runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Petersen (DF), 2007-01-16:
Nu kender jeg så forældrene fra en anden side, og jeg er sikker på, at der ikke er nogen af dem, der foretager sig det her, uden at det virkelig er gennemtænkt.
Det er en stor beslutning i ens liv lige pludselig at gå i gang med sådan et projekt her, og det kræver en 24 timer i døgnet.
Metoder kan jo laves meget fleksible.
Der er f.eks. nogle børn, som går i en fritidsordning 3 timer om dagen og så trænes hjemme.
Der er også nogle, hvor man har valgt at sige, at de så går i skole på halv tid og er hjemme resten af tiden.
Hvis vi kan få kommunerne til at være fleksible, og hvis vi kan lave en ordning, hvor vi går ind og kigger nærmere på det her, så synes jeg da, det er det, vi skal gøre.
Altså, det bedste for mig er, at vi får et hurtigt resultat for de her forældre og børn.
Det er det vigtigste.
Afstemning
Jeg kunne jo godt tænke mig at spørge ministeren, når hun nu siger, at hun læser forslaget, som om der ikke fortsat vil være kontrol, om hun mener, at visitationsdelen og tilsynsdelen vil forsvinde med det her.
Så vidt jeg ved, står der i forslaget, at Dansk Folkeparti faktisk ønsker en udvidet kontrol, altså dokumentation.
Vil ministeren så påstå, at alt andet forsvinder, altså alt, hvad der hedder visitation; at det, Dansk Folkeparti vil med sit forslag, er, at hele visitationsdelen, hele kontroldelen forsvinder med det forslag her, når vi nu i vores forslag – til og med meget kraftigt – lægger vægt på, at vi gerne vil have noget mere dokumentation, som altså skal være veldokumenteret, af fagfolk?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-01-16:
Jeg vil meget gerne starte med at sige mange tak for den meget brede direkte og indirekte opbakning til SF’s forslag.
Der kan man virkelig tale om at sparke en åben dør ind, må man sige.
Det er fuldstændig rigtigt, som vi har hørt flere ordførere sige, at det nu på grund af de større kommuner er endnu mere vigtigt, at vi tager højde for, at ældre fra fjern og nær kan deltage i de lokale ældreråd, de kommunale ældreråd, og at vi dermed kan sikre, at alle kan deltage i demokratiet.
Forslaget, som SF har fremsat, handler jo netop om lighed og lige muligheder for at deltage i demokratiet og om retfærdighed.
Det handler også om mangfoldighed, for som jeg også var inde på, da jeg stillede spørgsmål til den konservative ordfører, er folk over 60 år ikke bare én stor, homogen masse, men en stor gruppe, der repræsenterer mange forskellige mennesker, og derfor skal mange forskellige synspunkter også kunne repræsenteres i ældrerådene.
Jeg vil sige, at det selvfølgelig er meget glædeligt, at ministeren nu vil tage initiativ til at gøre noget ved det, og det er meget vigtigt, som den socialdemokratiske ordfører påpeger, at lighedsaspektet har meget at sige her.
Jeg vil også sige til Dansk Folkepartis ordfører, at det er helt rigtigt, at tidshorisonten betyder noget.
Vi kan ikke lade det her flyde i en uendelighed, vi er nødt til at gøre noget nu, og der har vi stærke forventninger til, nu hvor SF’s forslag ikke lige umiddelbart ser ud til at blive vedtaget, at ministeren så tager initiativet til at gøre noget.
Jeg vil godt svare på hr. Martin Lidegaards spørgsmål om, hvorvidt alle råd skal ligestilles.
Det er selvfølgelig en interessant debat, som jeg også gerne vil følge.
Men i hvert fald vil jeg meget gerne sige tak for opbakningen, og jeg glæder mig til det fremtidige udvalgsarbejde og arbejdet omkring at få ældrerådene ind under de samme regler, som de lokale og kommunale handicapråd er underlagt.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Eva Kjer Hansen (V), 2007-01-16:
Det synes jeg skulle have været der på et tidligere tidspunkt, men det er fint, at det er der nu.
Men når fru Lissa Mathiasen siger, at man fra starten af skulle have tænkt på det her, må jeg jo gøre opmærksom på, at lovgivningen omkring ældreråd stammer tilbage fra 1996.
Det var et krav, at der skulle oprettes ældreråd i alle kommuner senest den 1. januar 1997.
Så det er altså på det tidspunkt, man skulle have tænkt over det her, hvis det skulle have været fra starten af.
Gudrun Laub (V), 2007-01-16:
Det er et meget, meget kortfattet lovforslag, der her er kommet fra SF, hvor der jo altså sådan set kun står, at der skal ydes befordringsgodtgørelse til ældrerådets medlemmer, og at loven foreslås at træde i kraft den 15. januar, som jo er en dato, vi har passeret.
Det er altså et meget, meget kort lovforslag.
Og det er jo ikke på nogen måde afgørende for ældrerådets virksomhed og ældrerådsmedlemmers engagement og den store betydning af det arbejde, de laver i ældrerådene.
Men med kommunalreformen er der jo kommet større behov for befordringsgodtgørelse.
Vi vil fra Venstres side respektere, at der er et behov, og at der, som ministeren har tilkendegivet, derfor er grund til at tage det spørgsmål op.
Men som det jo klart fremgår også af de spørgsmål, der blev stillet til ministeren, er det nødvendigt at se tingene lidt i sammenhæng og sørge for at finde ud af, hvem der skal betale, og hvor meget der skal betales, og finde pengene til det.
Vedrørende paralleliteten til handicaprådene synes jeg også, at det er vigtigt, at man sidestiller.
Lovforslaget her er ikke formuleret klart nok.
Venstre har altså meget sympati for forslaget, men kan ikke støtte det, som det ligger her i øjeblikket, men synes, at det er helt fint, at der nu bliver nogle forhandlinger om det, og at de ting kommer på plads, så ældrerådenes medlemmer får mulighed for befordringsgodtgørelse, sådan at det ikke bliver en barriere for, om de vil stille op til ældrerådene.
For der er jo netop tale om en gruppe borgere, hvor man kan sige, at nu har de egentlig gjort deres samfundspligt, borgerpligt, og kan måske have lyst til at stå af og sige, at andre må finde ud af resten, men det er godt, hvis der ikke er en barriere for folk, der er interesserede i ældrerådsarbejde, sådan at de får økonomiske problemer eller for mange udgifter i forbindelse med at skulle deltage i dette arbejde.
Lise von Seelen (S), 2007-01-16:
Ordføreren siger, at det ikke har den store betydning for arbejdet i ældrerådet, at der ikke er kørsels- eller befordringsgodtgørelse til de mennesker, som skal deltage i rådet.
Gudrun Laub (V), 2007-01-16:
Jeg har jo netop sagt, at det er vigtigt, at der ikke er nogen barrierer, men at ældrerådene har fungeret, og at de også kan fungere, at de drives med engagement og stort arbejde og interesse.
Ældrerådene har fungeret indtil nu, og det vil de da også gøre fremover, men vi vil godt være med til at se på den forhindring, der ligger i, at det altså kan være besværligt, men også dyrt at deltage i denne form for arbejde i kommunalt regi.
Lise von Seelen (S), 2007-01-16:
Jeg forstod på ordføreren, at ordføreren har den opfattelse, at nu har de mennesker, som naturligt er repræsenteret i ældrerådene, gjort deres borgerpligt, og så behøver de sådan set ikke at gøre mere.
Det er i hvert fald et synspunkt, som vi Socialdemokrater ikke deler.
Vi synes, at det er meget vigtigt, at de ældre selv er med til at have indflydelse på deres hverdag.
Men når nu ordføreren laver en ny beskrivelse og siger, at det faktisk er vigtigt, at der gives kørselsgodtgørelse,
hvad er så grunden til, at man i år 2007 ikke skal have kørselsgodtgørelse?
Når det nu i anden omgang er vigtigt, at de mennesker ikke bliver sat i unødige udgifter, hvorfor mener ordføreren så ikke, at de skal have godtgørelsen i år?
Gudrun Laub (V), 2007-01-16:
Fru Lise Von Seelen lægger noget i min indstilling, som slet ikke er til stede.
Arbejdet er godt og vigtigt, og det bliver gjort.
Det, der kan være spørgsmålet, er, om den enkelte ældre vil sige, at vedkommende altså ikke vil have ekstra udgifter på grund af det, og derfor lader være med at stille op.
Ældrerådene skal vælges, og i de nye storkommuner skal der såmænd mange stemmer til, og det kræver virkelig et arbejde, og der kan være nogle, som så siger: Nej, det er for besværligt, det vil jeg ikke stille op til.
Og det er synd, det er en skam.
Men nu kommer der så fra ministerens side mulighed for en forhandling, hvor man også har mulighed for at finde ud af, hvordan det kan finansieres, sådan at der kan blive befordringsgodtgørelse på det her område, og det synes jeg er ganske udmærket.
Pia Kristensen (DF), 2007-01-16:
Man må sige tak til SF for at fremsætte det her forslag, for det er faktisk et rigtig godt forslag.
SF foreslår med det forslag, at der skal indføres en ret til befordringsgodtgørelse for medlemmerne af ældrerådene i forbindelse med ældrerådsarbejdet.
Og jeg må sige, at Dansk Folkeparti er meget enig med SF, for danmarkskortet har ændret sig.
Vi har fået større kommuner, og det betyder, at ældrerådenes medlemmer mange steder i landet får længere transporttid, og i yderste konsekvens kan det betyde, at mange ikke vil stille op til ældrerådene, fordi udgifterne til transport bliver en barriere.
Det er i høj grad et problem, vi skal tage stilling til.
Ældrerådene udfører et vigtigt arbejde.
De skal medvirke til at øge medindflydelsen og medansvaret for kommunens ældre borgere, de skal sikre, at dialogen og samarbejdet mellem de ældre og kommunalbestyrelsen udbygges, og de skal have mulighed for at drøfte og følge indholdet og udformningen af kommunens ældrepolitik.
Ældreråd skal ikke kun beskæftige sig med spørgsmål, der angår de svage ældre, men med alle spørgsmål, der har betydning for personer på 60 år og derover, f.eks. trafik, boligforhold, sundhed, miljø og kultur.
Deres arbejdsopgaver er altså mangfoldige, og de yder en værdifuld frivillig indsats, og det synes jeg er meget, meget prisværdigt.
Derfor mener vi i Dansk Folkeparti heller ikke, at det er rimeligt, at der skal være udgifter forbundet med at varetage ældrerådenes virksomhed.
Jeg må sige, at vi faktisk var indstillet på at støtte SF’s forslag, men nu har socialministeren været på banen og har bebudet, at hun vil fremsætte et mere vidtgående forslag, som sidestiller medlemmer af ældreråd med medlemmer af handicapråd, så det bliver muligt også at kunne modtage diæter, erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og befordringsgodtgørelse, og det er vi selvfølgelig meget glædeligt overrasket over.
Jeg kan sige, at der nu er to forslag i spil, og jeg kunne komme med et tredje forslag.
Men vi vil sådan set først tage stilling til, hvilket forslag vi vil stemme for, ved andenbehandlingen.
Vi ser selvfølgelig helst, at vi kan støtte socialministerens forslag, fordi det er det, der er mest vidtgående, men vi er meget interesserede i at få afdækket, hvad tidshorisonten er.
Men det er som sagt noget, vi godt vil have afdækket under udvalgsarbejdet, og så tager vi stilling og tilkendegiver vores holdning ved andenbehandlingen.
Jeg kan kun afslutningsvis sige, at for Dansk Folkeparti drejer det her sig om at få vedtaget et lovforslag så hurtigt som muligt, og så vil det vise sig, om vi støtter SF’s forslag eller socialministerens forslag.
Men vi er selvfølgelig meget villige til at gå ind i udvalgsarbejdet og prøve at finde en løsning og så finde midlerne til det forslag, som socialministeren bebuder vil komme inden for en kort tidshorisont.
Tom Behnke (KF), 2007-01-16:
Ældrerådene udfører en meget vigtig opgave, og derfor er det også vigtigt, at vi får diskussionen her i dag.
Vi er enige i, at medlemmerne af de kommunale ældreråd skal have befordringsgodtgørelse som foreslået af SF, men vi mener dog ikke, at vi skal nøjes med SF’s forslag.
Vi vil gerne gå videre.
Vi mener, at man skal sidestille de kommunale ældreråd med handicaprådene, så der bliver de samme regler for befordringsgodtgørelse, for kompensation for tabt arbejdsfortjeneste og for diæter.
SF har med andre ord givet os anledning til at se mere generelt på de kommunale ældreråd og sikre dem samme rimelige vilkår som handicaprådene.
Det forslag har ministeren lovet at komme med snarest, og det vil vi se frem til.
Martin Lidegaard (RV), 2007-01-16:
Jeg kunne godt tænke mig at høre den konservative ordfører, hvordan De Konservative forholder sig til eventuelt at inddrage andre råd, der arbejder frivilligt for det offentlige, f.eks. integrationsrådene?
Tom Behnke (KF), 2007-01-16:
Det forholder Det Konservative Folkeparti sig ikke til under denne her debat.
I det omfang vi skal udvide debatten til øvrige råd, er der behov for, at vi får en drøftelse af det, og at vi får set på, hvad der så i øvrigt er af råd, for så skal man jo heller ikke kun tage de råd, som hr. Martin Lidegaard kan komme i tanke om.
Så skal man se på alle råd, og så skal vi have en generel drøftelse, en meget bredere drøftelse, og den er vi ikke indstillet på at tage på nuværende tidspunkt.
Martin Lidegaard (RV), 2007-01-16:
Jeg takker.
Jeg troede næsten ikke, jeg med egne ører skulle høre, at De Konservative mener, at det er alt for snævert kun at kigge på integrationsrådene, og at vi skal brede det ud.
Det kvitterer jeg meget for.
Jeg er sådan set enig i, at det nok vil være gavnligt for debatten.
Tom Behnke (KF), 2007-01-16:
Vi ser frem til, at ministeren fremsætter sit forslag så hurtigt som overhovedet muligt, så vi kan få vedtaget nogle spilleregler på det her område så hurtigt som overhovedet muligt.
Men vi kan jo ikke stikke hænderne ned i statskassen og trække penge op uden at have lovhjemmel til at gøre det.
Der skal være et grundlag at gøre det på, og det grundlag skal altså være til stede, og der afventer vi nu ministerens udspil til, hvad der kan lade sig gøre, for selv om man i medierne får det til at se ud, som om man sådan nærmest går og vælter over pengestakkene ovre i Finansministeriet – og selv om det skulle være tilfældet – kan man altså ikke bare bruge pengene, uden at der er en lovhjemmel til at gøre det.
Den er vi nødt til at have på plads først, og det er bl.a. det, de kommende drøftelser med ministeren kommer til at føre med sig.
Det er også at se på, hvor hurtigt det her så kan komme til at træde i kraft.
Som jeg har sagt fra talerstolen, vil vi gerne sætte os ned og drøfte, hvordan vi finder pengene.
Det er vi med på.
Men fra hvilket tidspunkt mener Det Konservative Folkeparti loven skal træde i kraft?
Pengene skal vi nok finde på en eller anden måde, det er i hvert fald vores holdning.
Det er ikke det store beløb, når man kigger på den store kasse.
Men hvornår skal loven efter Det Konservative Folkepartis vurdering og holdning træde i kraft?
Vi er tilbageholdende med at lave lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Det skal man passe på med.
Men der kan være punkter, hvor det er rimeligt, at man gør det, og at man ser på det, og det kan også godt være, at vi når dertil med det her forslag.
Det andet udgangspunkt, man skal huske på, er, at de, der sidder i ældrerådene i dag, kendte den præmis, der eksisterer i dag.
Det vil sige, at det ikke er sådan, at der er nogen, der får frataget noget, ved at man venter f.eks. til sommer eller til 2008.
Omvendt er der selvfølgelig det helt rimelige argument, at når der nu er så bred enighed i Folketinget om, at vi skal sidestille ældrerådene med handicaprådene, skal ordningen træde i kraft så hurtigt, som det er muligt, og det er vores opfattelse i Det Konservative Folkeparti.
Kan der findes en løsning på en finansiering, således at det også kommer til at gælde for 2007, er vi positivt indstillet over for det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-01-16:
Nu har vi mange gange her i dag hørt, at det er vigtigt, at demokratiet kan virke, og vi har også hørt fra Venstres ordfører og hører nu også fra den konservative ordfører, at ældrerådene jo allerede fungerer, de er allerede sat i værk, og der sidder ældre rundtomkring i ældrerådene.
Er den konservative ordfører slet ikke optaget af, at netop fordi der i dag ikke bliver givet den her befordringsgodtgørelse, kan det være, der er nogle, der ikke sidder i ældrerådene, som ellers kunne have siddet der – forstået på den måde, at det, at der ikke gives befordringsgodtgørelse, kan have udelukket nogle og dermed udelukket nogle fra demokratiet?
Hvad er den konservative ordførers holdning til det?
Tom Behnke (KF), 2007-01-16:
Nu har vi jo haft ældreråd vel i efterhånden 10 år.
Nu kommer der så en mulighed her for at sidestille dem med handicaprådene.
Så det går nok, vi når det nok.
Og til det med, at man udelukker nogle, vil jeg sige: Så er det jo under forudsætning af, at der er nyvalg til ældrerådene i morgen eller om en uge eller om en måned.
For hvis der ikke er det, så sidder de, der sidder der i dag, på de præmisser, der gjaldt på det tidspunkt, hvor de blev valgt til ældrerådene.
Så det gør ikke nogen forskel.
Det skal jo følge de almindelige valg, der er til ældrerådene.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-01-16:
Jeg vil gerne høre ordførerens holdning til, at det specifikt kan have været sådan i de forgangne 10 år, at nogle ældre ikke har kunnet sidde der.
Vi omtaler altid ældre som en slags homogen masse vel vidende, at folk over 60 år er meget forskellige, og at der er nogle, der lever af folkepension, og at nogle har mange penge.
Hvad mener ordføreren om, at man måske i 10 år har udelukket nogle fra de her ældreråd?
Tom Behnke (KF), 2007-01-16:
Så forstod jeg spørgsmålet.
Det er jo et helt andet spørgsmål.
Det er vores opfattelse, at vi burde have været opmærksomme på det her tidligere.
Den henvendelse har jeg ikke fået, før jeg ser forslaget fra SF’s side.
Og derfor startede jeg også med at sige: Det her er en kærkommen lejlighed til at se på spillereglerne for befordringsgodtgørelse – men ikke kun befordringsgodtgørelse.
Vi ønsker altså at udvide, sådan at vi både tager SF’s forslag og noget mere med.
Det er der ingen grund til.
Nu har vi netop muligheden for at se på det.
Det er det, vi gør, ved at vi støtter op om ministerens kommende forslag.
Martin Lidegaard (RV), 2007-01-16:
Tak til SF for at have bragt det her til Tinge.
Og tak til ministeren for at have lavet det, man vist godt kan kalde en kovending.
Det er jo rigtigt, som ministeren siger: Man skal tænke sig om, hver gang man stiller et spørgsmål.
Man skal også tænke sig om, hver gang man svarer på et spørgsmål, kunne jeg så sige den anden vej.
I virkeligheden burde vi nu gå grundigt til værks og kigge på alle de forskellige råd, som vi ved lov har fastsat rundtomkring i landet, og prøve at få kortlagt, hvor mange der egentlig sidder i dem, og hvor dyrt det ville være at lave en enslydende lovgivning for dem alle sammen, nu vi er i gang.
Det vil vi stille spørgsmål om under udvalgsbehandlingen, altså hvor omfattende vil det være, og hvad vil være rimeligt?
For vi har egentlig det udgangspunkt, at hvis vi gerne vil stimulere folk til at gøre et stykke frivilligt arbejde – uanset om det så er i det ene, det andet eller det tredje råd – så er det vel også fair, at de i hvert fald ikke skal have udgifter af det.
Så det vil vi gå til, og så vil vi bare glæde os over, at der kan komme et resultat ud af det her.
Hvordan det så helt konkret skal ende med at se ud – hvor hurtigt det kan lade sig gøre at få det igennem, og om det skal være SF’s forslag eller regeringens – synes jeg egentlig er af mindre betydning.
Jeg er enig i, at man lige så godt kan sidestille det med de regler, vi har for handicapråd, og altså også kigge på andre råd, og så finder vi nok ud af at skrive en beretning i udvalget, eller hvad det nu måtte være, for at kunne løse det her.
Men det er altså et tilsagn fra De Radikale om at være med til at løse problemet.
Rune Lund (EL), 2007-01-16:
Det var bare lige til udenrigsministerens indledende bemærkning om, at Enhedslisten og Dansk Folkeparti er i samme båd.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-01-16:
Jeg har stor forståelse og respekt for, at fru Lone Dybkjær ikke kan nå at svare på alt på 5 minutter, og derfor får hun selvfølgelig chancen igen.
For når hverken regeringspartiet Venstres ordfører eller ordføreren for De Konservative, som også er regeringsparti, har kunnet svare på, hvor i erklæringen det så klart er pindet ud, at det her kun handler om højtspecialiseret arbejdskraft, så spørger jeg bare, om ikke Det Radikales ordfører måske kunne svare på det.
Sagen er jo, at allerede i dag har vi med hjemmel i den danske udlændingelovgivning en lang række muligheder for, at folk uden for EU, det være sig både Norge, Schweiz og så selvfølgelig tredjelande, kan komme til Danmark og arbejde.
Det vil jeg bare gerne have fru Lone Dybkjær til at bekræfte.
Rune Lund (EL), 2007-01-16:
O.k., men hvordan kan det så være, at jeg står her med en oversigt over avisartikler og menneskerettighedsrapporter, som dokumenterer tortur i starten af 2002 netop i Afghanistan?
Den 24. januar 2002, artikel i Politiken: Kritik af fangelejr i Afghanistan.
Det er lige præcis Kandaharlejren, hvortil de 31 fanger blev udleveret den 18. marts.
Den 1. februar 2002: Amnesty International udsender offentlig udtalelse, hvor de også nævner forholdene i Kandaharlejren.
Den 11. februar 2002, Washington Post: artikel om det samme.
Den 11. februar 2002: også en artikel i Los Angeles Times, hvor Kandaharlejren bliver nævnt.
Den 12. februar, Berlingske Tidende – det må jo nærmest være et slags hoforgan for udenrigsministeren: USA beskyldes for vold mod fanger.
Her nævnes Kandaharlejren også.
Politiken den 13. februar: Afghanske fanger fik tæsk.
I slutningen af januar 2002 var der også de meget kendte billeder fra Guantánamolejren, som jeg står med her, og som udenrigsministeren måske ikke kan se nede fra sin pult, men det er de kendte billeder af fanger i orange dragter, der er kneblet for munden og har briller for øjnene.
Hvordan kan man sige, at man ikke vidste, at USA overtrådte de internationale regler i 2002?
Det er simpelt hen helt ubegribeligt.
Per Stig Møller (KF), 2007-01-16:
Efter Abu Ghraib kom der jo retsforfølgelse, og der kom lange fængselsstraffe.
Jeg vil sige, at vi igen må have tillid til, at vi har de fælles værdier.
Vi får bekræftelse på, at også de fælles værdier, der er indeholdt i menneskerettighederne, skal respekteres.
Det er det, der er meldingen til Danmark.
Så er der de historier om, hvad der foregår rundtomkring, men der er så også det amerikanske retssystem, som forventes at gå i gang, og som så også går i gang.
Rune Lund (EL), 2007-01-16:
Men udenrigsministeren svarer faktisk ikke på det spørgsmål, som jeg stiller, nemlig: Kan det virkelig være rigtigt, at ingen i Udenrigsministeriet, heller ikke udenrigsministeren selv, har læst nogen af alle de her avisartikler eller den udtalelse, som Amnesty International udsendte den 1. februar 2002?
Kan det virkelig passe, at hverken udenrigsministeren, som jeg ved er en meget læsende mand, eller nogen medarbejdere i Udenrigsministeriet har læst det her og derfor ikke har været vidende om det?
Per Stig Møller (KF), 2007-01-16:
Hvad Udenrigsministeriet havde af oplysninger, fremgår af redegørelsen.
Der var mig bekendt ikke påstande om tortur eller mishandling af tilbageholdte i rapporten fra den 1. februar 2002.
Rune Lund (EL), 2007-01-16:
Amnesty International udtrykker bekymring over forholdene i lejren, og det dækker bredere end lige præcis det, som udenrigsministeren nævner.
Men vi må bare konstatere, at udenrigsministeren ikke læser avis, og i Udenrigsministeriet læser man heller ikke avis.
Det var det samme, som statsministeren sagde onsdag: Statsministeren læser ikke avis, i Statsministeriet læser de heller ikke avis, og de ved ingenting.
Men jeg vil da gerne lige komme med en enkelt kommentar til det der med, at det bare er nogle få brodne kar, og at hvis der sker brud på konventionerne, bliver det skam også retsforfulgt.
For det første er det forkert.
I december 2002 godkender USA’s forsvarsminister, Rumsfeld, forskellige former for tortur, også kaldet de udvidede forhørsmetoder.
Det er tortur.
Og så er der i øvrigt også en rapport fra Human Rights Watch fra april 2006 om, at de, som så skulle være skyldige osv. osv., ikke bliver retsforfulgt.
Den viser jo, at kun under 10 pct. af de militærpersoner, der har været involveret i tortur, rent faktisk er blevet dømt i en efterfølgende retssag.
Jeg synes ærlig talt, at udenrigsministeren har en rigtig dårlig sag.