runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2015-11-13:
Jamen så vil jeg godt lige tage et citat frem af formanden for den allerstørste fagforening for medarbejdere i forsvaret, nemlig Centralforeningen for stampersonel.
Han siger: »Når der er tvivl om legaliteten af den danske krigsførelse, falder det tilbage på soldaterne og det, de gør ude i verden. Det er vores holdning, at alle sten bør vendes, så vi kan få det frem i lyset, hvis der er noget, som ikke har været i orden.«
Jeg forstår så, at Dansk Folkepartis ordfører mener, at det ikke er et argument – de her soldater skal man ikke lytte til.
Man skal lytte til dem, der ikke vil have undersøgt grundlaget.
Men gør det ikke indtryk på ordføreren, at formanden for den største fagforening siger sådan?
Marie Krarup (DF), 2015-11-13:
Vi har masser af viden, vi har lært, vi lærer hele tiden, og det er sådan, det skal være.
Der er ikke behov for en kommission, der yderligere gennemarbejder det.
Det er et ganske overflødigt arbejde.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-13:
Jeg vil gerne starte med at glæde mig over, at spørgeren kalder mig for ministeren.
Men vi krydser fingre begge to.
Skal vi ikke sige det?
Jeg mener faktisk, at når man ser på det antal spørgsmål, der er stillet, når man ser på den store erfaringsopsamling, der har været internt i forsvaret, og som skal bruges til udarbejdelse af militærmanualen, så må man sige, at vi altså har tilstrækkelig viden om, hvordan vi skal gøre det her – og gøre det bedre – i fremtiden.
Spørgeren ved jo også, at da vi sad til samme møde i begyndelsen af ugen ovre i Forsvarsministeriet, fremgik det, at det var nogle af de forhold, som militæret var blevet rigtig, rigtig skarpe på.
Altså, man skal bare passe på, at man ikke tager nogle politiske holdninger og putter dem ind i en juridisk kommission, for det kan vi altså ikke stå på mål for.
Det var en juridisk kommission, men det var en politisk beslutning at gå i krig, og den var i overensstemmelse med grundloven, ligesom det var en politisk beslutning at nedsætte kommissionen og en politisk beslutning at fjerne kommissionen igen.
Jamen altså, der sker en erfaringsopsamling løbende igennem det her forløb.
Der er blevet svaret på mange af de spørgsmål, som spørgeren stiller.
Der ligger jo også skriftlige svar på dem.
Men det her er en politisk beslutning om at nedlægge en politisk nedsat kommission.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-13:
Det synes jeg er helt fantastisk.
Altså, det er 90 mandater herinde, der bestemmer, hvad der er sandheden.
Hvis 90 mandater herinde besluttede, at månen var lavet af grøn ost, så var månen lavet af grøn ost.
Det er jo useriøst.
Det, som hr. René Gade snakker om, er jo den internationale folkeret, som man sagde var blevet brudt.
Det er derfor, man snakker om en ulovlig krig, men lad nu det ligge.
Det her er jo en virkelig alvorlig sag.
Det er jo ikke politik, det er jura.
Det er ikke politik.
Det er da ikke noget, som 90 mandater herinde inklusive Dansk Folkeparti, som altid har holdt hånden under regeringen, kan beslutte.
Det er jo juran, og det var jo derfor, vi nedsatte en kommission.
Det var, fordi vi ikke kunne komme til bunds i det, fordi der var et flertal under den gamle regering, der holdt hånden under regeringen, så vi ikke kunne få de papirer, der kunne give svarene, og så vi ikke kunne få de oplysninger, der kunne give svarene.
Der var jo hermetisk lukket.
Derfor bad vi nogle af Danmarks dygtigste jurister om at undersøge: Er der foregået ulovligheder?
Er der ministre, der skal drages til ansvar.
Det er det, I har lukket ned for, vil jeg sige til ordføreren.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-13:
Det er nogle rimelig barske påstande, som spørgeren kommer med, og dem vil jeg ikke svare på.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-13:
Jeg var her i Folketingssalen en hel dag for at diskutere de her ting.
Det var det simpelt hen, og det var det, som udenrigsministeren gik ud med dengang.
Det var det, som hele debatten handlede om.
At man så strikkede et eller andet prokuratorkneb sammen juridisk, som blev udviklet i Storbritannien af ham der Goldsmith, er så én ting, men når selv forsvarsministeren kom i klemme, da han skulle begrunde det, så er der da grund til, at vi ser nærmere på den reelle begrundelse for den her danske krigsdeltagelse.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-13:
Vi stillede utallige spørgsmål, og ved ordføreren, hvilket svar vi fik?
Det var: Det kan vi ikke svare på af hensyn til vores internationale relationer.
Eller vi fik svar, hvor det så ud, som om der var hældt en blækdåse ud over det, fordi det hele var overstreget med sort.
Det var årsagen til, at der blev nedsat en kommission, så man i et lukket rum, hvor man havde adgang til fortrolige oplysninger, kunne vurdere, om det var løgn, da hr. Anders Fogh Rasmussen sagde, at der var masseødelæggelsesvåben, om det var løgn, da regeringen sagde, at den ikke vidste, at de her fanger kunne blive udsat for tortur eller blive sendt til Guantánamo, hvor de kunne blive udsat for dødsstraf.
Var det løgn?
Det var det, vi skulle have undersøgt.
Stort set alle andre lande, der har været med i den her krig, har gennemført undersøgelser.
Det her handler om, at vi har et regeringsparti, hvor fremtrædende medlemmer bærer et tungt ansvar.
Det er derfor, I har lukket den her kommission, vil jeg sige til ordføreren.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-13:
Altså, nu har ordførerens parti jo både under den tidligere regering og under den regering, der var før den tidligere regering, stillet spørgsmål til det her.
Så man har jo haft al mulig lejlighed til at få svar på spørgsmålene.
Der er stillet en byge af spørgsmål.
Og så er det en ny oplysning for mig, at månen ikke er lavet af grøn ost.
Hvor er det så, at vi skal parkere sandheden henne?
Sandheden er vel herinde.
Sandheden er vel blandt det politiske flertal.
Vi kan jo gå tilbage i referaterne fra FN og se, om der var resolutioner, som gik imod Saddam Hussein.
Vi kan gå tilbage og kigge i referaterne fra Folketinget, og der kan vi så se, at der var et politisk flertal.
Så skifter politiske flertal en gang imellem, og så blev der nedsat en kommission, som i mine øjne måske lidt mere var ude på en klapjagt på enkeltpersoner end i at finde sandheden.
Så er der et nyt politisk flertal, der fjerner den.
Sandheden er herinde, og selvfølgelig kan vi alle blive klogere.
René Gade (ALT), 2015-11-13:
Jeg er nærmest sikker på, at jeg på et tidspunkt, sikkert også fra talerstolen og i hvert fald fra den her plads, kommer til at sige et eller andet, hvor jeg bagefter finder ud af, at det faktisk var forkert og derefter bliver nødt til at gendrive det og sige, at det har jeg lært af, og at jeg er blevet klogere.
Det er faktisk bare det jeg er ude efter at høre, nemlig om det ikke er det, vi skal bruge den her Irakkommission til – eller i hvert fald finde et andet middel til at blive klogere, for hvis vi siger, at det var et samlet Folketing eller i hvert fald et Folketing, der havde beslutningskompetencen, som vedtog det her, så synes jeg jo, det er interessant at finde ud af, om man vedtog det på et grundlag, der ikke var veloplyst.
Og det er jo det, vi taler om her.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-13:
Jamen altså, hvis vi holder fast i, at vi gik i krig på baggrund af, at Saddam Hussein ikke overholdt nogen FN-resolutioner, så kan vi jo stå tilbage og se på de resolutioner, han blev bedt om at overholde.
Der vil ordføreren kunne se, at dem overholdt Saddam Hussein ikke.
Og ordføreren vil også kunne gå tilbage og se: Var der et flertal i Folketinget på daværende tidspunkt, der sagde, at det var en god idé, at vi gik ind i den koalition, der prøvede på at få Saddam Hussein til at overholde resolutionerne.
Så er jeg ikke klar over, om Kofi Annan eller andre har været ude at sige, at det var meget, meget spinkelt grundlag.
Det ved jeg simpelt hen overhovedet ikke.
Men jeg vil gerne lige sige, at det her ligger fuldt inden for grundlovens bestemmelser, og dermed var det lovligt.
René Gade (ALT), 2015-11-13:
Ja, jeg håber, at både mit spørgsmål og svar vil kunne holdes uden for partifarve og politisk spil, for jeg mener virkelig, det er ærgerligt, hvis vi ikke kan tage den her debat uden at skyde hinanden i skoene, at vi er ude på at drille.
Jeg har et par gange set, at den tidligere generalsekretær Kofi Annan har sagt, at krigen var ulovlig.
Rigtig mange folkeretsjurister har sagt, at det er meget svært at finde det mandat, der skulle gøre, at den var lovlig.
Der er vist en enkelt, der har sagt, at der både er for og imod, at den var lovlig, så lad mig sige, at det ved jeg i hvert fald ikke selv.
Men er det ikke problematisk, at vi ikke kan finde ud af, om vi er gået i krig ulovligt?
Det mener jeg ikke har noget som helst med politik at gøre.
Det er ligegyldigt, hvilken regering der har truffet beslutningen, eller hvilket mandat i Folketinget som har gjort det har kunnet lade sig gøre.
Men jeg synes da, det er væsentligt, at den danske befolkning finder ud af, om vi er gået i krig ulovligt, om vi har behandlet torturofre ulovligt.
Det er fuldstændig ligegyldigt, hvem der har gjort det, og hvem der har været ansvarlig.
Det har jo været i Folketinget.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-13:
Altså, hvis vi holder fast i, at grunden til, at vi gik i krig, var, at der var et flertal i Folketinget, der med god ret i grundloven sikrede, at man kunne gå i krig og få gjort noget ved det her, så må vi vel også holde fast i, at begrundelsen for at gå i krig var det, der stod i det beslutningsforslag, som gjorde, at vi gik i krig.
Og det var vel, at der var nogle resolutioner, som Saddam Hussein ikke overholdt.
Var det ikke grundlaget for, at vi gik i krig?
Vi kan jo gå tilbage og kigge i Folketingets referater og se, om det ikke var sådan, det forholdt sig.
Jeg var her ikke i 2003.
Jeg glæder mig over at have en kollega, som var her i 2003, men jeg kender ikke til debatten fra dengang, for jeg sad simpelt hen ikke i Folketinget.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Nu er det jo også, som hr. Holger K. Nielsen sagde, at vi nedsætter kommissioner også for at belyse politiske beslutninger, men jeg kan forstå på ordføreren, at han mener, at vi har lært det, vi skulle.
Det sagde han i hvert fald lige før, og derfor var der ikke nogen grund til at belyse det yderligere.
Kan ordføreren så ikke delagtiggøre os i, hvad det præcis er, vi har lært?
Har vi lært, at vi skal lade være med at gå i krig i fremtiden, uden at der er et meget, meget bredt mandat i Folketinget?
Har vi lært, at vi skal gå i krig med alle nationer, som ikke overholder FN's resolutioner, som ordføreren henviste til før?
Det kan jeg fortælle at der er rigtig mange nationer der gør.
Det gør Israel bl.a. Jeg vil ikke anbefale, at vi går i krig mod Israel i morgen.
Har vi lært, at det er en dårlig idé at basere vores deltagelse i den her slags ting på andre landes fejlagtige efterretninger?
Kan ordføreren ikke fortælle os, hvad det præcis er, vi har lært?
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-13:
Det, vi har lært, er bl.a. det, der danner grundlaget for den militærmanual, man sidder og skriver på ovre i Forsvarsministeriet.
Det er nogle af de erfaringer, som skal være med til at sikre, at de, når vi sender danske soldater ud på farlige missioner i fremtiden, så har de nødvendige svar med, som gør, at man kan håndtere fanger og man kan gebærde sig på en god og ordentlig vis i henhold til konventioner osv.
Det har vi lært af det.
Men ellers forholder jeg mig altså til, at det at nedsætte kommissionen var en politisk beslutning, og det er altså også en politisk beslutning at fjerne den igen.
Det kan man være enig eller uenig i, men sådan siger Folketinget, fordi det er der et flertal for herinde, ligesom der var et flertal, der sagde, at vi skulle involvere os i Irak og i Afghanistan.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Jo, men det er jo sådan set ganske fint, at forsvaret er i gang med at udarbejde en forsvarsmanual
Det tror jeg der er rigtig mange af de soldater, der har været til stede på landjorden, der sådan set kunne have haft brug for tidligere.
Med hensyn til det, som vi har været nysgerrige efter, har ordføreren jo fuldstændig ret i, at selvfølgelig var det en politisk beslutning, og han kan jo også sige, at det er en politisk beslutning at nedlægge den.
Men hvordan er det, at vi som nation, særlig en lille nation, bliver klogere, i forhold til hvilke militærengagementer vi deltager i, og hvad det er for nogle militærengagementer, vi ikke deltager i?
Der er det jo bare sådan, at man jo må konstatere, at beslutningen om at deltage i Irakkrigen var på alle tænkelige måder en ret stor fejltagelse, og det har vi ikke et ordentligt belyst grundlag for at konkludere.
Peter Juel Jensen (V), 2015-11-13:
Jeg synes jo, vi skal henholde os til, at det er flertallet i Folketinget, der bestemmer.
Så kan man så efterfølgende sige, at det ikke var nogen klog beslutning.
Jeg er stor tilhænger af det svar, som min kollega fra Dansk Folkeparti også gav, da hun sagde, at meget af det her også måtte klares via den offentlige debat, for det, som ordføreren gerne vil have, tror jeg ikke en kommission kunne have kommet i mål med.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-16:
Jamen Radikale Venstre var vel nogle af de første til at foreslå en folkeafstemning om det her område.
Vi synes, vi skal tage, hvad der jo så vil være en vejledende folkeafstemning om asyl- og udlændingepolitikken, fordi det for os er en rigtig, rigtig god idé at komme med i det samarbejde.
Sådan som verden ser ud, sådan som Europa udvikler sig, er der i den grad brug for, at vi finder fælles løsninger.
Men det er sådan, at vi – man tror det ikke – er helt bevidste om, at vi ikke har 90 mandater.
Og skulle vi engang samle opbakning til at deltage, vil vi selvfølgelig det, som vi har foreslået: holde en vejledende folkeafstemning.
Jeg synes egentlig, at det hele er sådan helt grundlæggende mistillid til vores demokrati, for hvis der er 90 mandater, som gerne vil tilslutte sig og kan finde flertal for det i befolkningen, så er det vel demokratiet i sin kerne, som udfolder sig.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Jeg synes ikke, fru Sofie Carsten Nielsen behøver at være så skeptisk, kan man sige, over for sit partis fremtidsmuligheder.
Der var jo engang en Hilmar Baunsgaard, som samlede rigtig mange vælgere bag Det Radikale Venstre, og det kan være, man finder sådan en igen.
Jeg forstår det bare ikke – hvis Det Radikale Venstre gerne vil være med til sådan en folkeafstemning, hvorfor tilsluttede Det Radikale Venstre sig så ikke den garanti, som Venstre, Socialdemokratiet og De Konservative tilsluttede sig?
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-16:
Jeg hører også til dem, der ikke helt forstår den radikale politik – i modsætning til Alternativets politik, hvor vi kan diskutere det der med EU, men hvor der jo er en sammenhæng i politikken.
Jeg forstår ikke, hvordan man kan mene, at det er vigtigt, at EU får mere indflydelse på asyl- og flygtningepolitikken, og så lave en aftale, der betyder, at man giver Socialdemokratiet, Venstre og Konservative vetoret.
Altså, så længe bare et af partiernes stemmer er afgørende for at få et flertal i Folketinget – og jeg ved ikke, hvor længe det varer med dem alle sammen – så forhindres De Radikale i at nå det, man siger er formålet.
Okay, så tror jeg, jeg forstår.
Altså, man er gået med til et forbehold mod flygtninge, fordi man har fået noget på nogle andre områder.
Det kan man selvfølgelig godt kalde et skridt på vejen – det er så ikke et skridt på vejen til det, som Det Radikale Venstre slår sig op på, nemlig en bestemt flygtninge- og udlændingepolitik.
Det er et skridt, der blokerer for det, og så får man så noget andet til gengæld.
Er Sofie Carsten Nielsen enig med mig i, at EU's transportøransvar har kostet tusinder af mennesker livet her i løbet af den seneste periode?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-16:
Jeg tror faktisk godt, at hr. Søren Søndergaard kan forstå det.
Jeg tiltror hr. Søren Søndergaard og i øvrigt også hr. Kenneth Kristensen Berth virkelig høj intellektuel kapacitet, og jeg er helt sikker på, at både den ene og den anden ordfører er helt bevidste om, at det her handler om at kunne nå et stykke vej.
I Radikale Venstre siger vi helt åbent – og jeg tror især, at befolkningen godt forstår det – at vi gerne vil være med i en fælles asyl- udlændingepolitik, men det er der ikke et flertal for.
Da vi lavede den her aftale, var der ikke noget nær et flertal for det, og det er der stadig væk ikke.
Vi vil til gengæld rigtig, rigtig gerne have, at Danmark kommer med i det fælles politisamarbejde i Europol og alle de andre retsakter, der giver borgere og virksomheder større tryghed og flere muligheder.
Og det er så det kompromis, vi har indgået, nemlig at vi for at nå dertil skulle lave den aftale.
Det er jo sådan i politik, at der er man nødt til indgå nogle kompromiser, og der har vi taget det her skridt.
Til gengæld er det jo så sådan, at der nu er mange partier, der ønsker en folkeafstemning, og det gør vi også, og vi håber, den kommer hurtigst muligt, sådan at det netop kan blive den danske befolkning, der afgør, om vi skal være med i asyl- og udlændingepolitikken.
Jeg kan ikke i min vildeste fantasi forestille mig et Folketing, der ikke respekterer en sådan afstemning.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Det var ikke meget, der kunne siges om det, må man erkende.
Men okay, det er jo også rart, når De Radikale fatter sig i korthed.
Så står det måske lidt klarere, hvad De Radikale mener.
Men jeg vil bare spørge Sofie Carsten Nielsen: I det tilfælde, at De Radikale i fremtiden, måske sammen med et eller to andre partier, kunne finde 90 mandater her i Folketinget til at afgive suverænitet til EU på asyl- og udlændingeområdet, hvad ville Det Radikale Venstre så gøre?
Ville man udskrive en folkeafstemning, eller ville Det Radikale Venstre skibe udlændingepolitikken til Bruxelles?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-16:
Jo, men Radikale Venstre havde allerede på det tidspunkt foreslået at holde en vejledende folkeafstemning, så vi holder os til vores eget forslag.
Lovforslaget var på det tidspunkt fremsat, og så blev der ændret i bemærkningerne.
Det har vi det fint med, men som sagt har vi selv foreslået at holde en vejledende folkeafstemning.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-16:
Det er også derfor, vi går ind for, at der skal laves en ikke bare europæisk, men sådan set international aftale, hvor vi også lægger op til at Danmark bestemt skal tage sit ansvar.
Men når vi nu er enige om, at EU's flygtninge- og asylpolitik gennem de senere år har kostet tusinder og atter tusinder af mennesker livet, er det så ikke en lidt farlig politik at give EU mere indflydelse på det her område?
Altså, man kan have en forhåbning om, at den bliver brugt til noget godt, men det kan jo lige så godt være, at man fortsætter – måske endda forstærket.
Vi ser jo styrkelse af Frontex osv. osv.
Det kan jo lige så godt være, at den fortsætter.
Er det ikke et relativt tungt medansvar at påtage sig, når vi nu kender EU's politik helt frem til denne dag, hvor vi står her?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-16:
Tak, formand.
Vi skal den 3. december stemme om en tilvalgsordning.
Vi skal stemme om 22 retsakter, som et bredt flertal af partier ønsker at Danmark tilslutter sig.
Det er et meget privilegeret valg, at vi i Danmark har mulighed for at få en tilvalgsordning, og det synes Radikale Venstre at vi skal benytte os af.
Jeg har sådan en opfattelse af, at hvis nu Radikale Venstre løbende havde udtalt sig mere negativt eller måske, kunne man ligefrem sige, sådan lidt på barnlig vis havde sagt, at vi hellere ville sige nej, fordi vi ikke kunne få alt det, vi gerne ville have, så kunne det være, at Dansk Folkeparti havde været mere positiv.
Og det kunne selvfølgelig have spillet en udmærket rolle.
Og den her afstemning den 3. december handler, uanset hvor meget vi taler om det, ikke om asyl- og flygtningepolitikken, for det er ikke en del af det, vi skal stemme om.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-16:
Der kommer en folkeafstemning den 3. december.
Vi mener, det er et skridt i den rigtige retning mod, at vi håndterer grænseoverskridende udfordringer på tværs af grænserne.
Vi havde gerne set, at man havde sat hele retsforbeholdet til afstemning, eller at man havde valgt en anden løsning efterfølgende
, men der bliver vi jo nødt til at gøre op med os selv, om det her er et skridt i den rigtige retning mod, at problemer bliver løst på de niveauer, hvor de skal løses.
Og vi mener altså, at grænseoverskridende problemer skal løses i grænseoverskridende fællesskaber.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Jeg ved så ikke, om det vidner om min manglende fatteevne eller ordførerens manglende pædagogiske evner.
Det skal jeg lade ligge, men jeg bliver bare nødt til at sige: Så må det jo være sådan, at det med folkeafstemninger i virkeligheden ikke er det afgørende for Alternativet, men at det afgørende for Alternativet er at få gennemført Alternativets politik.
Og så forstår jeg slet ikke, hvor de der folkeafstemninger kommer ind i billedet.
Alternativet mener, at vi skal afgive det her, at vi skal sige ja nu, men man ville hellere have haft en masse folkeafstemninger, som vi faktisk kunne aktualisere, hvis det var sådan, at man anbefalede et nej.
Jeg synes, det er meget forvirrende, det må jeg erkende.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-16:
Jamen det er jeg da ked af, for det betyder jo så, at spørgeren ikke har fulgt med i alle de debatter, vi har haft hernede, hvor jeg netop har stået og gjort rede for det.
Men jeg kan i hvert fald fortælle, at vi siger, at det her er et skridt i den rigtige retning.
Vi har hele tiden kritiseret den aftale, der ligger bag den her folkeafstemning, men vi bliver jo nødt til at gøre op med os selv: Synes vi, at det her er et skridt i den rigtige retning eller i den forkerte retning?
Og der er vi så kommet frem til, at vi synes, det er et skridt i den rigtige retning.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-16:
Tak for det.
Jeg er jo stadig væk i sådan en proces, hvor jeg prøver at finde ud af, hvad Alternativet egentlig vil.
Og så bliver jeg bare nødt til at spørge Alternativets ordfører her: Hvorfor anbefaler man så i grunden ikke et nej ved den her folkeafstemning, for så var der jo mulighed for, at man kunne tage de her folkeafstemninger efterfølgende?
Nu sker der bare det, at man overgiver kompetencen på asyl- og udlændingeområdet til Folketinget.
Hvorfor er man endt på ja?
Jeg forstår det ikke helt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-16:
Som jeg også sagde i min ordførertale, skal vi selvfølgelig samarbejde i de internationale fora, der er, og et af dem er altså EU.
Jeg har svært ved at se, hvem det er, der lige træder ind og løser det her på den internationale scene hurtigere, end vi kan i EU.
Men det gør da selvfølgelig, at vi skal presse på for at få en rigtig god behandling af de folk, der kommer hertil.
Jeg tror bare ikke på, at noget land kan klare 3 millioner flygtninge alene inden 2017.
Så kan vi godt vente på, at Europarådet kan håndtere det, at FN kan håndtere det, men lige nu har vi altså kun EU til at gøre det, og så synes jeg, vi skal bakke op om det.
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at Alternativet er fuldstændig enige med Enhedslisten i den kritik, der er, af det system omkring flygtninge og asylansøgere, vi har i EU.
Men samtidig bliver jeg også bare nødt til at pointere, at der altså ikke er noget land, der vil kunne håndtere 3 millioner flygtninge frem til 2017 alene.
Derfor bliver vi nødt til at finde nogle fælles europæiske måder at løse det her på.
Så kunne vi godt ønske os, at det var på en anden måde, end det bliver gjort på i dag, men vi bliver nødt til at se realiteterne i øjnene.
Der er ikke noget land, der kan klare det her alene, men det kan vi i fællesskab.