runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-10-20:
Jeg er ikke overrasket over, at Socialdemokraterne er uenige med mig, for der er jo en grundlæggende uenighed.
Socialdemokraterne er meget jubeleuropæere, hvor vi nok er lidt mere kritiske over for EU.
Men som jeg sagde i min tale, undrer jeg mig bare lidt over, hvad det er, der er så ringe ved det nuværende samarbejde, og som pludselig bliver bedre i det nye samarbejde, hvis det bliver en EU-instans.
Ministeren skriver selv i sine bemærkninger, at han stort set ikke ændrer noget i det formelle samarbejde, rammerne er stadig væk de samme, og forskellen er bare, at det nu bliver en instans, som bliver finansieret af EU.
Hvis man virkelig vil de kriminelle i vores samfund til livs og gerne vil samarbejde, hvorfor så kun holde sig inden for EU?
Hvorfor ikke samarbejde med Rusland, Australien eller andre lande?
De kriminelle lader sig jo ikke stoppe af landegrænser, og derfor er det jo fint, at vi har et politisamarbejde, men jeg kan bare ikke se nogen grund til, at det kun skal være inden for EU, at man skal have det her samarbejde.
Karen Hækkerup (S), 2009-10-20:
Jeg er godt klar over, at den borgerlige regering har tømt kassen og efterladt regningen i børneværelset.
Det var vi ellers nogle der troede at vi ikke skulle komme til at opleve igen efter 1980'erne, men det er den samme suppedas, som vi endnu en gang står i.
Det spørgsmål, jeg stillede, handlede ikke om skattekister ude på Slotsholmen.
Det handlede om, om der er penge nok, til at Datatilsynet kan sørge for, at sikkerheden omkring de oplysninger, man udveksler, er i orden.
Vi har jo tidligere haft debatten, når det drejer sig om tv-overvågning, hvor vi også forventer, at Datatilsynet skal spille en aktiv rolle, uden at vi tilfører yderligere ressourcer.
Nu får de så pålagt yderligere opgaver, uden at vi tilfører yderligere ressourcer.
Datatilsynet siger hver gang, at de ikke kan løfte opgaven, og regeringen siger hver gang, at der ikke står nogen pengekiste ude på Slotspladsen, og at det er hr. og fru Danmark, som skal betale.
Men er regeringen ikke enig i, at det også er hr. og fru Danmarks sikkerhed, som det kommer an på her, og at der er en grund til, at Datatilsynet overhovedet findes?
Nu samarbejder man jo også med politimyndigheder i resten af verden, men der er en grund til, at der er et særligt fokus på det europæiske politisamarbejde, og det er, at der er rigtig meget af den kriminalitet, som vi oplever i Danmark, som er grænseoverskridende, og som bl.a. kan angribes meget bedre, hvis man altså har en europæisk kasket på og politiet har mulighed for at hjælpe hinanden og dele analyser og vurderinger og træning og den slags.
Jeg forstår stadig væk ikke, hvorfor Dansk Folkeparti ikke kan se, at der rent faktisk er fordele ved at samarbejde.
For kriminaliteten forandrer sig jo.
De kriminelle er på nettet; de kriminelle respekterer ikke grænser, og de ville sådan set heller ikke respektere grænsebomme, hvis det var dem, der blev sat op igen alle steder.
De kriminelle har jo forstået at gøre Europa til ét marked, og derfor kan jeg ikke forstå, at Dansk Folkeparti har så utrolig svært ved at se, at der er fordele i, at politiet samarbejder.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-10-20:
Men jeg kan som sagt bare ikke forstå, hvorfor det er så svært at lave en tillægsprotokol, for så kunne vi, hvis vi havde brug for at øge rammerne yderligere eller give andre beføjelser, lave en tillægsprotokol, sådan som vi har gjort det tre gange tidligere.
Det eneste nye, der er i det her lovforslag, er jo, at man laver det om til en EU-instans.
Det ændrer ikke noget i forhold til indholdet, det ændrer ikke noget i forhold til et øget samarbejde, sådan som man insinuerer det i spørgsmålet.
Det ændrer jo ikke noget i det indholdsmæssige.
Og det synes jeg er ærgerligt, for hvis det var det, man ville, kunne man lave en tillægsprotokol, eller også kunne man lave et lovforslag om det.
Det eneste, man ændrer, er jo bare, at det skal være en EU-instans.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-10-20:
Jeg må også udtrykke en vis forundring over Dansk Folkepartis tilgang til det her lovforslag: Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man, når man hele tiden i den grad kaster sig ind i kriminalitetsdebatten og er up front med hensyn til bandekriminalitet, hjemmerøverier og andet, ikke har lyst til at sikre et samarbejde imellem EU-landene, for det kan sikre, at vi rent faktisk kan gøre noget i forhold til de her kriminalitetsformer.
Jeg tror, vi må indse, at kriminalitet er grænseoverskridende i dag – kriminalitet har ingen grænser – og det kræver, at politimyndigheder har mulighed for at kunne samarbejde og koordinere tingene.
Derfor er vi meget tilfredse med, at Europol bliver styrket; det tror vi vil komme Danmark til gavn.
Og jeg tror, at man heller ikke kan afvise, at Danmark faktisk nyder rigtig godt af det politi- og efterretningsmæssige samarbejde, der er i Europol, og at Danmark også har meget at tilbyde den anden vej til gavn for alle de andre EU-lande.
Vi kan også konstatere, at Europol allerede har gennemført en række tiltag med hensyn til f.eks. børneporno og menneskehandel, og at Europol har haft held med disse ret vigtige tiltag.
Og det er selvfølgelig også nogle områder, som vi gerne ser bliver prioriteret i fremtiden.
Det er meget vigtigt, at vi kan sætte ind over for den slags kriminalitet.
Konklusionen synes jeg er, at man meget vanskeligt kan gå imod et sådant Europolsamarbejde, og det vil vi heller ikke gøre i SF, så vi ser meget velvilligt på det forslag, der ligger.
Vi er også optaget af ressourcer til Datatilsynet, i det hele taget er vi optaget af, at udvekslingen af persondataoplysninger kan ske på en betryggende og forsvarlig måde, og vi vil være meget, meget præcise, med hensyn til at det bliver sikret, at persondataoplysninger ikke havner hos tredjemand, som kan misbruge eller videregive dem, og at disse oplysninger i det hele taget ikke kan komme til at florere i uønskede fora.
Vi noterer os, at der sker en opprioritering af datasikkerheden, men vi er også meget optaget af, at vi rent faktisk har Datatilsynet, som kan holde kontrol med det her område i Danmark.
Så vi vil ligeledes gerne høre, hvordan det ser ud med hensyn til ressourcespørgsmålet.
Vi synes også, det er meget tilfredsstillende, at der skal ske mere parlamentarisk kontrol med Europol; det er ganske fornuftigt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren redegøre for, hvilke konsekvenser det vil få, at man ikke længere kan forelægge retsspørgsmål for EF-Domstolen, hvilket man tidligere har kunnet gøre i retssager.
Det vil være fornuftigt at få en afklaring på det.
Men overordnet set
Tom Behnke (KF), 2009-10-20:
Som nævnt er lovforslaget her en opfølgning på et tidligere beslutningsforslag, B 7, og vi tog jo debatten dengang, hvor vi gav mandat til, at regeringen kunne arbejde videre med det her i europæisk regi.
I dag står vi så med et lovforslag, og det lovforslag er således mere ren teknik, idet det, man har forhandlet på plads, og det, som vi gav regeringen mandat til at kunne forhandle på plads, nu kommer som et lovforslag og bliver implementeret direkte i dansk lovgivning, således at de spilleregler, der skal gælde fra Europols side, også gælder i Danmark.
Der tror jeg, det allerede her er vigtigt at understrege noget, som jeg synes der måske har været udtrykt tvivl om undervejs i debatten, og det er, at vi jo har et Europol allerede i dag.
Så det her indebærer jo blot, at man går ind og erstatter Europol-konventionen og de tre tilhørende protokoller med rådsafgørelsen.
Man får altså skrevet tingene sammen, og man får gjort det lettere tilgængeligt og mere overskueligt, og det er der jo ikke noget til hinder for.
Europol har vi jo, fordi det desværre er nødvendigt.
Det ville jo være skønt, hvis vi var i en situation, hvor det var helt unødvendigt at have Europol.
Det ville også være skønt, hvis vi var i en situation, hvor det ville være helt overflødigt f.eks. at have Interpol, som er den verdensomspændende organisation af samme karakter, nemlig det samarbejde, der foregår mellem forskellige landes politimyndigheder i forhold til at komme efter dem, der begår den grove grænseoverskridende kriminalitet.
Det ville jo være skønt, hvis vi kunne blive helt fri for det, men det kan vi desværre ikke.
Der er nogle skruppelløse mennesker, som vil prøve at tjene nogle hurtige penge og helst ikke vil arbejde alt for meget for dem.
Derfor er det godt, at vi har Europol, og det er godt, at vi får det her lovforslag om det nye Europol, om jeg så må sige.
Hvad er så forskellen?
Meget af det er jo det samme, og flere ordførere har været inde på, at man stort set kopierer det, som stod i Europol-konventionen med de tre tilhørende protokoller.
Men hvad er så det nye?
Det nye og interessante i den her sammenhæng er jo, at Europol oprettes som et EU-organ finansieret over EU’s almindelige budget.
Hermed styrkes Europa-Parlamentets kontrol med Europol.
Og det er da en fordel for alle, at man både har kontrol med, hvad det er for en økonomi, hvad pengene bliver brugt til, om man overholder spillereglerne – de spilleregler, der er for Europol – og med, hvordan det er med datasikkerhed osv. osv.
Det betyder altså, at alle de ting, som i dag foregår i Europol, og som de forskellige lande hver især må prøve at holde lidt styr på, nu bliver lagt ind og gjort til en del af EU's almindelige budget.
Det synes vi fra konservativ side er en god ting, så alt i alt støtter vi lovforslaget.
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-20:
Det Radikale Venstre støtter også det her forslag.
Som nogle ordførere har været inde på, er det på en vis måde kendt stof; vi har jo diskuteret og vedtaget det her igennem tiderne.
I modsætning til andre ordførere vil jeg lige sige, at Dansk Folkepartis holdning ikke undrer mig så meget, men det er måske mere sådan en parentetisk bemærkning – jeg synes, det er helt efter bogen.
Det, som jeg synes er vigtigt at fremhæve her, og som andre ikke har været så meget inde på, er jo, at der kommer en større parlamentarisk kontrol i forbindelse med, at det bliver en EU-institution, ved at Europa-Parlamentet kommer ind.
Det tror jeg er vigtigt, ikke fordi jeg mener, at Europa-Parlamentet altid er helt vidunderligt, men simpelt hen fordi det nu engang er det internationale organ, vi har til at kontrollere vores fælles anliggender.
Hvor det for os som nationale parlamentarikere kan være svært at gå ind i ret meget andet end det, der vedrører vores nation, altså Danmark, har vi her et fællesskabsorgan, der netop vil være anvendeligt i sammenhæng med parlamentarisk kontrol og dermed også en offentlighed, sådan at man i det offentlige rum kan få fat i, hvad det er, der foregår.
Så synes jeg også, det er vigtigt at understrege, at det faktisk er rimelig nødvendigt, at vi ser at blive færdige nu.
For hvis Lissabontraktaten træder i kraft – og det er vi jo nogle der stadig væk håber på trods af diverse forhindringsløb eller måske benspænd fra Tjekkiets side – er det altså vigtigt, at vi er klar med vores.
For vi har jo det retlige forbehold, og det vil sige, at vi, hvis vi ikke får det gennemført nu, altså faktisk får et problem med institutionen.
Så også derfor er det jo vigtigt, at det kommer igennem nu.
Så synes jeg også, det er vigtigt at understrege, at vi har det der retlige forbehold.
Og det betyder, at hvis der sker noget, hvis der sker nogle ændringer i rådsafgørelsen, ja, så er vi jo altså faktisk ikke med, og derfor må man også håbe på, at den her rådsafgørelse på nuværende tidspunkt er rimelig rummelig.
Jeg tror også, det besvarer nogle af de spørgsmål, der har været.
Men det kan ministeren jo kommentere, hvis han føler, at han har lyst til det.
Per Clausen (EL), 2009-10-20:
Det er vel rigtigt at sige, at der ikke er noget særlig overraskende ved de synspunkter, der bliver fremført i dag.
Et flertal af Folketingets partier har jo den grundopfattelse, at hvis man kan få ting puttet ind under EU’s område, er det godt, og at så har det en selvstændig værdi.
Det argumenterer Det Radikale Venstre lidt mere glødende for end de øvrige tilhængerpartier, men det er jo den sang, vi ligesom hører.
Det er selvfølgelig også derfor, man ikke får noget egentligt svar på, hvorfor det nu er nødvendigt at ændre Europol, så det bliver en institution under EU.
Enhedslisten vil heller ikke i dag fremføre nogen overraskende synspunkter, men sige, at vi er store tilhængere af internationalt samarbejde, og vi mener også, at det er afgørende, at der kommer et langt bedre internationalt samarbejde især mod organiseret kriminalitet som menneskehandel, narkohandel, våbenhandel og miljøsvineri.
Men jeg mener, at såvel internationalt samarbejde generelt som politisamarbejde, måske i virkeligheden særlig politisamarbejde, skal ske på demokratisk vis.
Man skal overholde menneskerettighederne.
Vi skal sikre, at der er mulighed for en retfærdig rettergang, og vi skal i den her forbindelse i høj grad sikre, at der er demokratisk kontrol.
Og i modsætning til den radikale ordfører synes vi ikke nødvendigvis, at det er noget stort fremskridt at overlade den demokratiske, parlamentariske kontrol med, hvad der foregår, til Europa-Parlamentet.
Det, som er situationen, er, at politiet har ret til magtanvendelse.
Politiarbejde fører ofte til, at mennesker kommer i fængsel i mange år.
Derfor skal vi have en demokratisk kontrol, så vi er sikre på, at alt foregår efter reglerne.
Og vi skal også have en demokratisk kontrol af, hvordan de mange ressourcer bruges.
Det er sådan set hovedårsagen til, at Enhedslisten er imod det her lovforslag.
Vi synes, at man langt hellere skulle se på, hvordan man fremmer det konkrete samarbejde og videndeling og metoder, der virker, mellem de politifolk, der sidder og arbejder med sagerne, så f.eks. danske politifolk, der arbejder med menneskehandel, kommer på studietur til England, Belgien og Italien og hører om deres arbejde.
Den konkrete udveksling af viden og analysemetoder m.m. har langt større praktisk betydning end opsamling af millioner af personfølsomme data, som ingen alligevel har overblik over, og hvor datasikkerheden er meget usikker.
Jeg kan da love Folketinget, at vi i det fortsatte udvalgsarbejde om den her sag også vil følge de spørgsmål, der kan rejses om datasikkerheden, hvor vi sådan set overhovedet ikke føler os beroliget af det, der ligger.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-10-20:
Tak for de mange positive bemærkninger fra Folketingets partier.
Et flertal af partierne har været positive over for forslaget.
Det er kendt stof, som flere af ordførerne har været inde på.
Det drejer sig jo om en opfølgning på folketingsbeslutningen fra december 2008, hvor Folketinget meddelte samtykke til, at Danmark kunne medvirke til vedtagelse af en rådsafgørelse om Europol, som træder i kraft den 1. januar 2010.
Jeg er glad for, at det ser ud til, at der her i Folketinget kan opnås støtte til vedtagelse af lovforslaget, så Danmark kan gennemføre rådsafgørelsen i dansk ret, inden afgørelsen træder i kraft.
Formålet er jo kendt – flere af ordførerne har været inde på det – altså at vi erstatter Europolkonventionen og de tre tillægsprotokoller med et tilsvarende og mere tidssvarende retsgrundlag i form af en rådsafgørelse, som vil kunne ændres mere smidigt, så Europol hurtigt kan tilpasses ændrede kriminalitetsmønstre m.v. og nye politiske prioriteter.
Der har været et enkelt spørgsmål om ressourcer til Datatilsynet.
Vi vil selvfølgelig følge området.
Vores antagelse er nu, at der er tilstrækkelige ressourcer, til at man kan opfylde de krav, der er, og passe de funktioner, der er, som følge af den ændrede lovgivning.
Selvfølgelig vil vi også træffe de nødvendige foranstaltninger, sådan at man kan udføre opgaven i Datatilsynet, hvis der skulle være problemer, men vores umiddelbare vurdering er, at der ikke er problemer med det.
Karen Hækkerup (S), 2009-10-20:
Justitsministeren siger, at det er regeringens umiddelbare vurdering, at der ikke er behov for yderligere ressourcer, men det mener Datatilsynet selv at der er.
Kan justitsministeren uddybe, hvad det er, der gør, at regeringen er kommet frem til, at det, som Datatilsynet siger, ikke er noget, der er relevant set med regeringens øjne?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-10-20:
Som jeg tilkendegav heroppefra, er det jo et område, som vi vil følge tæt.
Vores vurdering er, at der er tilstrækkeligt med ressourcer, til at Datatilsynet kan løse opgaven.
Vi har jo ikke den holdning, som det ser ud til at Socialdemokraterne har, at der sådan står en skattekiste herude på Slotspladsen.
Den skattekiste, der fyldes, fyldes ved at hr. og fru Danmarks lommer tømmes.
Hver eneste gang Socialdemokraterne vil kræve nye udgifter her i Folketinget, er det hr. og fru Danmark, som kommer til at betale.
Hver eneste gang man siger, at der ikke er tilstrækkeligt med ressourcer, hver eneste gang man slår ud med armene som opposition og siger, at der skal bruges flere penge et sted, så er der kun én gruppe, som kommer til at betale, for der er ikke nogen skattekiste ude på Slotspladsen.
Jeg er meget ked af at sige det til fru Karen Hækkerup, men det er vælgerne i Dragør, i København, på Sjælland, i Jylland og på Fyn, som kommer til at betale, hver eneste gang man slår ud med armene som opposition her i Folketinget.
Per Clausen (EL), 2009-10-20:
Det er jo lidt muntert, at fru Lone Dybkjær i forhold til det her beslutningsforslag bruger en udlægning af teksten af hr. Tom Behnke, som hun er enig i, som et argument for at stemme for beslutningsforslaget – på trods af at adskillige af høringsparterne er kommet med en anden udlægning.
Det er også høringsparter, som man i Det Radikale Venstre normalt ville lytte en lille smule til, f.eks. Landsforeningen af Forsvarsadvokater, som advarer mod forslaget og siger, at det får præcis den modsatte konsekvens af det, hr. Tom Behnke beskriver, nemlig at det ikke bliver et alternativ til frihedsberøvelse, men et indgreb over for personer, som normalt bør afvente en straffesag på fri fod.
Jeg siger ikke, at denne høringspartner nødvendigvis har ret.
Jeg siger ikke, at Advokatrådet, som siger præcis det samme, nødvendigvis har ret.
Jeg siger ikke, at Institut for Menneskerettigheder, som siger præcis det samme, nødvendigvis har ret.
Jeg synes bare, at det er lidt modigt, at man her i løbet af 2 dage vedtager et beslutningsforslag, og at fru Lone Dybkjær ligesom må sige, at det sker på baggrund af, at hr. Tom Behnke har forklaret, hvordan det skal forstås.
Selv om der kan siges meget fortræffeligt om hr. Tom Behnke, synes jeg måske, at det alligevel er en lidt sjusket tilgang til lovgivningsprocessen her i Folketinget.
Det er jo ikke skrevet ind i teksten endnu, og det når det nok heller ikke på 2 dage.
Det er jo et af problemerne med det her beslutningsforslag.
Der kunne være mange, mange relevante og vigtige spørgsmål at stille, og muligheden for at få dem besvaret tilfredsstillende er jo ikke overvældende, når beslutningen skal køres igennem på 2 dage.
Så har regeringen henvist til, at der kommer dansk lovgivning, hvor man så kan tage sig bedre tid, men erfaringen er jo, at når rammeafgørelsen først er vedtaget, binder den, og så er det kun små ting, der kan ændres i den danske lovgivning.
Vi ser også, når vi behandler den slags ting i forbindelse med lovgivningen, at det, efter der er truffet EU-afgørelser, allerhøjst bliver til lidt småsnak om, hvorvidt man nu har implementeret rigtigt eller forkert.
Det, som der ligger bag ved det her, er jo den europæiske arrestordre, som blev hastet igennem Folketinget på en måned i foråret 2002.
Det var på et tidspunkt, hvor der stadig væk var undtagelsestilstand efter den 11. september.
Det har vist sig ganske klart, at når der laves rammeafgørelser på retsområdet, altså lovgivning, der kan føre til, at mennesker fængsles, at statsborgere udleveres til andre lande, at virksomheders maskiner konfiskeres, så sker det reelt i fuldstændig uvidenhed om konsekvenserne.
Der er jo ikke nogen, der undersøger, hvordan retstilstanden er i de øvrige 27 EU-lande, det her handler om, og ingen, der seriøst undersøger, hvordan reglerne vil blive anvendt.
Vi er klart imod at straffe, uden at man ved præcist, hvad det egentlig er, man vedtager, og hvordan retstilstanden bliver.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-10-20:
Jeg vil godt takke ordførerne for den, synes jeg, positive modtagelse af forslaget.
Efter min opfattelse er det foreliggende forslag til rammeafgørelse om gensidig anerkendelse et fornuftigt tiltag, der ligger fint i forlængelse af de eksisterende rammeafgørelser om gensidig anerkendelse på det strafferetlige område.
Forslaget supplerer således ikke mindst rammeafgørelsen om den europæiske arrestordre, således at samarbejdet mellem Den Europæiske Unions medlemsstater på det strafferetlige område tilføjes endnu en dimension og kommer til at fremstå mere helstøbt.
Der er således tale om et forslag, der med hensyn til de grundlæggende betingelser, der stilles op for den gensidige anerkendelse, er skåret over samme læst som den europæiske arrestordre.
Forslaget hviler endvidere på samme grundtanke som de eksisterende rammeafgørelser om gensidig anerkendelse på det strafferetlige område, herunder den europæiske arrestordre, nemlig at medlemsstaterne som udtryk for gensidig tillid til hinandens retssystemer gensidigt anerkender hinandens afgørelser inden for de rammer, som afgørelserne opstiller.
Forslaget vil også sikre, at man ikke som i dag behøver at varetægtsfængsle personer, der befinder sig i andre medlemsstater, når mindre indgribende foranstaltninger er tilstrækkelige.
Det kan godt være, at vi skulle have formuleret det mere klart og mere eksplicit, som fru Lone Dybkjær var inde på.
Det vil vi så have med i overvejelserne til næste rammeafgørelse.
Jeg vil i hvert fald spille som en båndoptager inde i mit hoved og i ministeriets hoved, at vi skal prøve at formulere det lidt mere klart.
Med de her ord vil jeg altså gerne takke for en god debat.
Jeg ser frem til en velvillig og hurtig behandling af beslutningsforslaget i Retsudvalget, hvor vi selvfølgelig vil arbejde ihærdigt på at besvare alle spørgsmålene så hurtigt som muligt.
Klaus Hækkerup (S), 2009-10-20:
Jeg forstår simpelt hen ikke hr. Per Clausens bemærkning.
Den må skyldes uvidenhed om, hvad der sker i området.
Ude i Frederikssund er man nu færdig med at udbygge det eksisterende erhvervsområde, og man planlægger at tage hul på at udbygge erhvervsområdet ved Store Rørbæk.
Det er selvfølgelig et erhvervsområde, der så hurtigt som muligt skal have den bedst mulige trafikbetjening.
Ved Gl. Toftegård Station i den tidligere Ølstykke Kommune, nuværende Egedal Kommune, er der udlagt et stort areal til erhverv og boliger, og så snart konjunkturerne vender og man tager fat på at bebygge det område, få de nye arbejdspladser derud og få de nye boliger derud, skal der selvfølgelig også være en ordentlig trafikbetjening til det område.
Lad mig så endelig nævne Ballerup, der jo er ganske hårdt presset af trafikken, som kommer ind ad Frederikssundsvejen.
For os at se
er der ingen modsætninger nogen som helst steder ved at tage fat nu.