runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Mit grundlæggende virke som borgerlig politiker i et frit samfund, som jeg synes vi kan være stolte af, udspringer af, at man kan se hinanden ansigt til ansigt, kan have en dialog, at man ved, hvem man snakker med, og at ingen bare kan skjule sig bag en beklædningsgenstand.
Derfor har regeringen jo også besluttet sig til foranlediget af en konkret sag for noget tid siden, at man har ret til at afvise jobansøgere, som ikke vil vise deres ansigt, hvis de er ansat i offentlig tjeneste.
Så har man altså ret til at sige: Nej, du kan sådan set ikke være ansat her, for vi vil have lov til at se dit ansigt.
Der har været en konkret sag fra Odense i en børneinstitution, og det foranledigede regeringen til at tage det skridt.
Så der er jeg sådan set enig i, at man skal kunne se hinandens ansigt, specielt også inden for den offentlige sektor.
Altså, et maskeringsforbud er et maskeringsforbud, og der kan man jo ikke bare undskylde sig med, at man render rundt i en burka eller en niqab.
Hvis man deltager i demonstrationer, må man jo selvfølgelig også overholde landets lovgivning.
Kim Christiansen (DF), 2009-12-08:
Det glæder mig, for så har vi i hvert fald fået slået fast, at man ikke kan deltage i en demonstration iført burka.
Så er vi jo allerede et stykke på vej.
Nu hørte vi også om den arme buschauffør, der var blevet fyret, fordi han havde bedt om at se en kvindelig passagers ansigt, og så er mit korte spørgsmål til justitsministeren: Hvis vi forestiller os, at en politibetjent står over for en burkaklædt demonstrant – det har vi fået slået fast er ulovligt – og beder om at få vedkommendes ansigt at se, vil han så eventuelt blive frataget sit job?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Jeg ved bare af erfaring, at hver gang der kommer sager frem i offentligheden, ligger der altid mange andre elementer bagved, så den vil jeg ikke udtale mig om.
Det må være noget, der vurderes i hver enkelt sag.
Det kan være, der er en grund til, at man har burka eller niqab på, også selv om man deltager i en demonstration.
Men det er alt andet lige sådan, at politiet også i forbindelse med f.eks. paskontrol har en forpligtelse til at kunne se en persons ansigt, så når man går igennem paskontrollen, skal man selvfølgelig også vise sit ansigt, selv om man siger, at man skal have burka eller niqab på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-08:
Jeg kan jo undre mig over det her forslag, som De Konservative fremsatte lige omkring sommerferien.
Jeg synes ellers, at både den nuværende justitsminister og den forhenværende justitsminister burde have vidst fra sagen om dommere og tørklæder, hvor vi netop var inde på nogle af de her principielle betragtninger om grundloven – og derfor blev lovgivningen indrettet, som den nu blev på det tidspunkt – at det her forslag, som man fremsatte, var problematisk.
Så mit spørgsmål er: Hvad forventede man egentlig fra De Konservatives side at få ud af det forslag?
Var det bare noget ren signalpolitik, hvor man ville op på siden af Dansk Folkeparti?
Hvad forventede man at få ud af forslaget?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Nu er det sådan, at Det Konservative Folkeparti ikke er på vej i sådan en stor glidende bevægelse væk fra vores udgangspunkt, som eksempelvis SF har været her det sidste års tid.
Vi står ved de ting, vi mener, og vi har ikke ændret holdning.
Vi er et nationalt parti, som tror på, at der er nogle grundlæggende rettigheder, man skal forsvare.
Der er overhovedet ikke ændret noget i Det Konservative Folkepartis udgangspunkt, og vi sender jo ikke politik ud i forhold til andre partier.
Jeg ved godt, at SF prøver at koordinere med Socialdemokratiet, at man skal være nok så enige, og derfor laver man kompromiser med hinanden, og SF's politik ved vi efterhånden ikke hvad er.
Det Konservative Folkepartis politik står fuldstændig fast, uanset hvad andre partier mener, men vi vil ikke lovgive, hvis der rejses væsentlige spørgsmål i forhold til menneskerettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention.
Der har vi jo nogle ganske fornuftige regler, som hører under integrationsministeren.
Vi taler både om kvinder, der har været udsat for vold, kvinder, som har været udsat for menneskehandel, og der er nogle meget fornuftige regler, som integrationsministeren står for.
Hvis man er udsat for vold, for undertrykkelse, har Integrationsministeriet jo forskellige programmer og forskellige konstruktioner, som er ganske fornuftige i forhold til de kvinder, som er udsat for sådanne forfærdelige, uhyrlige overgreb.
Peter Skaarup (DF), 2009-12-08:
Det kom der en vældig ståhej ud af, og manden endte faktisk med at blive fyret.
Der var mange, der var efter den her arme buschauffør, fordi han gerne ville se, hvem der kom ind i hans bus, altså se deres ansigter.
Vi rejste så den sag over for regeringen og den daværende justitsminister, og hun syntes ikke, der var nogen grund til at gøre noget til fordel for buschaufføren i den her sag.
Men kan justitsministeren her i dag svare på, om De Konservative og vel dermed også regeringen har et bud på, hvad man nu vil gøre?
Har man stadig væk den samme holdning, at det er i orden, at man kan gå ind i en bus uden at vise sit ansigt og bære niqab, eller er der også andre toner der fra regeringens side?
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-08:
Det er i anledning af justitsministerens svar til fru Anne Marie Geisler Andersen.
Her sagde justitsministeren, at i modsætning til Det Radikale Venstre mente justitsministeren, at burkaen var undertrykkende.
På hvilken baggrund siger justitsministeren det?
For der er ikke nogen radikal, som ikke har sagt, at burkaen kan være undertrykkende.
Jeg tror, at vi lige så godt som justitsministeren ved, at det i nogle tilfælde er frivilligt.
Ellers var det hele jo meget enklere.
Men vi har ikke udtalt os om, at burkaen ikke kan være undertrykkende.
Og jeg vil bare gerne vide, hvad justitsministeren begrunder sin påstand med?
Kim Christiansen (DF), 2009-12-08:
Tak for det.
Jeg sidder og bliver en lille smule forvirret under debatten.
Vi har hørt – og jeg går ud fra, at det er noget, justitsministeren også bifalder – at der er et maskeringsforbud i Danmark i forbindelse med demonstrationer, men omvendt kan jeg også forstå, at det er justitsministerens holdning, at hvis den samme maskering bare foregår i en burka, er det ikke ulovligt, og så kan vi som sådan ikke skride ind over for det.
Så handler det i virkeligheden om, hvem der er inde i burkaen, altså om det er en autonom, eller om det er en muslim?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-08:
Jeg synes ikke, at det er et særligt kønt tilbagetog, justitsministeren er ude i.
Jeg er sikker på, at begge ministre må have indset, at det her ville give problemer, ellers ved jeg ikke, hvor man har haft sine øjne og ører, da vi behandlede forslaget om dommere og tørklæder.
Men lad nu det ligge.
Nu har ligestillingsperspektivet jo været rigtig meget fremme her i dagens debat, og et burkaforbud skulle efter sigende gavne, at der ikke længere sker kvindeundertrykkelse af de her kvinder i burka.
Men jeg er nu mere optaget af, om ministeren, når de her kvinder så endelig gør oprør mod deres ægtemænd, når de gør op med deres voldelige ægtefælle og de ikke har opholdstilladelse i Danmark, så vil være med til i ligestillingens hellige navn at se på at give de kvinder mulighed for at blive i landet.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Forskellen er jo – og det er nok forskellen på Det Radikale Venstre og regeringen i den her sag – at vi mener, at man har lov til at være punker og gå rundt med hanekam, det kan man gøre, lige så meget man vil, men vi mener, at mange kvinder bliver påtvunget at få burkaen eller niqabben på.
Så det er altså den store forskel.
Der er nok ikke så mange forældre, der påtvinger deres unge søn at gå rundt i huset derhjemme med hanekam eller at klæde sig ud som punker med piercinger over det hele.
Det tvinger jeg i hvert fald ikke mine børn til derhjemme.
Så der er altså en forskel.
Peter Skaarup (DF), 2009-12-08:
Jeg synes, det ville være positivt, hvis vi kan komme så langt, men ikke sådan at forstå, at Dansk Folkeparti så opgiver kravet om et reelt forbud, for vi synes faktisk, at det er noget utroværdigt, at regeringspartier den ene dag siger, at vi skal have et forbud mod burka, og den næste dag siger, at vi i øvrigt er kommet i tanke om, at det er grundlovsstridigt.
Sådan spiller klaveret ikke, så der må man undersøge tingene bedre.
Når vi spurgte til det i Folketinget, sagde regeringen bare: Det vil vi ikke gøre noget ved, den her buschauffør må blive fyret, vi har ikke noget krav om, at man skal vise sit ansigt, når man går ind i en bus.
Men hvis vi kan komme så langt, at regeringen trods alt viser en vilje til at gribe ind modsat tidligere og er indstillet på reelt at gøre op med den tendens, så synes vi, det er fornuftigt.
Men kan regeringen så svare på, hvornår der kommer et udspil, for foreløbig er der jo gået næsten et halvt år, uden at der rigtig er sket noget fra regeringens side?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Altså, burkaarbejdsgruppen blev nedsat i september måned, og det er jo sådan 3-4 måneder siden, og den kigger på en bred palet af initiativer med det udgangspunkt, at vi synes, det er et fornedrende kvinde- og menneskesyn, burkaen og niqabben repræsenterer.
Og så er der nogle identifikationsudfordringer, som vi også kigger på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-12-08:
Tak, hr. formand.
Helt tilbage i 2005 stillede jeg en række spørgsmål til den daværende justitsminister, fru Lene Espersen, om det her med eventuelle forbud imod burkaer i forbindelse med trafik – på motorcykel, i biler osv.
Det var sådan set foranlediget af en historie fra New Zealand, hvor man faktisk har fremsat et lignende forslag, netop på grund af nogle problemstillinger med folk, der begik sig lidt uheldigt i trafikken iført burka.
Og da nævnte ministeren i det svar, at det var man ikke interesseret i fra regeringens side, for man anså det ikke som værende et trafiksikkerhedsmæssigt kritikpunkt.
Der har jeg så noteret mig, at den nye justitsminister er citeret for at sige, at der også er et trafiksikkerhedshensyn, i forbindelse med begrundelsen fra ministeren selv for, at man støttede et burkaforbud.
Så vil jeg gerne spørge justitsministeren nu, hvad han mener: Er der et trafiksikkerhedshensyn, vi skal kigge på, eller er der ikke?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Det synes jeg sådan set også.
Det er jo meget naturligt, at ansigtet kan ses, hvis man f.eks. har købt et månedskort til en bestemt form for transport.
Nu kender jeg ikke den konkrete sag, så den kan jeg ikke udtale mig om, men en af de ting, som burkaarbejdsgruppen kigger på, er også hele identifikationsspørgsmålet.
Det Konservative Folkeparti lægger jo heller ikke skjul på, at vi ændrede holdning i forbindelse med fremlæggelsen af vores integrationsudspil til sommergruppemødet.
Vi var tidligere imod et forbud mod burka.
Af hensyn til kvindernes ligestilling, af hensyn til en masse praktiske ting i det danske samfund valgte vi i Det Konservative Folkeparti at sige, at vi var for et burkaforbud.
Så undersøger vi tingene, og regeringen kan ikke fremsætte og vil ikke støtte forslag, som strider imod grundloven, heller ikke når der rejses væsentlige spørgsmål i forhold til grundloven og menneskerettighederne, og det er derfor, at vi er landet på den position, vi har: Vi er imod burka, vi er imod niqab, vi er imod kvindeundertrykkelse, men vi vil ikke støtte forslag, som rejser væsentlige spørgsmål i forhold til menneskerettighederne og i forhold til grundloven.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-12-08:
Men det er jo sådan, som jeg også noterede mig at justitsministeren sagde, at justitsministeren repræsenterer et lov og orden-parti; det var et af de foregående spørgsmål, der blev besvaret sådan.
Og så er det, jeg undrer mig lidt, når man nu kan se, at den samme justitsminister over for Jyllands-Posten har udtalt, at man anser det som værende et trafiksikkerhedsmæssigt problem, at folk er iført burka, når de f.eks. kører på motorcykel eller i en personbil.
Når man ikke vil støtte et burkaforbud rent praktisk ved at stemme for det her beslutningsforslag, støtter regeringen jo reelt, at det fortsat er tilladt at køre i bil og på motorcykel iført burka.
Og hvis man så kigger på, hvad en burka er, kan jeg sige, at det er en heldækkende dragt, der dækker næsten alt på kroppen.
Øjnene er delvis dækket af et vævet stof, og nogle har tilmed skyklapper på siderne, når de bevæger sig i trafikken.
Det kan jo ikke være trafiksikkerhedsmæssigt forsvarligt.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-08:
Jamen vi har jo ytringsfrihed i det danske samfund.
Det er jeg ekstremt stolt af, for det er ikke alle samfund, der har det, og det har vi måttet kæmpe for – også fra borgerlig side og i Europa i løbet af de sidste 20 år.
Men ytringsfrihed er ikke ensbetydende med, at man kan begå lovovertrædelser.
Der er også nogle, der vil mene, at det er fair og rimeligt, at man har ret til flerkoneri.
Det har vi jo forbudt i dansk lovgivning.
Hvis det er ting, der gør, at man overtræder lovgivningen, i forbindelse med at man påberåber sig ytringsfrihed, er der selvfølgelig en grænse.
Det er jo en sag, som politiet må vurdere i hvert enkelte konkrete tilfælde.
Det har nu aldrig nogen sinde været en begrundelse for at gennemføre et burkaforbud, at der var trafiksikkerhedsmæssige udfordringer ved det, for det er der.
Men det er jo ikke en lovgivningssag.
Det er en politisag.
Hvis politiet vurderer, at man ikke kan køre i bil eller på motorcykel med burka, må de jo skride ind over for det.
Det er de sådan set bedre til at vurdere, end jeg er.
Jeg ved heller ikke, hvor mange der kører rundt med burka, og det er jo nok det, der også er udfordringen, nemlig hvor meget man kommer ud med burka.
Men det er jo op til politiet hele tiden at vurdere trafiksikkerheden.
Per Clausen (EL), 2009-12-09:
Jeg kan forstå, at fru Birgitte Josefsen er enig med mig i, at når man fastsætter nogle takster, får det betydning, hvis man sætter tilsvarende opgaver i udbud, fordi det er meget lidt sandsynligt, at nogle vil byde under de takster.
Er fru Birgitte Josefsen så ikke også enig med mig i, at den situation, hvor man i amterne har vidst, at den minister, som efterfølgende skulle fastsætte satserne, var meget optaget af at udbygge det private sundhedsvæsen, også har påvirket den holdning, amterne er gået ind til forhandlingerne med?
Man kan sige, at i sidste instans har det altså været regeringen, som har haft den afgørende indflydelse på prisniveauet og dermed også været med til at lukke muligheden for at få et udbud, der kunne skabe lave priser.
Birgitte Josefsen (V), 2009-12-09:
Nu ved vi jo ikke, hvad udbuddet kunne have vist, fordi det er blevet brugt i meget begrænset omfang.
Som jeg har været inde på tidligere
, må man formode, at der ligger én pris, når man snakker om udbud, fordi der dér kan kalkuleres med, at man ved, hvor mange patienter der kommer, og en anden pris, når man benytter sig af det udvidede frie valg, hvor den private udbyder ikke ved, hvor mange der kommer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-09:
Det er jo et emne, som vi en gang imellem her i Folketingssalen konkurrerer på regeringen og oppositionen imellem.
Nu er det jo sådan, at vores sundhedsminister fuldstændig har afvist den kritik, som Rigsrevisionen er kommet med.
Venstres ordfører, fru Birgitte Josefsen, gør her nøjagtig det samme.
Orla Hav (S), 2009-12-09:
Ja, allerførst vil jeg sige, at det, der er til diskussion her i dag, er rigsrevisorernes konklusion, nemlig at skatteyderne har betalt overpris for de opgaver, der er blevet løst af det private sundhedsvæsen.
Nu har Venstre så leget en hel del talleg med DRG-taksterne og den slags, og det er lidt vanskeligt.
Men jeg vil godt stille fru Josefsen det spørgsmål, om hun kan oplyse mig om, hvad afregningsprisen er i procent af DRG-taksten for de ydelser, som en sygehusafdeling i det offentlige sygehusvæsen laver som meraktivitet og får honoreret som meraktivitet.
Hvad er afregningsprisen i procent for at løse de opgaver?
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-09:
Det kan jeg kun stå her som folketingsmedlem og sige, at det synes jeg er en virkelig alvorlig udmelding fra Venstres sundhedspolitiske ordførers side.
Så vil jeg gerne stille et andet spørgsmål til Venstres ordfører, fru Birgitte Josefsen:
I ordførertalen fremgik det meget, meget tydeligt og mange, mange gange, at det her drejede sig om, at 300.000 danskere havde været fuldt tilfredse med den behandling, de havde fået på de private sygehuse.
Ja, det tror jeg er helt rigtigt, men hvor mange, mange hundrede tusinde, måske endda en million, er ikke også meget tilfredse med de ydelser, de har modtaget på de offentlige sygehuse?
Mit spørgsmål skal være – jævnfør kritikken fra Rigsrevisionen, som siger, at der er foregået en overbetaling – om vi ikke kunne forestille os, at væsentligt flere patienter kunne være blevet tilfredse ud fra den samme sundhedsøkonomiske budgetramme, fordi der er fundet en overbetaling sted og vi dermed ikke har kunnet få behandlet og plejet endnu flere patienter inden for den samme ramme.
Birgitte Josefsen (V), 2009-12-09:
Nu er det jo sådan, at vi netop i dag har kunnet læse en stor rapport, der viser, at patienterne faktisk generelt er tilfredse med deres behandling også på de offentlige sygehuse.
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt at forholde sig til, at der udføres et godt stykke arbejde.
Vi er aldrig nogen sinde gået ud og har sagt, at der ikke foregår et godt stykke arbejde på de offentlige sygehuse.
Det gør der.
Det gør der både på de offentlige sygehuse og på de private, fordi vi alle sammen er optaget af, at der er en høj kvalitet i de sygehusydelser, der leveres til patienterne, og at alle gør deres bedste, uanset hvilken patient det er, der kommer ind ad døren.
Som jeg har svaret tidligere, tager jeg Rigsrevisionens rapport til efterretning, men jeg anerkender ikke den præmis, der forudsættes i konklusionen.
Jonas Dahl (SF), 2009-12-09:
Vil ordføreren medgive, at det er Rigsrevisionens opgave at sikre, at der bliver taget skyldigt økonomisk hensyn?
Det er jo det, der står i rigsrevisorloven, vil ordføreren anerkende det?
Det er det, ordføreren gentagne gange har sagt slet ikke er Rigsrevisionens opgave.
Men det er altså det, der står i rigsrevisorloven, vil ordføreren anerkende det? Nu kan vi så i anden omgang høre det argument med, at Rigsrevisionen slet ikke har forstand på det.
Men hvad er det, Rigsrevisionen ikke har forstået?
Hvad er det, Dansk Sundhedsinstitut ikke har forstået?
Hvad er det, Lægeforeningen, som også er kommet med en undersøgelse, ikke har forstået?
Og hvad er det, den arbejdsgruppe bestående af Sundhedsministeriet og Konkurrencestyrelsen ikke har forstået om overbetalingen?
Birgitte Josefsen (V), 2009-12-09:
Det kan jeg ikke svare på, for det tal har jeg ikke med her i dag.
Det er sådan, at man jo selvfølgelig skal bruge statens penge, offentlige kroner, på bedste vis.
Men man skal også forholde sig til, hvad det er for en lov, der opereres ud fra.
Et bredt flertal i Folketinget har vedtaget en lov, som der administreres ud fra, og det må så være det grundlag, som man skal vurdere på baggrund af.
Så det er det, jeg drager min konklusion ud fra.
Jeg må så konstatere, at med hensyn til hvor opbakningen ligger, kommer det an på, hvem det er, man spørger.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at de udtalelser, jeg er kommet med, også har fået opbakning fra en af landets førende økonomer.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-09:
Det ligger lidt i samme spor, fordi fru Birgitte Josefsen kritiserer rigsrevisor og siger, at det tydeligt bærer præg af, at rigsrevisoren ikke ved, hvad han sidder og laver en revision af.
Jeg vil gerne spørge fru Birgitte Josefsen, om det virkelig er et rigtigt citat.
Mener fru Birgitte Josefsen det citerede?
Eftersom Rigsrevisionen som institution er en meget vigtig del af det danske demokrati, hvad agter fru Birgitte Josefsen så ligesom at ændre, når hun ikke mener, at rigsrevisor aner, hvad det er, han skriver om?
Birgitte Josefsen (V), 2009-12-09:
Det er sådan, at vores minister har været inde over taksterne én eneste gang.
Derudover er det de tidligere amter, altså regionerne, der forhandler taksterne.
Det er jo det, der så er grundlaget, når man sidder derude og skal regne sine udbud ud; så det er jo ikke os herinde, der sætter, kan vi sige, nøglen for, hvordan et udbud kommer til at se ud, og hvilke takster man beregner det ud fra.
Én gang har ministeren været inde over taksterne, og der fandt man et niveau, der lå imellem det, der blev meldt ud fra de private udbydere, og det, der blev meldt ud fra Amtsrådsforeningen.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-09:
Jamen det er jo bare en afledningsmanøvre, ikke?
Det sker, fordi man ved, at man ikke har noget, som man kan bruge til noget.
Derfor siger man så lige pludselig, at man tager det til efterretning, samtidig med at man går ud og virkelig underminerer en af de mest vigtige institutioner i dansk demokrati, nemlig den institution, der skal kontrollere, at pengene de facto bruges ordentligt.
Birgitte Josefsen (V), 2009-12-09:
Jeg synes så, at det er lige så betænkeligt, at man tilsidesætter den lovgivning, som Folketinget har vedtaget.
Per Clausen (EL), 2009-12-09:
Jeg synes jo, at det allerede nu har været en meget spændende debat, og jeg kan i hvert fald konstatere, at Venstre har meget interessante teorier om, hvordan udbuddet virker i en markedsbåret økonomi, hvis det er sådan, at regeringen fastlægger en minimumspris.
Jeg vil bare spørge fru Birgitte Josefsen, om hun ikke er enig med mig i, at muligheden for at gennemføre et udbud sådan, at man får mest muligt for pengene, reduceres noget, når regeringen har fastlagt, at der altså er mulighed for at få et ganske bestemt beløb for de her operationer, hvis man lader være med at byde ind på et udbud.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Og så udtaler jeg mig fra Dansk Folkepartis side om, at vi tager kritikken til efterretning.
Jonas Dahl (SF), 2009-12-09:
Jeg undrer mig ærlig talt over Dansk Folkepartis måde at forholde sig til Rigsrevisionens kritik af overbetalingen på.
Tilbage i juni måned lød det fra hr. Kristian Thulesen Dahl, at Dansk Folkeparti syntes, at kritikken var – og det er et citat – mild, men at man i øvrigt ville vente med at konkludere noget.
Altså, det hænger jo ikke sammen.
Jeg forstår simpelt hen ikke Dansk Folkepartis argumentation.
Vil ordføreren venligst forklare mig det?
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Først og fremmest vil jeg sige, at der jo ikke er nogen dokumentation for, hvor mange penge der er spildt, og man skal jo se det i en helhed.
Vi tager kritikken til efterretning.
Rigsrevisionen ser, at der er sket en overbetaling.
Ja, men de har løftet en flig af en helhed inden for et sundhedsvæsen, som vi kigger på som en helhed og siger: Vi er godt tilfredse med, at patienterne har fået nogle rettigheder, og at vi har fået flere ressourcer til sygehusene.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-12-09:
Vi mener i Socialdemokratiet selvfølgelig også, at man skal tage kritikken, som Rigsrevisionen har rejst, til efterretning, og at man skal sikre sig, at vi har en Rigsrevisionsinstitution, som kan fortsætte sit arbejde.
Og derfor vil jeg også gerne høre: Når nu Dansk Folkeparti kræver, at der skal være respekt om Rigsrevisionens arbejde, mener man så, at Venstres ordfører, fru Birgitte Josefsen, i dag fra talerstolen gav udtryk for, at der er den fornødne respekt?
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Jamen jeg vil sige til hr. Jonas Dahl, at der er blevet talt om den ene milliard kroner, men har man regnet på, hvad det ville have kostet, hvis man havde set på det på en anden måde?
Er der nogen, der er kommet med beregninger over det?
Det er der jo ikke nogen der ved.
Så skulle man have haft en glaskugle at kigge i eller have lagt nogle tarotkort for at vide det.
Birgitte Josefsen (V), 2009-12-09:
Ja, det vil jeg, for jeg har læst hele Rigsrevisionens rapport igennem, og jeg synes ikke, at jeg i den rapport kan finde dokumentation for den konklusion, Rigsrevisionen kom frem til.