (LA), 2016-03-30:
Det tror jeg det er.
Det tror jeg spørgeren har ret i.
Men igen: Alternativet til at forhandle og samarbejde med Tyrkiet er, at vi har en nabo, Tyrkiet, hvor der sidder 2,5 millioner flygtninge – inklusive internt fordrevne, som spørgeren jo også påpeger – og at vi ikke er i forhandling med det regime.
Det gør ikke, at situationen er ideel; det gør ikke, at jeg synes, det er en samarbejdspartner, som, hvis man kunne vælge og vrage, man rigtig gerne ville forhandle med, men det er nu engang sådan, verden er, og det er vi nødt til at forholde os til.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-03-30:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg bare, jeg ved ikke, om det er at udrydde en misforståelse i forhold til ordføreren, men så i hvert fald nævne noget, der er gået igen i løbet af debatten her.
Altså, det, vi diskuterer her, det, der var baggrunden for B 76, det, der er baggrunden for aktstykket, og det, der er baggrunden for det her beslutningsforslag, er jo en beslutning i forhold til en aftale, som EU lavede med Tyrkiet tilbage i november måned.
Det, som ordføreren rejser i sine bemærkninger, er forholdene omkring den nye aftale efter rådsmødet her i marts måned.
Og det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren for Alternativet om, handler om, at det fremgår af aftalen, at flygtningefaciliteten skal yde humanitær bistand, støtte flygtningenes udviklingsbehov og støtte de tyrkiske myndigheders håndtering af flygtningeudfordringen.
Hvad i det er Alternativet uenig i, og hvad ser Alternativet af alternativer til det?
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Jeg vil godt sige tak til den konservative ordfører for de positive bemærkninger om i hvert fald intentionen i det, der ligger her.
Jeg tror, at vi langt hen ad vejen også er enige om, hvad EU måske burde have gjort.
Det spørgsmål, jeg har til ordføreren,
er: Hvordan sikrer vi, at det, som ordføreren håber bliver resultatet, nemlig at pengene kommer de syriske flygtninge i Tyrkiet til gavn, rent faktisk vil finde sted?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-30:
Det kan godt være, at hr. Søren Søndergaard skal have en taletidslængde som en Fidel Castro eller andre for at nå frem til en egentlig besvarelse af mit spørgsmål.
For spørgsmålet var, om Enhedslisten havde en reel tro på, at vi kan få Tyrkiet til at opfylde menneskerettighederne ved at lade være at sende 286 mio. kr. af sted som led i den her aftale.