runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2009-04-22:
Tak for det.
Det er første møde med skatteministeren her i spørgetimen, efter at regeringen er omdannet, og der er kommet nye folk på posterne, herunder en politisk ordfører, der jo tidligere har været blandt forsvarerne af øget ulighed i samfundet.
Jeg vil gerne tage fat i det nu for at høre, om der er sket nogen ændringer.
Hr. Lars Løkke Rasmussen har været bagmand for stigende ulighed som følge af regeringens politik på skatteområdet - sammen med ministeren og på sundhedsområdet med private sundhedsforsikringer og skabelse af Aog B-hold der.
Der er altså stigende forskel mellem rig og fattig, fordi man på en gang har indført særlig lave ydelser f.eks. til folk på kontanthjælp og samtidig har ført en skæv skattepolitik.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er for nylig kommet med nogle nye tal.
Jeg forstår godt, hvis f.eks. fru Eva Kjer Hansen fra regeringen er begejstret.
Hun har jo tidligere udtalt, at ulighed skaber dynamik i samfundet - noget, den nye politiske ordfører, hr. Peter Christensen, dengang støttede.
Venstre har valgt en skæv skattereform som løsning på krisen.
Jeg vil egentlig gerne tage det op med skatteministeren, om der vil ske en ændring, eller om vi fortsat skal regne med den kurs fra regeringen, at, som flere har udtalt, mere ulighed er godt, og om regeringen vil blive ved med at øge uligheden så dramatisk, som det er sket, og som man kan læse af de her tal.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-22:
I torsdags havde vi debatten om statsministerens redegørelse, og i den forbindelse fik jeg lejlighed til at stille fru Pia Kjærsgaard et spørgsmål, nemlig om der var nogen, der ville tabe på den skattereform, som regeringen og Dansk Folkeparti har aftalt, og fru Pia Kjærsgaard svarede ved den lejlighed: Der er ingen, der taber på skattereformen.
Det var lidt uklart efterfølgende, om det var fru Pia Kjærsgaards gæt, eller om det var fru Pia Kjærsgaards løfte.
Mit spørgsmål til skatteministeren er, om skatteministeren vil kautionere for fru Pia Kjærsgaards løfte, altså vil garantere her, lige før vi går ind til folketingsbehandlingen af skattereformen og de lovforslag, som der ligger, og som implementerer skattereformen, at der ikke vil være nogen danskere, der taber på skattereformen.
Kristian Jensen (V), 2009-04-22:
Min personlige erfaring med at dele som brødre er, at storebror ender med at tage det hele, og det kan hr. Hækkerup og hr. Hækkerup så diskutere videre bagefter. Når vi gennemregner skattereformen på de standardfamilietyper, der er, ser vi, at de alle sammen kommer ud med et større rådighedsbeløb efter skattereformen.
Når vi deler skattereform op på de ti indkomstdeciler, som man normalt gør, ser vi, at de alle sammen kommer ud med et større rådighedsbeløb, end de gør med det nuværende skattesystem.
Og derfor kan jeg godt forstå den udtalelse, som fru Pia Kjærsgaard kom med.
Jeg vil bare sige det sådan, at da jeg nu ved, hvor stor vægt, hr. Nick Hækkerup lægger på mine ord og min troværdighed, vil jeg ikke afvise, at der kan være nogen, der indretter sig på at have en meget, meget stor aktieoptionsordning, som vi fremover vil beskatte hårdere, end vi hidtil har gjort, og at de kommer til at betale mere i skat.
Jeg kan ikke afvise, at der er nogle af dem, som har skudt utrolig store beløb ind på en ratepension for at få et meget, meget stort skattefradrag, fremadrettet kommer til at betale mere, end de hidtil har gjort.
Jeg kan ikke afvise, at man, hvis man har en meget, meget stor bolig med dårlig isolering og dermed et højt energiforbrug, vil komme til at betale mere, end man gør i dag.
Men det er i hvert fald sådan, at hvis man tager en almindelig gennemsnitsfamilie, f.eks. en faglært familie, vil man se, at den vil komme ud med et ganske pænt plus som følge af den skattereformaftale, som regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført, og som i dag er blevet udmøntet i de 13 lovforslag, der er blevet fremsat.
Nick Hækkerup (S), 2009-04-22:
Den gruppe, der var i fokus i de spørgsmål, jeg stillede til fru Pia Kjærsgaard,
Jesper Petersen (SF), 2009-04-22:
Skatteministeren forsøger, synes jeg, at starte en eller anden teoretisk debat om, hvad der kunne ske, hvis 1 pct. rejser ud osv.
For det første har de jo været her indtil nu og har betalt den skat, og for det andet er det altså en afledningsmanøvre og for flot bare at stille sig op og tale om det, når der er kommet en analyse, der viser, at der er kommet 55.000 flere decideret fattige siden 2001, folk, der tjener under halvdelen af middelindkomsten i Danmark.
Også på andre opgørelser kan man se, hvordan uligheden stiger kraftigt, og at antallet af decideret fattige er steget i det her land.
Skatteministeren siger: Vi bekæmper ikke velstand, vi bekæmper fattigdom.
Men tallene viser, at det stik modsatte er sket.
Man fører en skæv skattepolitik og indfører særligt lave ydelser til nogle af de mennesker, der i forvejen har mindst i det her samfund.
Det er sådan, jeg tolker skatteministerens svar i dag: at ulighed er fint, lad os få noget mere af det.
Jens Vibjerg (V), 2009-04-22:
Økonomidelen er jo valgt sådan, at vi sikrer, at der inden for hver region er 100 pct.s dækning for udgifterne.
Og som jeg også sagde i min tale, er landet delt ind i beskæftigelsesregioner, der passer til, hvordan arbejdsmarkedet ser ud.
For f.eks. at tage hr. Bjarne Laustsens hjemegn, Nordjylland, er det altså sikret, at de får de penge dækket ind hundrede procent.
Dem får man jo, som jeg sagde, henholdsvis ved refusion og ved den særlige fordeling.
Og hvis der nu sker en meget, meget skæv udvikling i en enkelt kommune - det kunne jo tænkes - er der en forsikringsordning, der betyder, at den enkelte kommune på intet tidspunkt kan komme til at miste mere end 5 pct. Så der er i den grad blevet gået med livrem og seler.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Det er jo ikke alle lovforslag her i Folketinget, der er lige store, og det her er i hvert fald et af de mindre.
Det er helt i orden, at pengene til arbejdsløses selvvalgte uddannelse i de 6 uger flyttes fra et ministerium til et andet, og det er også udmærket, at a-kasserne i højere grad bliver inddraget i arbejdet.
SF vil stemme for forslaget.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-22:
Lovforslaget er en udmøntning af den aftale, som er indgået af forligskredsen bag finansieringsomlægningen for 2003.
Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre sikrer med lovforslaget, at det med forsikrede ledige, som har adgang til 6 ugers selvvalgt uddannelse, flyttes fra Undervisningsministeriet til Beskæftigelsesministeriet.
Formålet er at samle så vel beskæftigelsesindsatsen som finansieringen under Beskæftigelsesministeriet.
Hermed sikrer man, at de forsikrede ledige ikke mister rettigheder eller får pålagt øvrige ting i forhold til gældende regler i lov om godtgørelse, når den ledige deltager i erhvervsrettet voksenefteruddannelse.
Forslaget indebærer, at arbejdsløshedskasserne fremover skal administrere ordningen.
Ligeledes træffes afgørelse om lediges ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse samt afgørelse om udbetaling af uddannelsesydelser og befordringsydelser.
Jobcentret skal fremover administrere køb af uddannelser samt deltagerbetaling i uddannelsesinstitutioner, herunder også eventuelle beløb til kost og logi m.v. Undervisningsministeriet får en mindreudgift på 298 mio. kr., og Beskæftigelsesministeriet får en merudgift på 263 mio. kr.
Forslaget får hverken økonomiske eller administrative konsekvenser for erhvervslivet.
Det foreslås, at lovforslaget får virkning fra den 1. august 2009.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
Jeg mener, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi ikke taber flere årgange af unge på gulvet nu, hvor krisen for alvor slår ind, at vi ikke løber den risiko.
Netop derfor er det vigtigt, at vi vælger de rigtige redskaber.
Man har altså prøvet det her med pisk, man har prøvet det i adskillige år under den her regering.
De Radikale har jo tidligere været med til at indgå forskellige forlig, hvor det var pisken, man brugte, og har efterfølgende måttet erkende, at det ikke var den rigtige vej at gå.
De Radikale er nu imod starthjælp, kontanthjælpsloft osv., hvor man prøver med pisken, og prøver i stedet at sige, at det er nogle andre ting, der skal til.
Hvordan kan det så være, at De Radikale her alligevel igen siger, at man går med i et forslag, som handler om at piske de unge frem for at prøve at finde ud af, hvad det rigtige tilbud til den konkrete unge er, og sætte ordentlige ressourcer af til det?
For det er jo den anden side af problemet, at der jo ikke følger ordentlige ressourcer med til, at man kan lave den individuelle indsats, der skal til, hvis man skal finde det rigtige uddannelsestilbud til den unge.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-22:
For her er der jo ikke tale om, at man tager forsørgelsesgrundlaget fra folk.
Man siger jo netop: Du har forudsætningerne for tage en uddannelse.
Man kan så gå i gang med den og dér få SU osv.
Løsningen for unge mennesker, som har forudsætningen for at tage en uddannelse, men som ikke gør det, er jo ikke at gå på dagpenge.
Derfor kan de selvfølgelig vælge - det kan man jo ikke forhindre - at finde et arbejde og forsørge sig selv.
Men jeg tror, at den kritik, som fru Line Barfod her rejser, var meget den samme, som da man lavede den oprindelige ungeindsats - hvor Enhedslisten altså også syntes, det var problematisk.
Der må vi bare sige, at når unge har forudsætningerne for at tage en uddannelse, skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe dem i den retning.
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
Det er rigtigt, at der var flere unge, der kom i arbejde, men det var jo altså, fordi konjunkturerne vendte og man generelt fik skabt langt flere arbejdspladser og dermed mulighed for, at de unge kunne komme ud og få et arbejde.
Og det generelle er, at det, der er behov for, er at sikre, at der er de rigtige muligheder, at sikre, at der er de rigtige job, og at der er nogle gode uddannelser med de fornødne ressourcer, som kan tage sig af de unge.
Det er også at sikre, at der på jobcentrene er ansatte, som har den fornødne uddannelse og tid til at snakke med de unge, der ikke af sig selv er kommet i gang med en uddannelse, og at de ansatte har tid til at lytte til, hvad det er for nogle kvalifikationer, de unge har, og hvad det er for nogle drømme, de har.
Og de ansatte skal se på, hvad det er for nogle uddannelser, man kan sikre at de unge kan komme i gang med.
For jeg er fuldstændig enig i, at det værste, vi kan gøre, er at lade de unge gå i årevis, uden at der sker noget.
Det vil være en katastrofe.
Men netop derfor er der behov for, at vi finder en anden måde at gøre det på, og at vi arbejder på, at der bliver skabt de rigtige muligheder, i stedet for bare at piske de unge ud i noget, som de slet ikke er motiveret for, og som man risikerer at de falder fra.
Det er også grunden til, at Enhedslisten ikke kan stemme for det her forslag.
Vi synes selvfølgelig, at det er fint med afbureaukratisering og forenkling.
Vi synes også, det er rigtig godt med målsætningen om at få flere unge i uddannelse, men vi er altså imod, at man bruger pisken og går ind og laver øgede økonomiske sanktioner over for kontanthjælpsog starthjælpsmodtagere.
Det er unge mennesker, der i forvejen har alt, alt for lidt at leve for, og som vi er rigtig bange for at det går galt for.
Vi har adskillige gange i de senere år diskuteret de mange mennesker, som det er gået rigtig galt for, og vi risikerer, at det bliver mange, mange flere unge, der nu bliver omfattet af det, på grund af den stærkt stigende ungdomsarbejdsløshed, vi står med.
Og så er der altså ikke behov for, at man bruger flere af den slags værktøjer, der ikke virker.
I stedet er der brug for, at vi sætter ordentligt ind med menneskelig indsats, altså med mennesker, som har tid til at lytte, og som har tid til at finde de rigtige tilbud.
Og vi synes, at det er det, man burde være optaget af i stedet.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Der er grund til at glæde sig over, at regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre er blevet enige om at gennemføre en række forenklinger på beskæftigelsesområdet.
Forud for dette lovforslag er der foregået en lang proces, hvor regeringen og aftalepartierne har lyttet til dem, der til daglig sidder med problemstillingerne, nemlig medarbejderne og lederne i jobcentrene.
Under afbureaukratiseringsprojektet har de peget på uhensigtsmæssigheder ved de gældende regler, og de er kommet med konstruktive forslag til en forbedret og forenklet indsats.
Med lovforslaget sikres, at flest mulige unge får en uddannelse, og at der for den enkelte gøres den indsats, der bedst muligt svarer til behovet.
Der sættes tidligere ind i ledighedsforløbet, og reglerne bliver samtidig lettere at forstå både for de unge og for medarbejderne i jobcentrene.
Unge, der kan tage en uddannelse, bør gøre det, så vidt muligt på ordinære vilkår.
Det forbedrer den enkeltes evne til at forsørge sig selv.
For dem, der ikke umiddelbart har forudsætningerne for at tage en uddannelse, skal der gøres en indsats, der gør dem i stand til at tage en uddannelse.
Og hvis det ikke er muligt, skal indsatsen være rettet mod varig, ordinær beskæftigelse, helst inden for et område, hvor der på sigt er et uddannelsesperspektiv.
Efter endt uddannelse kan de desuden som hovedregel vende tilbage til dagpengesystemet med de rettigheder, de havde inden uddannelsen.
Et andet vigtigt element i lovforslaget er, at den aktive beskæftigelsesindsats målrettes områder med mangel på arbejdskraft, og at der sker en fremrykning af det tidspunkt, hvor den ledige skal have et godkendt cv i cv-banken.
Det bidrager til at gøre de enkelte lighedsforløb kortere og betyder samtidig, at ledig arbejdskraft kanaliseres hen til områder på arbejdsmarkedet, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Med forslagene om forenkling af sanktionsreglerne for kontant- og starthjælpsmodtagere og introduktionsydelsesmodtagere har medarbejderne og lederne i kommunernes jobcentre og ydelseskontorer fået opfyldt de fleste af de ønsker, som de kom frem med under de temamøder, som var startskuddet til afbureaukratiseringsøvelsen.
Forslagene sikrer, at alle sanktioneres efter ens principper, men med forskellige satser, således at de stadig har mulighed for at kunne få dækket deres leveomkostninger.
Det er samtidig gjort klart over for både borgere og medarbejdere i kommunerne, hvordan der skal sanktioneres, og hvad der skal til for at blive berettiget til hjælp efter almindelige regler igen.
Jeg ser frem til et fortsat konstruktivt samarbejde om dette lovforslag, således at de nye forenklede regler kan træde i kraft den 1. august, for de ændrede sanktionsreglers vedkommende dog den 1. oktober.
Og det er klart forventningen ude i kommunerne og i jobcentrene, at forslaget gennemføres, og den forventning bør vi i Folketinget leve op til.
Jeg vil gerne takke for behandlingen af lovforslaget og ser frem til en god udvalgsbehandling.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-22:
Vi er enige om, at de eksisterende regler for unge i dag er, at de kan få et uddannelsespålæg.
Det, som jeg her har prøvet at rejse en diskussion om, er, hvem der bestemmer, hvilken uddannelse jeg som ung arbejdsløs skal tage.
Det nye i det her lovforslag er på det her punkt, at det kan jobcenteret bestemme.
Det harmonerer i hvert fald ikke med SF's frihedsbegreber i forhold til den personlige frihed, for der er ingen andre mennesker her i landet, som får et pålæg om, hvilken uddannelse de skal tage.
At de skal uddanne sig er godt og positivt, men de må selv kunne vælge.
Det gør det desværre ikke.
Det, vi er enige om, er, at dialog og vejledning er meget godt og konstruktivt.
Det har de unge brug for, og det er helt afgørende, at jobcentrene kommer med den vejledning, for så er der noget reelt at tage stilling til for den unge.
Men når vi kommer frem til slutstenen i det her, lægger lovforslaget altså op til, at det er jobcenteret, der kan bestemme, hvilken uddannelse den pågældende skal tage.
Derfor foreslår jeg, at det bliver taget ud af lovforslaget og lagt over i det andet lovforslag.
For hvis det bliver taget ud - og måske også enkelte andre ting - kan vi godt stemme for det, men det er problematisk, som det ser ud nu.
Der er også mennesker, der går på universitetet, hvor det godt kan diskuteres, hvorvidt det ene eller det andet studium fører til et arbejde.
Jeg synes, det er skræmmende, hvis man vil gøre det, så jeg går ikke ind for det.
Og jeg håber heller ikke, at Venstre går ind for det.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Som jeg sagde allerede i mit første svar, er det jo sådan, at den unge selv skal afklare, hvilke muligheder der er for uddannelse.
Er der så flere realistiske muligheder for uddannelse, bliver man oven i købet bedt om selv at prioritere uddannelserne.
Derfor synes jeg jo netop, at den frihed, som hr. Eigil Andersen efterlyser, og som jeg er enig med hr. Eigil Andersen i er meget vigtig, er fuldstændig indeholdt i lovforslaget.
Det er også meget langt hen ad vejen et spørgsmål om motivation og lyst og om, hvad man efterfølgende ønsker at foretage sig, hvad man har lyst til at arbejde med og sådan nogle ting.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-22:
Jeg kan høre på Venstres ordførers tale, at der overhovedet ingen faglige begrundelser er for at lægge opgaven ud til kommunerne.
Tværtimod er der tale om et ideologisk korstog, der trodser enhver beskrivelse af, hvad der er fornuft.
Vi kan bare læse gårsdagens udgave af Børsen, hvor stort set samtlige eksperter og arbejdsmarkedets parter siger, at det her er fuldstændig galimatias.
Hr. Jens Vibjerg slår om sig med ord om, at det her ingen betydning får for den kommunale økonomi.
Hvordan ved hr. Jens Vibjerg det?
Vi har lige hørt ministeren sige, at det kun er kommunerne under et, der bliver kompenseret.
Hvor ved hr. Jens Vibjerg fra, at alle kommuner får dækket deres udgifter hundrede procent?
Ellers er det jo at gøre regning uden vært.
Og dernæst har jeg forstået på det, at det kun er i 2010, at man giver en sådan garanti under et, ikke i årene fremover.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Hvis det så er sådan, at den unge kommer med flere realistiske forslag til uddannelse, beder jobcenteret den unge om selv at prioritere uddannelserne.
Det betyder i virkeligheden, at der er en meget stor grad af frihed, og at der netop også er en god vejledning fra jobcenterets side, så jeg synes egentlig, at lige præcis den del af lovforslaget meget godt passer ind i de frihedsidealer, som hr. Eigil Andersen omtaler.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-22:
Vi forudsætter jo netop, at man indgår i en dialog med den unge om, hvad det er for en uddannelse.
Forudsætningen for, at man er i den målgruppe, hvor man kan få pålæg, er jo, at det vurderes, at man har forudsætningerne for at gennemføre en uddannelse.
Når vi snakker om frafald, tror jeg, at vi må sige, at det i høj grad skyldes, at nogle af dem, der starter, ikke har haft de fornødne forudsætninger og ikke har fået den fornødne hjælp til at gennemføre uddannelsen.
Og her er det jo altså en situation, hvor man vurderer, at man har de fornødne forudsætninger for at gennemføre en uddannelse.
Der kan man så i den her situation vælge at finde et arbejde, og så er man jo ude af det her pålæg.
Men det, som ikke duer for unge under 25 år, er jo at lade dem gå på dagpenge.
Og hvis de unge har forudsætningerne for at tage en uddannelse, synes vi, det er en god idé, at man så også dirigerer dem i den retning.
For jo mere motiverede de er, jo større er chancerne selvfølgelig også for en succesfuld uddannelse.
Og det tror jeg at man er helt opmærksom på ude i jobcentrene.
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
De Radikale har jo ellers på uddannelsesområdet snakket en del om vigtigheden af, at unge har forskellige muligheder - at man giver unge noget hjælp og støtte, men at der også er forskellige muligheder - og om, at det også handler om, at de er motiverede for at tage den uddannelse, de så tager, og at man skal gøre noget for at mindske frafaldet på forskellige uddannelser.
Jeg vil bare høre, hvordan det stemmer med, at De Radikale her støtter et forslag, som altså ikke handler om at motivere de unge til at tage en uddannelse, men derimod om at tvinge dem, hvormed der er en risiko for, at de ikke er i stand til at gennemføre uddannelsen, fordi det er noget, som de slet ikke er interesseret i, og en anden uddannelse måske ville have passet langt bedre til dem.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-22:
Det var en flot tale fra den konservative arbejdsmarkedsordfører.
Derfor skal jeg ikke trætte med gentagelser om det konkrete indhold i lovforslaget.
Vi har en aftale med regeringen om at flytte de 6 ugers selvvalgte uddannelse fra Undervisningsministeriet til Beskæftigelsesministeriet, og derfor kan vi selvfølgelig støtte lovforslaget.
Vi hører desværre rygter om, at der nogle steder er ganske lang ventetid.
Samtidig er det Det Radikale Venstres opfattelse, at vi i en tid med stigende ledighed helt skulle droppe kravet om, at der kun er adgang til 6 ugers selvvalgt uddannelse i de første 9 måneder af ledighedsperioden, men at man derfor burde kunne sætte gang i mere end de 6 ugers uddannelse allerede fra den første ledighedsdag.
Men det er en helt anden sag.
Vi støtter det her lovforslag.
Line Barfod (EL), 2009-04-22:
I Enhedslisten opfatter vi det her lovforslag som rent teknisk.
Som vi har forstået det, der er fremlagt, er der tale om, at rettigheder og ydelsesniveau ikke berøres, og at de ledige ikke pålægges nogen yderligere pligter.
Hvis det er korrekt forstået, kan Enhedslisten også stemme for forslaget.
Inger Støjberg (V), 2009-04-22:
Jeg vil gerne takke for den behandling, forslaget har fået i dag.
Med forslaget samles indsatsen og finansieringsansvaret for forsikrede lediges ret til selvvalgt uddannelse under Beskæftigelsesministeriet, og reglerne om lediges ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse flyttes fra Undervisningsministeriets til Beskæftigelsesministeriets lovgivning.
Lovforslaget sikrer, at de ledige ikke mister rettigheder eller får pålagt pligter i forhold til de gældende regler i Undervisningsministeriets lovgivning.
A-kasserne skal fremover administrere ordningen, og jobcentrene skal administrere visse betalinger, bl.a. for køb af uddannelse.
For de ledige er der tale om kendte myndigheder, som de i forvejen har tæt kontakt med under deres ledighedsforløb.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi får lejlighed til at drøfte de spørgsmål, som der har været stillet her i debatten, om end det ikke har været særlig mange.