Mette Reissmann (S), 2012-02-24:
Det betyder meget for Socialdemokraterne, at vi har et tillidsfuldt og balanceret retssamfund.
Vi arbejder for at forebygge og for at bekæmpe kriminalitet.
Med beslutningsforslaget lægges der op til, at vi gennem systematisk registrering af lovlydige borgere, vel at mærke hårdtarbejdende, almindelige danske borgere, skal mistænkeliggøre alt og alle, også danskere, som aldrig har været på kant med lovgivningen.
Det holder ikke.
Målet må i sidste ende være at skabe et samfund, der bygger på tryghed og tillid.
Men Dansk Folkeparti spiller igen og igen på frygt, og Dansk Folkeparti skaber et frygtsamfund, som de ønsker at bekæmpe ved at overvåge og kontrollere alt og alle.
Vi skal ikke skabe et frygtsamfund, hvor vi mistænkeliggør alt og alle.
Det skal understreges, at Socialdemokraterne ikke er imod al slags registrering, den skal bare have et formål.
Det skal være en konkret afvejning; det skal nøje overvejes fra sag til sag, hvad den her registrering faktisk ligesom betyder, og hvad den kan føre med sig.
Derfor registrerer vi jo faktisk også de forbrydere, som har været på kant med loven, og som er blevet dømt, men det er unødvendigt at krænke ganske almindelige mennesker ved at lade dem stå i et dna-register.
I dag er der allerede ca. 56.000 mennesker registreret i politiets centrale dna-register, og det tal vil ifølge politiet være støt voksende, og det vil sige, at det eksisterende system jo virker og hjælper politiet med opklaring af straffesager.
Vi skal i stedet for kortlægge de kriminelles mønstre, og vi skal i øvrigt selvfølgelig også øge den kriminalpræventive indsats.
Det er jo også sket, der er sat ressourcer af til det.
Men det løser ikke kriminalitetsproblemerne at oprette et landsdækkende dna-register – det er simpelt hen at tænke for primitivt.
Hos Socialdemokraterne er vi ikke fordomsfulde over for de redskaber, der virker.
For os er det bare vigtigt at sikre en god balance i det, at have gode redskaber til at efterforske og opklare kriminalitet og at sikre retssikkerheden for den enkelte, herunder den enkeltes frihed og privatlivets fred.
Vi opnår ikke den balance ved at oprette et dna-register, som dækker alle.
Det er relativt få forbrydelser, hvor det vil kunne bruges; det er ikke nok til at skulle oprette det.
Men det er på sin vis jo ikke overraskende, at Dansk Folkeparti fremsætter sådan et forslag.
Men omvendt er det at skulle bruge penge, der ikke er til stede, ikke noget nyt, når man ser på, hvad Dansk Folkeparti måske har bakket op om hos den tidligere regering.
Hvis det var sådan, at man virkelig gerne ville have haft det, hvorfor har Dansk Folkeparti så ikke tvunget det igennem i de 10 år, de måske kunne have gjort det?
Det er med andre ord endnu bare et symbolpolitisk tiltag, hvor man jo altså som det eneste parti i hvert fald indtil videre som nævnt af Venstres ordfører – det kan jo være, der kommer andre, der bakker op om det – vil have opmærksomhed på det her.
Med forslaget er Dansk Folkeparti bare endnu en gang på kant med grundloven.
Hvis man opretter et sådant landsdækkende dna-register, betyder det jo bare, at der med så mange meget følsomme data samlet et sted kan opstå en risiko for en form for misbrug.
Det at skulle lave en privatlivskrænkende ting, så helt almindelige mennesker, hårdtarbejdende danskere, faktisk underlægges en systematisk overvågning og kontrol, er krænkende for folk, som aldrig har stiftet bekendtskab med politiet, og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte det her forslag.