runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2012-10-04:
Jamen når jeg spørger, hænger det lidt sammen med, at det jo er en diskussion, der har optaget ledende folk i Det Konservative Folkeparti.
Kunne hr. Lars Barfoed så ikke svare borgmestrene i sit eget parti på, hvilke overvejelser partiets ledere gør sig i den anledning?
Det giver jo åbenbart lidt myrekryb at skulle se en sådan regeringskonstellation.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Jeg synes, det er rigtig interessant at høre ikke mindst konservative partimedlemmers opfattelse af, hvilke regeringer vi skal være med i eller ikke være med i.
Jeg synes, det er rigtig spændende, og jeg lytter til det alt sammen.
Steen Gade (SF), 2012-10-04:
Jeg spurgte Liberal Alliance om konkurrenceevne.
Og nu synes jeg også, at Det Konservative Folkeparti kredser meget om konkurrenceevne.
Jeg er enig i, at det jo er helt afgørende.
Det er også helt rigtigt, hvad der bliver sagt her fra hr. Lars Barfoeds side, nemlig at vores hovedproblem er de mellem 160.000 og 200.000 arbejdspladser, vi mistede i den periode, hvor hr. Lars Barfoed sad på ministerposten.
Det er ikke, fordi det er hr. Lars Barfoeds skyld, men jeg vil spørge hr. Lars Barfoed om to ting: Var det kun krisen, der var skyld i det?
Det er det første spørgsmål.
Var det virkelig kun den krise, der kom til os, der gjorde, at vi fik den alvorlige udflagning af arbejdspladser, som skete, mens hr. Lars Barfoed var minister?
Det andet spørgsmål er: Vidste hr. Lars Barfoed ikke allerede i 2005 og 2006, at vi havde problemer med innovation i vores private virksomheder?
Jeg spørger, fordi jeg har taget udskrift af, hvor mange gange vi rykkede den tidligere regering for at gøre noget ved det, for der stod allerede i konkurrenceredegørelsen fra 2006, at det her ville gå galt, og at vi havde for lidt innovationskraft.
Hr. Orla Hav og jeg spurgte skiftende ministre – herunder også konservative erhvervsministre – om, hvornår det ville komme.
Det tog 4-5 år, og det er jo det, vi er ved at rette op på.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Altså, nu er det lidt forkert at bruge begrebet grænsekontrol her; det var sådan set en toldkontrol, vi gennemførte ved den lejlighed.
Vi har jo toldkontrol i dag, så det er et spørgsmål om, hvor intens den toldkontrol skal være, men jeg tror, toldkontrol i sig selv er nyttigt.
Det ville nok være uheldigt, hvis vi afskaffede den.
Vi kan se, når vi kører til Sverige, at de også har toldkontrol der.
Grænsebomme kan så være en måde at gøre det på, men det er jo ikke afgørende.
Når jeg nu bliver spurgt, må jeg jo svare.
Det er et mærkeligt spørgsmål, men svaret er klart nok: Grænsebomme er jo ikke afgørende for, at vi er et folk, selvfølgelig er de ikke det.
Det at være et folk har at gøre med at have nogle fælles værdier og en fælles kultur.
Jeg ved godt, at Det Radikale Venstre ikke er meget for at værne om en fælles kultur og fælles værdier, men det er noget, vi Konservative lægger meget vægt på, og det er det, der gør, at vi er et folk.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Jeg må sige, at jeg bliver ualmindelig gensidigt provokeret af fru Lotte Rod.
Tænk, at man fortsætter med at gemme sig bag folkeskolen.
Vi er jo enige i det her Folketing om, at der skal ske noget på folkeskoleområdet, det er vi enige om.
Godt, så lad os lægge den diskussion til side, for der vil slet ikke være et arbejde til Emil, når han er færdig, hvis ikke vi fører en anden politik.
Der vil ikke være et ordentligt sygehusvæsen at blive behandlet i, hvis han engang skulle blive syg eller hans forældre eller bedsteforældre skulle blive syge, hvis ikke vi fører en anden politik.
Jeg forstår slet ikke, at især Det Radikale Venstre, som så gerne vil slå sig op som et reformparti, bare fuldstændig kan kaste reformdagsordenen til side – nu er der bundet sløjfe, det var et år med nogle lidt halvligegyldige reformer, som man lader som om har en virkning, men som ikke vil have den store effekt.
Og når det så er overstået, kan vi tale om Emil på 13 år.
Lotte Rod (RV), 2012-10-04:
Det bekymrer mig, at hr. Simon Emil Ammitzbøll kan stå på Folketingets talerstol og omtale Ny Nordisk Skole som et smart buzzword, når han ikke engang kan fortælle, hvad det første dogme er.
Vores børne- og undervisningsminister er lige nu på rundtur – der er stadig to møder tilbage, så jeg kunne jo opfordre hr. Simon Emil Ammitzbøll til at tage med på et af møderne.
For i modsætning til de sidste 10 år, hvor skolepolitik har handlet om øget regulering, øget papirarbejde, så har vi nu en regering, som tror på, at skoleudvikling først og fremmest sker ude på den enkelte skole.
Jeg kan så fortælle hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det første dogme i Ny Nordisk Skole hedder: Vi kan selv, og vi skal selv.
Det burde da ligge lige til højrebenet for Liberal Alliance.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Vi kan selv, og vi skal selv.
Hvad var det, jeg sagde i min tale?
Fluffy snak!
Ja, det må man da i sandhed sige jeg havde ret i.
Så vil jeg gerne invitere fru Lotte Rod ud på virksomhederne.
Prøv at besøge et slagteri som Danish Crown, som har måttet flytte 1.100 medarbejdere ud af det her land.
Prøv at besøge Fritz Hansen, som nu rykker den sidste produktion fra Danmark til Polen.
Torben Hansen (S), 2012-10-04:
Og tak til den konservative ordfører for en tale, som man godt kunne bruge mange minutter på at kommentere, men det tror jeg også der er andre der har lyst til.
Det, vi bl.a. har set inden for de seneste uger og måneder, er, at Dansk Folkeparti er på vild flugt fra de dagpengeforringelser, de lavede sammen med VK-regeringen, som hr. Lars Barfoed jo selv var en del af som justitsminister.
Og det er vi jo nødt til at komme lidt til bunds i.
Kan hr. Lars Barfoed bekræfte, at de dagpengeforringelser, der blev lavet i 2010, ikke var en del af det oprindelige forslag fra VK-regeringen, men at det rent faktisk først kom på bordet, da Dansk Folkeparti gik ind igennem glasdørene i Finansministeriet?
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Den begrænsning i dagpengeperiodelængden var noget, som vi aftalte, og noget, som vi under forhandlingerne fandt frem til kunne være en god løsning.
Torben Hansen (S), 2012-10-04:
Ordføreren er jo i sin gode ret at svare på den måde.
Men vi har bl.a. tidligere i dag set en overskrift i Berlingske, hvor fru Marianne Jelved er citeret: »Det var Dansk Folkeparti, der i 2010 foreslog at forringe dagpengereglerne, lyder det fra de Radikales gruppeformand, Marianne Jelved.«
Er det den konservative ordførers opfattelse, at fru Marianne Jelved taler usandt i forbindelse med det her udsagn?
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Hvis det er sådan, at hr. Torben Hansen er voldsomt interesseret i, hvad Dansk Folkeparti har foreslået og ikke foreslået i nogle forhandlinger, de har haft med os, synes jeg da, at man skulle rette spørgsmålet til Dansk Folkeparti.
Det har man jo haft lejlighed til.
Dansk Folkeparti har jo talt her i dag, og det er muligvis sådan, at hr. Torben Hansen glemte at stille spørgsmålet på det tidspunkt, hr. Kristian Thulesen Dahl var på talerstolen.
Men jeg må altså anbefale, at man retter spørgsmål, der handler om Dansk Folkepartis gøren og laden, til Dansk Folkeparti og ikke til Det Konservative Folkeparti.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-10-04:
Vi har jo fra Dansk Folkepartis side bemærket med stor interesse og egentlig også stor tilfredshed, at der er en stigende skepsis hos De Konservative, og det er vi ikke spor kede af, også fordi De Konservative jo er et parti, der gerne vil i regering og har været i regering og sådan noget.
Det har der jo været en del snak om, så derfor er det egentlig meget velgørende og meget rigtigt, at man har taget den debat – tillykke med det – og at man har diskuteret det på partiets landsråd.
Der, hvor jeg godt kan være i tvivl, er med hensyn til de fire forbehold.
Altså, hvordan har Det Konservative Folkeparti det med dem?
For man kan jo ikke undgå at bemærke – og det var vel også meningen, at man skulle bemærke det – at der var et forslag, som godt nok var kritisk i forhold til EU, men alligevel gerne ville afskaffe de fire forbehold.
Der kan man jo godt være lidt i tvivl
, og der synes jeg at De Konservative skylder et svar på: Hvor står egentlig Det Konservative Folkeparti?
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Det er sådan, at forbeholdet om unionsborgerskab jo ikke rigtig giver nogen mening mere.
Hvad angår forsvarsforbeholdet, mener vi, at det bør afskaffes.
Jeg ser ikke nogen grund til, at Danmark ikke skulle kunne deltage i samarbejdet om det forsvarspolitiske i Den Europæiske Union, så det forsvarsforbehold vil vi gerne have væk.
Hvad angår retsforbeholdet, vil vi gerne have det, der hedder en opt in-ordning, som vi jo også har forhandlet os til rette om at vi kan få, altså den mulighed, at vi siger, at den danske regering og det danske Folketing ved Europaudvalget kan vælge at lade direktivforslag være en del af retsgrundlaget i Danmark, men at vi selv kan vælge, hvilket direktivforslag der skal udgøre en del af retsgrundlaget i Danmark.
For så vidt angår euroen, har vi jo som udgangspunkt altid været tilhænger af den, men i lyset af den situation, der er nu, synes vi ikke, at tiden lige nu er til at skibe os ind i det.
Der må vi vente og se, hvad det er for en konstruktion, det ender med.
Der er jo ikke klarhed over det på nuværende tidspunkt, så der er vi ærlig talt lidt afventende, i forhold til hvad der sker.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-10-04:
Jo, men det er jo ikke så lang tid siden, hvor situationen var nøjagtig den samme i forhold til økonomien i Europa og euroen, og hvor hr. Lars Barfoed som formand for De Konservative faktisk foreslog, at nu måtte vi have en folkeafstemning
Og det, der stod i det forslag, som De Konservative behandlede på landsrådet, var jo hele molevitten.
Det var, at man ville styrke Danmarks langsigtede politiske og økonomiske interesser uden de fire forbehold, altså ikke noget med alt det, som hr. Barfoed sagde nu, om, at man godt kunne vente lidt med euroen, og så var der noget med de andre.
Det er derfor, jeg synes, at man fortsat er i tvivl, og jeg vil stærkt opfordre De Konservative til at holde meget fast i skepsisen, til i virkeligheden at holde meget fast i, at de fire forbehold er det, vi har – altså, at det ikke var den bedste løsning, men at det trods alt er det, vi har – i stedet for at jeg desværre stadig væk synes, at der er lidt vaklen.
Men videre med arbejdet, det er godt, vi ser med meget stor interesse i Dansk Folkeparti på, at De Konservative anlægger en mere EU-skeptisk holdning, men vi savner lidt klare svar omkring de fire forbehold.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Det er jeg lidt ked af, for jeg gjorde mig sådan set umage med at svare ret konkret og endda mere konkret, end man plejer, for man plejer altid at tale om de fire forbehold sådan under et, og jeg synes faktisk, der er forskellige problemstillinger knyttet til hvert af de fire forbehold.
Derfor gennemgik jeg sådan set ret præcist hvert af de fire forbehold, så der burde ikke være tvivl tilbage.
Jeg vil bare sige, at Det Konservative Folkeparti altid har været stærke tilhængere af et stærkt europæisk samarbejde.
Jeg mener, det gavner og styrker den danske nation, at vi er en del af EU.
Den skepsis, vi har, er jo en skepsis over for unødvendig centralisering og for mange detailregler fra Kommissionens side.
Vi ønsker at værne om nærhedsprincippet, vi ønsker ikke unødvendig centralisering af regler fra EU's side, hvis vi lige så godt kan have reglerne i landene selv.
Vi mener, at EU fortsat skal være et samarbejde mellem enkeltstater, mellem suveræne stater.
Vi ønsker ikke en føderation.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-10-04:
Tak for det.
Jeg er utrolig glad for at få bekræftet, at Det Konservative Folkeparti og hr. Lars Barfoed er varme fortalere for Danmarks engagement i EU.
Så behøver jeg ikke spørge til det, for det har jeg godt nok også været noget i tvivl om.
Min kollega fru Zenia Stampe spurgte ordføreren fra Venstre, hvor vi havde Venstre i udlændingepolitikken, og svaret var beklageligvis, at det var i lommen på Dansk Folkeparti.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Lars Barfoed om det samme: Hvor har vi Det Konservative Folkeparti i udlændingepolitikken?
Er I også i lommen på DF, eller er I på vej mod en mere selvstændig kurs?
Vil I, hvis I kommer til regeringsmagten igen, medvirke til at genindføre pointsystemet eller rulle forbedringerne for familiesammenførte børn og asylbørn tilbage?
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Jeg ved ikke, om fru Sofie Carsten Nielsen havde forventet, at jeg nu skulle svare: Ja, vi vil bestemt være i lommen på nogen.
Så må jeg skuffe fru Sofie Carsten Nielsen og sige, at svaret altså er, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke er i lommen på nogen.
Konkret vil jeg sige med hensyn til de lempelser af udlændingepolitikken, som den nuværende regering sammen med Liberal Alliance har gennemført, at det da er klart, at det, vi har været med til at gennemføre i sin tid, står vi ved.
Vi synes sådan set, at pointsystemet var glimrende, så det vil vi da gerne have genindført.
Vi mener, at det er til skade for asylansøgerne, at det sådan set er ulykkeligt, hvad man gør nu, fordi man foregiver, at der er nogle, som kan få en normal tilværelse i Danmark, selv om de egentlig er asylansøgere, som har fået afslag og skal hjem til deres hjemland.
Så får man altså skabt en illusion, en forventning hos dem om, at de kan blive i Danmark, og det kan de jo ikke, for der er en dom for, at de skal hjem, og det synes jeg egentlig er ulykkeligt.
Jeg synes ikke, man gør de mennesker en tjeneste, man gør dem en bjørnetjeneste.
Nu skal man passe på med at sige bjørnetjeneste, har jeg hørt, fordi ordet er ved at ændre sin mening, sådan at det er en god ting at gøre bjørnetjenester.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-10-04:
Jeg spurgte også til forbedringerne for familiesammenførte børn.
Men jeg vil gerne lige fortsætte og sige, at i regeringen ønsker vi jo ikke symbolpolitiske foranstaltninger, men en sammenhængende indsats i kampen mod f.eks. grænseoverskridende kriminalitet.
Så er Det Konservative Folkeparti her enig med DF og Søren Krarup, som siger, at grænsebomme er meget afgørende for, at der bliver ved med at være et dansk folk, og kan Det Konservative Folkeparti tilslutte sig Dansk Folkepartis krav om at genindføre den grænsekontrol, som VKO indgik aftale om i 2011?
Anni Matthiesen (V), 2012-10-04:
Tak for talen.
Jeg vil også godt starte med at takke for den fine tur, vi havde til Færøerne med Færøudvalget.
Jeg glæder mig allerede til næste tur.
Jeg vil gerne høre ordføreren, hvad det er for sagsområder, som ordføreren mener bør tilpasses i forhold til Færøerne.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jamen jeg er helt sikker på, at hr. Lars Løkke Rasmussen godt kunne høre, hvad fru Lotte Rod sagde, selv om han ikke stod på Folketingets talerstol, og jeg vil også gerne svare på, hvordan vores uddannelsespolitik ser ud.
For det er sådan set sådan, at vi fremlagde et forslag til en folkeskolereform – den ser endda sådan her ud – allerede, da vi sad i regering.
Dengang var der ikke den store lyst hos de partier, der nu udgør regeringspartierne, til at tage ansvar og være med til at skabe fremtidens skole.
Det skal nu ikke skille os ad.
Nu glæder vi os til at se det konkrete forslag fra regeringen til, hvad det egentlig er, man vil.
Nogle af de steder, hvor vi bl.a. har lagt op til friere rammer, er jo i forhold til at skabe internationale skoler; det er i forhold til at give større frihed til, at man kan lave holddeling på de enkelte skoler; det er bl.a. også i forhold til at skabe større frihed til at lave profilskoler og give større mulighed for, at ledelsen på den enkelte skole kan være med til at definere, hvad der helt særligt skal kendetegne deres skole.
For vi tror sådan set på, at vi skal styrke den danske folkeskole, så de danske børn lærer mere, end de gør i dag.
Lotte Rod (RV), 2012-10-04:
De seneste 10 år har Venstre været enormt optaget af test og enormt optaget af, hvordan det går Danmark i PISA-undersøgelser.
Det giver jo desværre ikke skolerne friere rammer, hvis det eneste mål, man sætter foran sig, er, hvordan man klarer sig i PISA-undersøgelser.
Noget af det, vi har set, er, at når man hænger det hele op på vores præstationsprofil, kan man se, hvis man f.eks. tager geografi, at eleverne har klaret sig dårligere.
Det forklarer man så med, at der har været nogle tsunamier ude i verden, og at det har man nok undervist i.
Problemet er bare, at det ikke er det, man tester eleverne i.
Så det er ikke det, der giver skolerne friere rammer.
Så jeg vil gerne prøve at holde fru Ellen Trane Nørby lidt op på det her.
Hvad er det, Venstre kommer med, når vi skal forhandle folkeskolereform?
Kan vi tage det her som et udtryk for, at Venstre stiller op til forhandlingerne og gerne vil være med til at gøre kvalitetsrapporter, elevplaner og de nationale test mere fleksible, for det er jo det, der skal til, hvis Venstre vil sætte handling bag ordene og rent faktisk give skolerne nogle friere rammer?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Nej, det er ikke det, der skal til, og jeg ved heller ikke, om det er regeringens politik.
Det var ikke ligefrem min opfattelse, at regeringen ville afskaffe de nationale test, men det må vi jo finde ud af, for lige nu er det jo kun et par taler, der er blevet holdt, og der er ikke kommet noget udspil fra regeringen.
Jeg kan sige, at det udspil, vi lagde frem, også var finansieret.
Vi kan ikke helt se, hvor finansieringen er til regeringens udspil.
Det er nok også der, hvor vores veje skilles lige nu – det er svært at se, hvordan man vil alt det gode, hvis man samtidig ikke anviser, hvordan pengene skal bibringes. Når vi har været optaget af test, er det jo ikke for testens skyld.
Så er det jo for at sikre, at de unge kan lære noget, og at de lærer noget, og at skolerne er gode nok til at fange den enkelte elev, hvor den enkelte elev er.
Noget af det, der bekymrer os rigtig meget, er, at vi har tabt en gruppe i den danske folkeskole, særligt mange drenge, som simpelt hen forlader den danske folkeskole uden at kunne læse og regne tilstrækkeligt.
Der har vi da en fælles opgave i at gøre det bedre, end vi gør i dag, og der er jeg da helt sikker på at vi kan finde nogle løsninger.
For jeg tror sådan set ikke, at der er nogen grund til, at vi taler os fra hinanden, for jeg oplever egentlig, at vi dybest set er enige om, at vi i fællesskab kan gøre den danske folkeskole bedre.
Ole Hækkerup (S), 2012-10-04:
Tak til ordføreren.
Jeg skal bare spørge: Kan man hæve skatter og afgifter og samtidig have skattestop?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Hvis det her er sådan en lektion i skattestoppets ABC og hr. Ole Hækkerup har siddet derhjemme og øvet sig, så ved hr. Ole Hækkerup, at både når det gælder EU-lovgivning og miljø, så er der nogle undtagelser i skattestoppet, lige så vel som vi med den skattereform, der blev lavet i 2009, sagde, at der er et vindue, hvor vi omlægger nogle skatter og afgifter.
Men det, der var det samlede resultat for danskerne efter 2009, var, at skatten på arbejde blev sænket markant.
Det var den største sænkning af skatten på arbejde, siden vi indførte indkomstskatten 100 år tidligere.
Det er sådan set derfor, at Socialdemokraterne og SF i dag kan tage deres lister og helt konkret at se, hvor mange skatter og afgifter der blev sat op.
Det er jo fuldstændig korrekt, at der var noget, der blev sat op, men det blev alt sammen brugt til at sænke skatten på arbejde, så det var en omlægning.
Så derfor må hr. Ole Hækkerup og resten af Socialdemokraterne og SF'erne også finde ud af, om de vil beskylde os for ufinansierede skattelettelser, eller om de vil beskylde os for at sætte skatten op.
Ole Hækkerup (S), 2012-10-04:
Jeg spørger, fordi ordføreren selv nævnte, at det var alle de finansieringselementer, der lå i forårspakken, som nu kommer til at slå igennem.
Så påpeger jeg bare, at Venstre har travlt med at problematisere, at lige præcis de finansieringselementer, man selv har indført, nu slår igennem.
Det kan jo ikke komme som en overraskelse for Venstre, at alt det, man finansierede med i f.eks. forårspakken, nu begynder at slå igennem.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Hvis vi så tager de her finansieringselementer, er det jo ikke sådan, at vi på nogen måde løber fra, at der var finansieringselementer i forårsaftalen fra 2009.
Men det var alt sammen finansieringselementer, som blev brugt til at sætte skatten ned.
Nu siger vi så, at der er nogle af de finansieringselementer, som har haft en rigtig negativ sideeffekt.
I stedet for at se blindt til, i stedet for at gøre som Socialdemokraterne, der siger, at de godt kan se, at grænsehandelen er steget, men så da lige opfinder en sukkerafgift og da lige sætter nogle skatter og afgifter op, så ønsker vi faktisk at tage ansvar for, at de finansieringselementer, som har en negativ sideeffekt, bliver afskaffet.
Det er derfor, vi har foreslået, at fedtafgiften bliver afskaffet, det er derfor, vi har lagt op til en grænsehandelspakke på 500 mio. kr., så vi målrettet kan sænke afgiften på de grænsefølsomme varer.
Og så må man vel bare sige, at det alt sammen er noget, der trækker Danmark i den rigtige retning: Det sænker jo skatten.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Jeg synes jo alligevel, at der er en enkelt ting, som jeg gerne vil have fru Ellen Trane Nørby til at svare på: Er det ikke rigtigt forstået, at en væsentlig del af det, der skal finansiere skattelettelserne i Venstres forslag, er forringelser af kontanthjælpen?
Det er vel rigtigt forstået, at en væsentlig del af det, der skal finansiere skattelettelserne i Venstres forslag, er det, man kalder en kontanthjælpsreform, men som jo betyder, at man vil forringe kontanthjælpen.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Det er rigtigt, at Venstre lægger op til en kontanthjælpsreform.
Det gør vi sådan set, fordi der er behov for at skabe et bedre incitament til at tage et arbejde i Danmark.
Det gør vi, fordi vi mener, at der også er nogle svage grupper, der i dag står uden for vores arbejdsmarked, som har behov for, at vi gør noget målrettet; at vi sørger for, at der kommer en trinvis overgang til det arbejdsmarked, som de i dag er sat uden for.
Så der er rigtig mange politiske grunde til, at vi laver en kontanthjælpsreform.
Så har en kontanthjælpsreform også den effekt, at den både giver et provenu nu og også et varigt provenu.
Og man må bare sige, at reformer er forudsætningen for, at vi har råd til at kunne investere i vores velfærd.
Hvis man ikke laver de reformer, som regeringen har lagt op til i 2020-planen, kommer der et hul i kassen.
Lige nu mangler regeringen at gennemføre reformer for 12 mia. kr., og hvis man ikke gennemfører de reformer, kan man heller ikke bruge de penge, hvad enten man vil bruge dem målrettet på velfærd og uddannelse, som vi bl.a. også har lagt op til i vores finanslovforslag, eller vil bruge dem til at skabe bedre rammevilkår for danske arbejdspladser.
Så det, der egentlig burde være spørgsmålet, er: Er der modet hos regeringen til at gennemføre de reformer, der gør, at vi kan investere i vores samfund og investere i at give vores arbejdspladser bedre vilkår, så de kan ansætte flere i Danmark og ikke bliver presset til udlandet?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Men sandheden er vel den, at Venstre ikke kan finansiere de skattelettelser, de vil gennemføre, hvis de ikke henter pengene fra kontanthjælpsmodtagerne – præcis ligesom den skattereform, som Venstre aftalte med regeringen før sommerferien, også handlede om, at man hentede en ikke uvæsentlig del af de penge, der skulle bruges til skattelettelser, hos arbejdsløse, førtidspensionister og kontanthjælpsmodtagere.
Det er så anden gang, kontanthjælpsmodtagerne skal være med til at betale for Venstres skattelettelser.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Det er jo fuldstændig korrekt, at i den skatteaftale, vi lavede med regeringen før sommerferien, accepterede vi det forslag, som regeringen kom med, hvor man beskar en række af overførselsindkomsterne.
Det gik vi med på.
Det var regeringens forslag.
Det er også fuldstændig korrekt, at i den skatteaftale, vi lavede i 2009, da vi sad i regering, fik dem med de 10 pct. laveste indkomster i samfundet 1.000 kr. mere til rådighed.
Med den aftale, som regeringen og statsministeren har stået spidsen for, får dem med de 10 pct. laveste indkomster 630 kr. mindre til rådighed.