runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2016-04-21:
Jeg synes ikke, at det udsagn, som kom fra justitsministeren, så vidt jeg husker den 2. december sidste år, var noget klogt udsagn, specielt ikke, når man kan se, i hvilken kontekst udsagnet kom, nemlig at det var dagen før en folkeafstemning, hvor lige præcis principperne for afgivelse af suverænitet var en væsentlig del af afstemningstemaet.
Nu skal jeg ikke motivfortolke det, som justitsministeren sagde, men der ligger selvfølgelig i de udtalelser en bagatellisering af spørgsmålet om at afgive suverænitet, fordi, som justitsministeren sagde, at den kan man jo bare tage tilbage.
Min pointe var dengang, at den kan man ikke bare lige tage tilbage.
Det er jo derfor, at vi sammen med Dansk Folkeparti insisterer på, at når man afgiver suverænitet, skal det altså ske med respekt for grundlovens principper, enten med fem sjettedeles flertal for det her i Folketinget, eller ved at man har en opbakning blandt mere end halvdelen af de stemmeberettigede borgere.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Det er jo et synspunkt, og der har vi forskellige synspunkter.
Sådan er det.
Men jeg tror faktisk, at jeg vil spørge ordføreren om noget helt andet.
For nu afstod Venstres ordfører hr. Jan E. Jørgensen jo fra at karakterisere eller give point til den udtalelse, som justitsministeren er kommet med, om, at man bare kan tage suverænitet tilbage ved en simpel afgørelse her i Folketinget.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad Liberal Alliances ordførers holdning til det er.
Opfatter Liberal Alliances ordfører det udsagn, der kom fra justitsministeren dagen før afstemningen, som f.eks. et træk, eller hvordan opfatter Liberal Alliances ordfører det udsagn?
Christina Egelund (LA), 2016-04-21:
Spørgeren har ret i, at Liberal Alliances tålmodighed, når det kommer til skattelettelser, snart løber ud.
Der har vi efterhånden strakt os i mange år.
Når det kommer til det her, er det jo egentlig en principiel stillingtagen til, hvordan et land bør agere inden for rammerne af et forpligtende samarbejde med andre lande.
Som jeg sagde i min tale, synes jeg, at det ville danne en kedelig præcedens, hvis et land bare meddeler, at nu er der nogle regler, som det ikke bryder sig om – og vi bryder os ikke om de her regler; det har vi to jo tilfælles – altså bare meddeler, at nu gælder de ikke for det pågældende land.
Der kunne også være, kunne jeg fint forestille mig, områder, hvor lande kunne finde på at meddele, at nu tager man suveræniteten tilbage, i forhold til nogle regler som ville ærgre Dansk Folkeparti.
Derfor må det være sådan i et forpligtende samarbejde, at de regler, der er, søger man at ændre efter spillereglerne og ikke ved bare at meddele, at det, vi ikke kan lide, gælder ikke for os.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Det ærgrer mig jo egentlig, at Liberal Alliance ikke kan støtte det her forslag, men sådan er det.
Så må jeg spørge: Er det sådan, at der slet ikke er nogen udløbstid på den tålmodighed, som Liberal Alliance har med EU i forhold til at skabe mulighed for at gøre noget ved det her, som Liberal Alliance jo er enig i?
På andre områder må man sige, at Liberal Alliances tålmodighed jo ikke er særlig lang.
Med hensyn til f.eks. skattelettelser hopper og springer
Liberal Alliance op nærmest hver dag, fordi der ikke er kommet nogen skattelettelser endnu
Men det lyder jo, som om tålmodigheden på det her felt, som jeg synes i virkeligheden er langt værre, er sådan nærmest ubegrænset.
Er der sådan en ubegrænset tålmodighed fra Liberal Alliances side med at få løst det her?
Christina Egelund (LA), 2016-04-21:
Nej, det kan man ikke.
For dengang tilbage i 2014 mente vi, at arbejdskraftens fri bevægelighed ikke politisk skal udvikle sig til fri bevægelighed for velfærdschecks.
Det mener vi stadig væk politisk.
Når jeg så i dag synes, at den rigtige måde at gøre det på ikke er at meddele, at Danmark nu tager suveræniteten tilbage, fordi vi ikke kan lide de her regler – dem kan Liberal Alliance stadig væk ikke lide – så hænger det jo også sammen med, at den forordning, som regulerer det her, nemlig Forordning 883, står over for en revision.
Lige på den anden side af efteråret skal den tages op til revision og genforhandles, og jeg synes, at den rigtige måde at få ændret de her regler på selvfølgelig er at gøre det i de forhandlinger om revisionen af Forordning 883.
I den proces vil vi være benhårde i forhold til, at regeringen selvfølgelig skal forhandle klogt på Danmarks vegne.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Men det får mig jo kun til at gentage mit spørgsmål.
For det, Liberal Alliance gjorde i 2014 sammen med de andre borgerlige partier, var netop at fastholde, at EU-reglerne ikke skulle gælde, når det drejede sig om optjeningsprincippet i forhold til børnechecken.
Og man sagde, at det ikke ville være i strid med EU-retten at fastholde det.
Politisk var det også lige nøjagtig det, som Dansk Folkeparti foreslår nu, altså at vi ensidigt meddeler, at vi fastholder suveræniteten på det her område, selv om EU-retten måske skulle sige noget andet.
Så politisk set tog man i hvert fald fejl i 2014.
Kan vi få en indrømmelse af det?
Christina Egelund (LA), 2016-04-21:
Tak for præciseringen af justitsministerens udtalelser.
Det er jeg sådan set enig i.
Men det, jeg siger, her i dag, er, at jeg ikke synes, det er den måde, samarbejdet skal fungere på.
Jeg synes ikke, man kan have et solidt, forpligtende samarbejde, hvis medlemslandene så bare efter forgodtbefindende meddeler, at regler, som man ikke lige er enige i, ikke gælder for dem.
Det betyder ikke, at det er traktatstridigt, så når vi ikke støtter det her, er det ikke, fordi vi mener, det er traktatstridigt, men fordi vi mener, at det ikke er den rigtige måde at håndtere det her problem på.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Det har jeg ikke sagt, altså at man i alle mulige andre sammenhænge ikke ville.
I den her sammenhæng har jeg ikke opfattet, at der er nogen som helst vilje fra Alternativets side til at forpligte arbejdsgiverne.
Man tror, at man kan løse det her ved at tale godt for dem og ved at få jobcentrene til at fungere bedre i et samspil med virksomhederne.
Det bliver der brugt rigtig mange penge på i forvejen, og alle jobcentre har hele tiden bestræbt sig på det.
De bliver godt nok skældt ud af arbejdsgiverne for ikke at være gode nok.
Så mit indtryk er, at mange af jobcentrene med de ressourcer, de har til rådighed, og inden for de gældende regler, gør, hvad de kan for at formidle jobbene, ligesom mange, mange fagforeninger gør det uden at få nogen som helst modydelser fra det offentlige i den forbindelse.
Det her handler om at pålægge virksomhederne nogle forpligtelser til at løfte et ansvar, der jo sådan, kan man sige, også vil oprette en vis balance imellem alle de krav, man stiller til de ledige, så det måske så kunne blive nemmere for de ledige at forstå alle de forpligtelser, de har.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-21:
Jeg vil godt læse et Piet Hein-gruk op: »En yndet form for polemik/består i det probate trick/at dutte folk en mening på,/hvis vanvid alle kan forstå«
Det er jo lige præcis det, som hr. Kenneth Kristensen Berth gør i forhold til den fuldstændige skamlæsning af justitsministerens citat, som han disker op med.
Jeg ved ikke, om hr. Kenneth Kristensen Berth ikke har forstået citatet, eller om han bare lader, som om han ikke forstår det.
Jeg tror, det er det sidste, og jeg håber, det er det sidste, for justitsministeren siger jo ikke, at vi bare kan trække suverænitet tilbage, og at der så ingenting sker, men han siger klart: Ja, vi kan trække suverænitet tilbage, men det vil have nogle konsekvenser.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-04-21:
Tak for det.
Jeg tror, de forrige ordførere har været godt omkring emnet.
Jeg er enig med de fleste af dem, da de fleste af dem jo er skeptisk indstillet over for det her beslutningsforslag.
I Radikale Venstre mener vi også, at vi skal lade beskæftigelsesreformen virke.
Det er jo også dem, der skal kende de ledige.
Derudover er vi som bekendt rimelig optaget af den fri bevægelighed for arbejdskraft i EU.
Det vil vi ikke lægge hindringer i vejen for.
Det er vi blevet rige af i Danmark.
De har ret til at ansætte, hvem de vil.
De skal overholde reglerne, men de ved altså bedst, hvem der kan varetage opgaverne på deres egen virksomhed.
Vi vil gerne være varsomme med at indføre yderligere bureaukrati, som jeg synes at bl.a. Alternativets ordfører netop har beskrevet det.
Så vi har respekt for den danske model.
Så vi er imod dette beslutningsforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-21:
Det der med, at det bare er et tryk på en knap, og så har man slået en stilling op, passer ikke.
Jeg er selv arbejdsgiver, og jeg har en lille virksomhed, så det er ikke så tit, jeg ansætter, men jeg gør det i ny og næ.
Og hvis man skal slå en stilling op, både på jobportalen og på en række jobportaler i de faglige organisationer, skal man beskrive det – der skal jo et jobopslag til.
Det kan måske tage en time alt i alt at få det beskrevet og få det slået op alle stederne.
Hvis du ganger det med 500.000 om året f.eks., så bliver det alligevel til en overenskomstmæssig timeløn lidt af en udgift.
Og hvis vi så siger, at mange af de stillinger netop i de firmaer, der skal slå jobbene op, alligevel vil blive fyldt ud af udenlandske arbejdere, som de har i deres netværk, så skal alle de danskere, der så tror, der er et arbejde, også bruge tid på at søge det, virksomhederne skal bruge tid på at besvare alle 300 jobansøgninger osv. osv.
Set fra en virksomheds perspektiv er det altså ikke bare at trykke på en knap, der er altså en del arbejde i det her.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Det her koster ikke ret mange penge.
Jobnet.dk findes i forvejen, og det er ikke det store besvær for arbejdsgiverne, at de skal slå et ledigt job op.
Det tager i hvert fald ikke længere tid for dem, end det tager for de ledige at søge det, eller end det tager for en ledig at lave sin profil på jobnet.dk.
Det kan vi nok være enige om.
Handler det ikke dybest set om, at Alternativet ikke bryder sig om at pålægge arbejdsgiverne noget?
Er det ikke her, vi har problemet – fordi man tror på, at man med gode ord kan overbevise arbejdsgiverne om, at de skal give alle ledige i det her land en fair chance?
Så spørger jeg bare: Hvad er det, der tyder på, at arbejdsgiverne er indstillet på det?
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-21:
Vi vil gerne være med til at arbejde på den intention, der er, men vi vil hellere bruge nogle af de mange milliarder – jeg tror, det er 8 mia. kr. – anderledes.
Jeg regnede ud – det er måske en lidt fræk udregning – at vi bruger 8 milliarder om året på jobcentrene.
De penge kan vi da få meget, meget mere ud af ved at sikre, at de steder, hvor jobbene er, hvor efterspørgslen er, bliver tæppebombet med ansøgninger.
Det er da en meget mere direkte måde, synes jeg, at gå til det på end at bygge et system, som virker dyrt, og som vi ikke er sikre på virker, og hvor noget af det måske er i strid med EU-retten og også kræver sådan en mastodont af en administrativ sanktionsmodel.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Tak, og tak til ordføreren.
Altså, det sidste ordføreren sagde, hænger da ikke sammen.
Ordføreren argumenterer imod vores forslag, i forhold til man risikerer at slå nogle stillinger op, som er proformastillinger, fordi de alligevel bliver besat med udenlandsk arbejdskraft.
Nu foreslår ordføreren så, at vejen til at løse det er nøjagtig det samme, nemlig at jobcentrene skal have de ledige til at søge stillinger i de virksomheder, der traditionelt ansætter udenlandsk arbejdskraft.
Det er jo nøjagtig det samme.
Det her handler jo om at sikre, at alle ledige i det her land får en fair chance for at byde på de ledige job.
Det er ikke det samme, som at de får dem, det er ikke det samme, som at der ikke bliver ansat udenlandske arbejdere i stedet for.
Det er jo bare, fordi vi har erkendt, hvad de lovmæssige rammer er i forhold til det i dag, og at vi ikke kan klare det uden et opgør med EU-reglerne.
Det her handler om at sikre fair konkurrence for alle ledige.
Jeg fatter simpelt hen ikke, at Alternativet ikke vil være med til at støtte et sådant forslag.
Det kan ikke være mere fair end det, vi foreslår her.
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-21:
Som jeg forstår det her forslag, har det til hensigt at gøre jobrekrutteringen mere tilgængelig for de arbejdsløse her i Danmark.
Jeg er i essensen meget enig i Enhedslistens intention med forslaget og vil gerne bakke op om at sætte fokus på området.
Men i Alternativet mener vi egentlig ikke, at det her forslag rammer særlig præcist i forhold til at løse den udfordring.
For at kunne løse den her udfordring mener vi først og fremmest det kræver en kulturændring i mange virksomheder.
Det er et arrangement, der skal drives af viljen til at gøre tingene rigtigt og ordentligt, også for fællesskabet.
Mange virksomheder er allerede på vej, andre halser efter.
Og det er det, vi er skeptiske over for i Alternativet.
Én ting er, at der ansættes gennem netværk, men hvis det er den enkelte virksomheds vurdering, at kvaliteten af arbejdskraften bliver bedre ved at søge gennem netværk end via det lokale jobcenter, synes jeg, udfordringen må være at styrke jobcentrenes indsats, så der bliver en større kvalitet i samarbejdet mellem dem og virksomhederne.
Jobcentrene skulle jo gerne repræsentere sådan et slags netværk til mange relevante arbejdstagere.
Jeg vil med andre ord gerne være med til at sikre, at samarbejdet med jobcentrene får en sådan kvalitet, at der rent faktisk er et ønske om at bruge jobcentrene, og ikke en tvang til det.
Når det kommer til udenlandsk konkurrence, vil jeg også understrege, at vi fuldt ud anerkender den problemstilling, som Enhedslisten stiller op, men jeg er bare ikke overbevist om, at det her indgreb har den ønskede effekt.
I Danmark er det kun en femtedel af de private virksomheder, der overhovedet overvejer at ansætte udenlandsk arbejdskraft, og det er vel at mærke inklusive den arbejdskraft, der er så højt specialiseret, at vi ikke kan levere den i Danmark, altså inklusive jobs, hvor der ikke er konkurrence i forhold til danske arbejdssøgende.
Og hvis vi går længere ned i tallene, kan vi se, at det faktisk kun er 1 pct. af virksomhederne i Danmark, som ansætter to tredjedele af al den nytilkomne arbejdskraft fra EU-10-lande og fra ikkevestlige lande.
Det er sådan meget branchespecifikt – det kan være landbrug, fiskeri, rengøring osv.
Og når man ser på de virksomheder, der ansætter udenlandsk arbejdskraft, er jeg også i tvivl om, hvorvidt det her forslag nytter noget.
Så udsætter man bare de arbejdsløse for at søge stillinger, som de i nogen grad ikke ville komme i betragtning til alligevel.
Det betyder, at mange danskere kommer til at bruge tid på at søge en masse stillinger, som reelt ikke er disponible – det kan jeg godt frygte.
Vi mener, at man kan bidrage til at løse forslagets formål på en anden måde, nemlig ved at ledige sender uopfordrede ansøgninger til de virksomheder, der traditionelt ansætter udenlandsk arbejdskraft.
Ledige skal jo i forvejen være aktivt jobsøgende, så det kan vel ikke være så svært for medarbejderne på landets jobcentre at identificere de virksomheder, der ansætter meget udenlandsk arbejdskraft, og sikre, at kanonen rettes mod dem, sådan at de altid har en stor bunke jobansøgninger fra danske ledige liggende, når jobåbningerne kommer.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-21:
Jo, men der kommer vi jo ned til en helt fundamental uenighed mellem Enhedslisten og Liberal Alliance.
Det kan det aldrig nogen sinde blive.
Det er, at man siger til nogle virksomheder, der har tjent nogle penge: Nu skal I aflevere lidt færre af de penge, som I selv har tjent.
Det er jo som udgangspunkt ikke statskassens penge, medmindre man altså går ind for, at alting burde nationaliseres.
Det gør Enhedslisten muligvis, det må ordføreren selv redegøre for, men det gør vi ikke i Liberal Alliance.
Så de penge, virksomhederne tjener, er deres egne penge, og dem synes vi de skal beholde nogle flere af.
De penge, som man får, når man er på dagpenge eller kontanthjælp, er penge, der kommer fra andre.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Vil ordføreren dermed påstå, at når ordførerens parti er med til at give lettelser i selskabsskatten på 4 mia. kr., er det et forslag, hvor der pludselig følger en hel masse forpligtelser med for arbejdsgiverne til at investere i nogle job, eller hvordan hænger det sammen?
Altså, vil ordføreren ikke godt bekræfte, at virksomheder i det her land hvert eneste år får milliarder i offentlig subsidiering, direkte og indirekte, uden at der følger nogen som helst forpligtelser med til at investere og skabe nogle job her i landet?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-21:
Til det vil jeg sige, at der jo er den forskel, at ledige i Danmark er kraftigt subsidieret af de offentlige kasser gennem – i international sammenhæng – meget, meget lukrative overførselsordninger.
På den måde støtter vi jo ikke – heldigvis, og vi skal aldrig til det – arbejdsgivere med direkte subsidier.
Det gør man i nogle tilfælde, energibranchen osv., men det er jo ikke det bærende princip i Danmark, at vi subsidierer arbejdsgivere.
Og derfor giver det heller ikke nogen mening, at der skulle følge de samme krav med.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Hvad det sidste angår, vil jeg da bede ordføreren om at studere, hvad der rent faktisk er sket, siden krisen slog igennem herhjemme i 2008, hvor det jo er et faktum, at der er fyret i tusindvis af herboende arbejdere, og at virksomhederne i meget stor stil har ansat østeuropæisk arbejdskraft i stedet for.
Men bortset fra det vil jeg bare sige, at jeg fuldstændig kan bekræfte ordførerens forventning om, at jeg ikke havde nogen forventninger om, at ordføreren ville støtte det her forslag, for jeg har aldrig nogen sinde oplevet, at Liberal Alliance her i Folketinget har støttet nogen som helst forslag, der pålagde arbejdsgiverne nogen som helst forpligtelser i den her retning.
Så hvorfor skulle Liberal Alliance dog gøre det i dag?
Derimod har jeg jo konstateret utallige gange, at Liberal Alliance har en stor appetit på og en stor iver efter at pålægge de arbejdsløse alle mulige forpligtelser og er parate til at idømme dem alle mulige sanktioner, hvis de ikke søger job tilstrækkelig energisk – efter Liberal Alliances opfattelse.
Så jeg må sige tak, fordi ordføreren fuldstændig har levet op til mine forventninger.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-21:
Tak for det, formand.
Det går vel grundlæggende ud på, at alle arbejdsgivere skal forpligtes til at slå job op på Jobnet, at arbejdsgivere skal kontakte jobcenter og faglige organisationer, hvis de ansætter udenlandsk arbejdskraft.
For os er det helt centralt, at staten naturligvis ikke skal blande sig i, hvordan arbejdsgivere ansætter arbejdstagere.
Man skal altså ikke blande sig i de rekrutteringskanaler, som arbejdsgivere benytter sig af; det må stå arbejdsgivere helt frit for.
Det her er et bureaukratisk forslag, for i tilfælde af at man indførte det, skulle der jo være en eller anden kontrol fra det offentliges side med, om arbejdsgivere rent faktisk slog ledige job op på Jobnet.
Hvad skulle sanktionen være, hvis ikke man gjorde det?
Jeg synes, det er et virkelighedsfjernt lovforslag.
Mange arbejdsgivere, det kan være små håndværksmestre osv., har jo et netværk af folk, de ringer til, ofte måske nogen, de har haft ansat tidligere osv., som de ved mangler et arbejde.
At forestille sig, at man skulle gå ind og lovgive om, at de hver gang skulle gå ind og slå et job op på Jobnet, vil være bureaukratisk, og det vil forståeligt nok blive meget, meget upopulært.
Så det skal vi selvfølgelig ikke pålægge arbejdsgiver. Så er der selvfølgelig også det juridiske spørgsmål, nemlig at det vil være i strid med de regler, der er, om den fri bevægelighed af arbejdskraft i EU, at der skulle være en særlig ansættelsesprocedure for udlændinge, og det vil der jo være, hvis det er sådan, at man skal foretage sig noget helt bestemt, hvis man påtænker at ansætte udenlandsk arbejdskraft, i det her tilfælde at informere om det.
Derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Jeg vil til sidst sige, at lovforslaget jo også hviler på en grundlæggende forkert præmis, nemlig den, at når man ansætter udenlandsk arbejdskraft i Danmark, er det på bekostning af dansk arbejdskraft.
Det er simpelt hen ikke korrekt.
Det ville jo kun være korrekt i det tilfælde, at man troede på den antagelse, at der er et bestemt antal job i en økonomi.
Det er der ikke, og derfor sker ansættelsen af udenlandsk arbejdskraft i hvert fald over tid ikke på bekostning af dansk arbejdskraft.
Så præmissen for lovforslaget er også grundlæggende forkert, og det er kun endnu en god grund til ikke at støtte beslutningsforslaget.
Hans Andersen (V), 2016-04-21:
Bestemt ikke!
Jeg synes, det er rigtig godt, at virksomhederne kan få den arbejdskraft, de efterspørger.
Men jeg understøtter ikke og er ikke tilhænger af, at den arbejdskraft, man så ansætter, ikke får en ordentlig løn.
Det er også derfor, at vi er ved at tage initiativer i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, der skal sikre, at dem, der kommer til Danmark for at arbejde, får en ordentlig løn, og at der ikke er tale om, at de bliver lønnet på en måde, der undergraver den danske model og det danske arbejdsmarked.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Jeg lyttede for at høre, om der skulle komme noget nyt, og det gjorde der så.
Det er åbenbart disrespekt for den danske model, hvis man skulle pålægge virksomhederne at slå de ledige job op.
Men så har vi jo allerede vist disrespekt for den danske model ved at pålægge offentlige virksomheder at slå jobbene op.
Hvordan hænger det sammen?
Hvad mente ordføreren med det, altså at det skulle være manglende respekt for den danske model at pålægge virksomhederne at slå ledige job op?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-04-21:
Jeg kan også indimellem gøre mig mine overvejelser om, hvor meget bureaukrati vi skal regulere med i det offentlige, men jeg synes, der er en hel grundlæggende forskel, nemlig at det er for offentlige midler inden for det offentlige, at vi varetager de lediges vilkår.
Og jeg synes ikke, at vi kan pålægge private virksomheder, som kan være meget små, at skulle slå job op her, som de måske har besat, har arbejdskraft til, blot fordi vi vil sikre, at det kommer på en portal.
Jeg tror, at det hverken gavner de ledige eller virksomhederne.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Jeg må bare sige, at de syv gode grunde fremstår for mig som postulater.
Jeg kan ikke se noget som helst bureaukratisk i, at virksomhederne skal beskrive den ledige stilling, de har, og slå den op på jobnet.dk.
Det kan jeg altså ikke se noget bureaukratisk ved, det må jeg ærligt tilstå.
Det der med EU-reglerne har jeg svaret på, og de andre er jo ikke konkretiserede.
Så, undskyld mig, det fremstår for mig som dårlige undskyldninger, fordi man ikke vil pålægge virksomhederne det.
Så skulle man da hellere konkret gå ind i det og sige: Ja, virksomhederne skal også forpligtes.
Og hvis man ikke lige synes, at den måde, vi har gjort det på, var god nok, kunne man jo konkretisere det.
Her har man jo vendt sig imod ideen som sådan, nemlig at arbejdsgiverne skal forpligtes, og det er jeg da rigtig skuffet over, når det kommer fra Alternativet.