runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2014-05-07:
Vi bliver nok aldrig enige om historieskrivningen, men det er i hvert fald et faktum, at vi er kommet for sent i gang.
Jeg noterer mig, at man så siger: Så synes vi hellere, man skal droppe det, for vi synes ikke, at der er en substantiel værdi for miljøet i de første vandplaner.
Det er jo sådan, man må forstå det her beslutningsforslag, altså at man tror ikke, det vil gavne, man tror ikke, man får noget miljømæssigt ud af det.
Der er det bare, at vi i Socialdemokratiet – ligesom miljøministeren også har gjort – henviser til, at der jo stadig er elementer fra første generation, som vi kan bruge til noget, og som kan give en reel effekt på miljøet, og som dermed kan hjælpe vores natur på vej.
Og det er de redskaber, som vi meget nødig vil skubbe ud til højre, med henvisning til at vi er forsinkede, eller at det er vanskeligt med proceduren, eller at tingene går i den forkerte rækkefølge, i forhold til hvordan vi gerne vil lave det fremover.
Vi vil gerne sikre, at vi rent faktisk får noget ud af det her, både for miljøets skyld, men jo sådan set også for at sikre, at vi ikke kommer i den situation en gang mere, at når vi så står med andengenerations vandplaner, er der en masse huller, fordi vi ikke har været igennem processen, og fordi der er nogle ting, som vi ikke har haft erfaringer med.
Jeg tror, at uanset hvordan man vender og drejer det, er det meget klogt at komme i gang.
For det der med at lade folk sige, at hvis det er lidt svært at få hold om, eller hvis der har været nogle problemer med det, så kan man også bare droppe det, synes jeg faktisk, for at være helt ærlig, vi har gjort lidt for længe.
Marianne Jelved (RV), 2014-05-07:
Der er sådan set ikke ret mange af de kulturtilbud, der gives, som er gratis.
Der er næsten altid en medfinansiering, og det er der jo ikke noget underligt i.
Og der er jo heller ikke noget underligt i, at man laver indtægtsdækket virksomhed.
Vi har ikke midler til i Kulturministeriets regi at forære borgerne de faciliteter, som de eftertragter, f.eks. til et stort arrangement som det, spørgeren nævnte, med Stella Polaris, som jo krævede både vagter og andre faciliteter.
Det er ikke en del af det, skatteborgerne finansierer via deres skat; det er det, som de, der køber ydelsen, må betale.
Det er en indtægtsdækket virksomhed, og der er regler for, hvordan man opkræver betaling som offentlig institution.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-05-07:
Nu ved jeg af gode grunde ikke, hvilke bryllupper kulturministeren bliver inviteret med til.
Men jeg har dog været til en hel del, hvor der har været mere end 60 gæster, og jeg tror faktisk aldrig nogen sinde, jeg har været til et bryllup, hvor der var færre end 60 gæster.
Så vi kan altså konkludere, at hvis man ønsker at byde folk på et glas champagne i en af haverne, og det er jo ikke kun Frederiksberg Have og Søndermarken, vi taler om, det er f.eks. også Kongens Have, kræver det altså, at man indsender en ansøgning til styrelsen og betaler 1.500 kr.
Hvis vi tager nogle større ting som f.eks. folkekirkens pinsegudstjeneste, som i mange år har været holdt i Frederiksberg Have, bliver den ikke længere holdt i Frederiksberg Have, fordi man ikke vil betale de mange penge, det koster.
Det koster nemlig 10.000 kr. at få lov til det, så det foregår nu på rådhuspladsen på Frederiksberg i stedet for.
Motionsløb skal betale 10.000 kr.
Hvis et politisk parti vil holde et grundlovsmøde i f.eks. Kongens Have, skal man betale 15.000 kr. for at holde et sådant arrangement.
Og hvis vi taler om de større arrangementer som f.eks. Stella Polaris med gratis adgang og støttet af bl.a. Frederiksberg Kommune, skal man betale intet mindre end 130.000 kr., og det samme gør sig gældende, hvis man f.eks. vil vise borgerne gratis film, altså ved en open air-filmforestilling, for så skal man også betale 130.000 kr.
Altså, jeg havde en eller anden naiv forestilling om, at Kulturministeriet skulle fremme kultur og ikke skulle forhindre kultur.
Marianne Jelved (RV), 2014-05-07:
Ja tak.
Frederiksberg Have og Søndermarken er som slotshaver en del af vores kulturarv, de er tilgængelige for alle landets borgere såvel som turister, og der skal selvfølgelig værnes om dem, og den historie, de repræsenterer, skal også formidles.
Opgaven med drift og vedligehold og udvikling af de kongelige haver er samlet i Styrelsen for Slotte og Kulturejendomme.
Det er gratis at besøge og opholde sig i de danske slotshaver.
Alene i Frederiksberg Have og Søndermarken kommer der årligt flere millioner gæster, og folk kan mødes til picnic, løbeture, leg, ja, de kan sågar blive viet eller holde fødselsdag.
Sådan er det i Frederiksberg Have og Søndermarken såvel som de øvrige slotshaver.
Når man mødes mere end 60 personer til et arrangement med frivillig indsats og med socialt og kulturelt formål, skal man lave en reservation, som det hedder.
Det koster 1.500 kr. pr. arrangement.
Omkostningerne ved reservationen dækker det administrative arbejde med godkendelse, koordinering med havevagten og et afleveringseftersyn.
Hvis arrangementet kræver yderligere faciliteter som f.eks. vagter, opstilling af toiletvogne eller større udstyr, kommer brugeren til at betale de ekstra omkostninger.
Staten finansierer drift og vedligehold samt udviklingen af slotshaverne, men der er ikke afsat midler til at rette op på ekstra slid, som større arrangementer medfører, eller til udstyr som f.eks. toiletvogne m.v.
Hvis man har lyst til at gøre ekstraordinært brug af haverne, er det efter min mening også rimeligt, at man betaler ekstra.
Så der er ikke tale om nogen dobbeltbeskatning.
Det er forskellige ydelser, man modtager, og det er ikke alle ydelserne, der er skattefinansierede.
Det er en væsentlig del af strategien, at slotshaverne bruges og nyttiggøres til glæde for alle, fordi de statslige haver og ejendomme ligger spredt rundtomkring i Danmark, og så samarbejder styrelsen med rigtig mange kommuner, og det er mit indtryk, at der er tilfredshed med det samarbejde i de pågældende kommuner.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-05-07:
Spørgsmålet lyder: Synes ministeren, at det er rimeligt, at borgerne skal betale leje for at afholde helt almindelige arrangementer i Frederiksberg Have og Søndermarken, når borgerne via skatten allerede har betalt for vedligeholdelsen af parkerne?
Synes ministeren, at det er rimeligt, at borgerne skal betale leje for at afholde helt almindelige arrangementer i Frederiksberg Have og Søndermarken, når borgerne via skatten allerede har betalt for vedligeholdelsen af parkerne?
Carsten Hansen (S), 2014-05-07:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at man kan være uenig, om man skal have kombineret udlejning eller ej.
Min holdning er, at kombineret udlejning sammen med fleksibel udlejning er et godt redskab.
Vi kan se, at den fleksible udlejning, der har været brugt i København, og som ligner den kombinerede udlejning meget – der er lidt småforskelle – faktisk virker.
KAB's tidligere direktør, som nu er kommet over til Realdania, sagde, at det faktisk har sikret en bredere sammensætning af beboere over en 10-årsperiode, bl.a. i Tingbjerg, hvor man har brugt det.
Så det er et godt redskab.
Det andet er, at min holdning er, at hvis man står som nr. 1 på ventelisten, skal man selvfølgelig have tilbudt en lejlighed.
Er man skrevet op, mens der har være kombineret udlejning, så mener jeg ikke, at man er berettiget til nogen lejlighed.
Sådan er det.
Frank Aaen (EL), 2014-05-07:
Jeg har forstået, at min gamle kommune, Aalborg, har søgt om også at bruge de her urimelige regler – de er i hvert fald urimelige, hvis ikke man tilbyder folk en anden bolig – ellers er det Aarhus, der er topscorer på området.
Nu er sådan, at de her mundtlige § 20-spørgsmål drejer sig om ministerens holdning, ikke om faktuelle spørgsmål.
Sådan må man ikke spørge her i dag, så skal man gøre det skriftligt.
Så det er ministerens holdning, jeg spørger til.
Bør det ikke være sådan, at hvis mennesker har et berettiget håb om eller krav til at få en lejlighed i et boligselskab, og at de på grund af lovgivningen her og på grund af en kommunes beslutninger ikke får retten til den bolig, så skal de – og nu er det holdningen, jeg spørger til – have ret til at få en anden bolig?
Carsten Hansen (S), 2014-05-07:
Man kan være for eller imod begrebet kombineret udlejning.
Der er jo også en række redskaber i det, der hedder fleksibel udlejning, man kan bruge.
Det har man gjort de steder, hvor der er en meget, meget stor arbejdsløshed, for der har man mulighed for at bruge det.
Det er ikke ret mange kommuner, der bruger det.
Det har tidligere været brugt i København og bliver i øjeblikket brugt i Aarhus, og så er der en enkelt anden kommune, der har søgt om det.
Men hvis man står forrest på ventelisten og ville have fået en lejlighed, skal man tilbydes en anden.
Det, jeg siger, er, at jeg ikke har kendskab til, at man ikke har fået tilbudt en anden lejlighed.
Hvis der er tilfælde, hører jeg gerne om det, og så er hr. Frank Aaen velkommen til at komme med det.
Men de øvrige, som jo enten er blevet skrevet op, efter at man har startet kombineret udlejning – altså, så ved man godt, at der er kombineret udlejning, og at det gælder for den og den afdeling, og så kan man ikke få en lejlighed i det område, hvis man hører til den kategori af mennesker, som ulykkeligvis er kommet på kontanthjælp eller andet – eller hvis det er sådan, at man er nr. 7 eller 8, for så skal man ikke have tilbudt en erstatningslejlighed ifølge den lov og den aftale, der er lavet i Folketinget.
Og det er jo rimeligt nok.
Frank Aaen (EL), 2014-05-07:
Nu skal vi ikke bruge ordet nødløgn, fordi det er meget grimt, og det har vi jo debatteret en del her i salen, ikke?
Men jeg synes alligevel, at det er at snakke udenom; man kunne også kalde det for prokuratorkneb, hvis man skulle kende det gamle udtryk.
Realiteten er bare, vil jeg sige til ministeren, at 700 mennesker – jeg har endda forstået, at det er 1.000 mennesker, familier – af kommunen er blevet nægtet retten til at få en bolig, som de ellers havde ret til, i et boligselskab.
Uanset hvordan og hvorledes er det altså ca. 1.000 familier, der er blevet afvist, og ud af dem er det 28, der har fået en erstatningsbolig.
Carsten Hansen (S), 2014-05-07:
Jeg vil godt sige til hr. Frank Aaen, at jeg ikke er opmærksom på, og jeg kender ikke til, at man ikke er blevet tilbudt en erstatningsbolig.
Altså, vi har ikke nogen sager om det i ministeriet overhovedet.
Og når vi taler om boligsøgende, der skal tilbydes en erstatningsbolig, taler vi for det første om boligsøgende, der var skrevet på ventelisten, da man besluttede sig for at bruge den kombinerede udlejning.
For det andet taler vi om – i forhold til at den boligsøgende, der ville have fået en given bolig, fordi vedkommende var den næste på ventelisten, men som nu ikke kan få den, fordi man bruger kombineret udlejning – at det kun er den, der står forrest, som ville have fået tilbudt en bolig.
Står man nr. 7, 8, 9 eller 10, ville man jo ikke have fået tilbudt den, så det er den, som står for, som inden for 6 måneder skal tilbydes en relevant, passende bolig et andet område.
Frank Aaen (EL), 2014-05-07:
Man kan diskutere, om det er klogt eller ikke klogt; man kan bare se, de er blevet afvist i forhold til en bolig, de havde ret til, og så får de ikke nogen anden.
Skal det ikke laves om?
Carsten Hansen (S), 2014-05-07:
Jeg kunne jo svare ved at sige: Ja, det er jeg enig i.
Men man kan også sige, at kombineret udlejning er et af de udlejningsredskaber, man kan bruge for at afhjælpe, at der i et boligområde er langt flere beboere uden tilknytning til arbejdsmarkedet, end der er i andre områder.
Kombineret udlejning indebærer, at boligsøgende på ventelisten, der f.eks. er på kontanthjælp, ikke bliver tilbudt en bolig præcis i det boligområde.
En boligsøgende, der efter ventelisten er den næste til at få en given bolig, men som ikke kan få den, fordi man bruger kombineret udlejning, skal have tilbudt en anden passende bolig af kommunalbestyrelsen.
Det gælder alle boligsøgende, som stod på ventelisten, inden man besluttede sig for at bruge kombineret udlejning i det pågældende område.
De har ladet sig skrive op med en forventning om at opnå en bolig, som passer til deres ønsker og behov, og jeg synes, det er helt rimeligt, at de pågældende skal tilbydes en anden passende bolig i et andet boligområde.
I forhold til betænkningen kan man sige, at Enhedslisten stiller ti forskellige forslag.
Jeg kan bekræfte, at et af forslagene handlede om udmøntningen af det totaløkonomiske princip.
Så vil jeg i øvrigt godt have lov at sige, at jeg synes, vi har lavet en rigtig god aftale, og jeg synes, at vi nåede hinanden, ved at alle gav og tog undervejs i de her forhandlinger.
Men det stod klart undervejs, at Enhedslisten ikke ville være med, og man accepterede det ved både første og anden behandling i Folketinget.
Jeg har også meddelt, at Enhedslisten ikke var med på den endelige aftale.
Det er et politisk og strategisk taktisk spil fra Venstres side, hvor man vil forsøge at så tvivl om hele energiforliget.
Det håber jeg ikke lykkes, for det er rigtig mange arbejdspladser og et stort forlig, vi taler om.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-05-07:
Jeg er med på, at der kan være nogle ekstra udgifter, som man selvfølgelig skal have dækket, men at betale 130.000 kr. for at leje en græsplæne og stille et musikanlæg op forstår jeg simpelt hen ikke.
Det er noget, som kommer byens borgere til gavn og glæde.
Det er ikke et arrangement, der drives på kommercielle vilkår, og i realiteternes verden betyder det jo bare, at Frederiksberg Kommune tjener 130.000 kr. til Kulturministeriet.
Men med hensyn til de små arrangementer synes jeg ikke rigtig, at ministeren forholder sig til, om man virkelig mener, at det er rimeligt, at man skal sende en ansøgning og betale 1.500 kr. for at holde et mindre helt almindeligt arrangement i en have, hvor man i forvejen har betalt til vedligeholdelsen via skatten.
Altså, hvad bliver det næste?
Skal man også betale for at gå på stranden og i skoven?
Marianne Jelved (RV), 2014-05-07:
Der er faktisk ikke noget underligt i det her.
Det er en sædvanlig praksis, at når man søger om et eller andet, betaler man et administrationsgebyr for det.
Det gør man, når man søger om opholdstilladelse, om familiesammenføring osv. osv.
– det er ikke noget nyt.
Kommunerne opkræver faktisk også penge, når nogen kommer og skal bruge deres arealer.
Jeg har lige haft møde med repræsentanter for cirkus, som fortæller, hvordan kommunerne har ladet deres priser på leje af pladser til cirkusopstilling stige ret gevaldigt.
Det er jeg nødt til at se på hvordan man gør, altså om det er mere end indtægtsdækket virksomhed osv.
Jeg synes, der må være en grænse for, hvad det offentlige skal tage, og derfor er der også hele tiden en evaluering af prispolitikken på det område, hvor vi har ansvaret som ministerium, herunder Styrelsen for Slotte og Kulturejendomme.
Dens prispolitik bliver også revideret jævnligt.
Hans Andersen (V), 2014-05-07:
Det er jo fint nok, at ministeren har dialog pr. brev.
Men det kunne jo være, at ministeren, ministeriet og Kystdirektoratet kunne blive klogere af, at der blev afholdt et møde.
For når jeg lytter til borgmestrene i de kommuner, der er berørt af det her, så anerkender de jo, at der her er en udfordring.
De anerkender sådan set også, at de har brug for nogle tekniske løsninger på det, men så har vi også brug for at tænke på finansiering.
Og der synes jeg bare, at ministeren godt kunne sige, at det ville hun sådan set gerne lytte til, og det med at lytte kan altså være svært, hvis man bare har dialogen kørende pr. brev.
Altså, jeg synes, at ministeren skulle tage det her møde, for det kunne jo godt være, at de kunne komme med noget, som ministeren kunne bruge i dialog med de øvrige kommuner i landet.
Jeg lytter mig sådan set til, at kommunerne anerkender, at der er et problem, hvor de gerne vil bidrage.
Så har ministeren ikke mulighed for at tage et møde og få afklaret det her?
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-07:
Altså, jeg har jo besvaret det brev, jeg har fået fra borgmestrene, så det er vel også en dialog.
Så er spørgsmålet, om man skal tage et møde eller ej, og der har jeg i første omgang henvist til, at Kystdirektoratet jo meget gerne også kommer ud.
Jeg synes, det er helt relevant, at det er den relevante myndighed, der tager ud og ser på, hvordan de kan hjælpe med det.
Så er der selvfølgelig et politisk niveau, og jeg anerkender også i min bevarelse her, at der har vi en fælles opgave med at se på de samlede nationale udfordringer på det her område.
Hans Andersen (V), 2014-05-07:
Tak, og tak for et meget langt svar.
Jeg lytter mig til, at ministeren sådan set anerkender, at der her er en samfundsopgave, og derfor mener jeg, at der også er et behov for at konstruktivt samarbejde mellem kommunerne, staten og de enkelte lodsejere.
Og der er det jo, at når ministeren kvitterer for en henvendelse fra en række borgmestre ved at sige, at det kan de gå i dialog med Kystdirektoratet om, og de sådan set ønsker at gå i dialog med ministeren, så synes jeg, at ministeren ligesom mangler at anerkende den dialog, vi også skal have.
En ting er, hvad der teknisk kan lade sig gøre, men vi bliver også nødt til at have en overordnet dialog om finansiering.
Derfor er mit håb sådan set, at ministeren vil anerkende, at der godt kunne være brug et møde, hvor man altså ligesom fik afklaret, hvad kommunerne kan komme med, hvad staten kan bidrage med, og hvad de enkelte lodsejere kan komme med.
Og det er sådan set det, jeg læser mig til at borgmestrene opfordrer til, og jeg håber da også på, at ministeren måske vil genoverveje den her anmodning om et møde.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-07:
Danmark er jo omgivet af vand, og de mange kyster er med til at gøre Danmark til noget helt specielt.
Men for at mennesker, byer og turister kan nyde godt af at leve så tæt på havet, er det afgørende, at de samfundsmæssige værdier, der ligger ved kysterne og bag ved kysterne, kan beskyttes mod den påvirkning, som havet har på kysterne.
Vi har på det seneste set forandringer i vejret med flere storme, hvilket jo skaber en bekymring for, om vores kyster kan stå for presset.
Vi kan ikke forudsige vejret – jo, der er jo selvfølgelig en vejrudsigt – og den langsigtede effekt af klimaforandringerne.
Stormen Bodil ramte bredt i hele landet, og det har flere steder skabt en bekymring for den fremtidige kystbeskyttelse.
Det kan ikke udelukkes, at forandringer i vejret og flere voldsomme vejrhændelser kan betyde, at der stilles nye krav til kystbeskyttelsen.
Det er et princip, som også tidligere regeringer har fastholdt, også ved den seneste ændring af kystbeskyttelsesloven i 2006.
Jeg har nu bedt Kystdirektoratet om at igangsætte en kystanalyse, der skal se på beskyttelse i en større helhed.
Kystanalysen kan danne grundlag for en eventuel politisk beslutning om, hvordan kystbeskyttelsen skal reguleres, finansieres og organiseres i fremtiden.
Kystdirektoratet forventer, at analysen er færdig ved udgangen af 2015.
Det er ikke kun de sjællandske kommuner, som der spørges til her i dag, der efterspørger mere statslig medfinansiering.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi ser på kystbeskyttelsen i sammenhæng og ser på hele den danske kyststrækning, så vi får et samlet billede over, hvad udfordringerne er, og hvad behovet er fremadrettet.
De sjællandske borgmestre har skrevet til mig, og jeg har opfordret dem til at gå i dialog med Kystdirektoratet.
Kystdirektoratet giver råd og vejledning om kystbeskyttelse og om, hvordan der kan tænkes i helheder.
Og jeg ved, at direktoratet allerede har besøgt og haft dialog med flere af de berørte sjællandske kommuner, bl.a. Frederikssund, Roskilde og Gribskov.
Herudover vil kommunerne via KL blive inddraget i kystanalysen, hvor behovet for kystbeskyttelse og risikoen for erosion og oversvømmelse nærmere skal kortlægges.
Det er et fælles nationalt anliggende, der berører rigtig mange borgere, og derfor skal vi se ordentligt og grundigt på det.
Der er ingen lette løsninger, når man har 7.300 km kyster og begrænset økonomisk råderum.
Jeg mener, at det på nuværende tidspunkt er vigtigt, at vi i kystanalysen ser nærmere på kystbeskyttelsen i hele Danmark i sin helhed, så der bliver et ordentligt grundlag for en eventuel beslutning om, hvordan kystbeskyttelsen skal se ud i Danmark fremadrettet.
Hans Andersen (V), 2014-05-07:
Tak for det.
Anerkender ministeren, at udgifterne til kystsikring på Sjælland, set i lyset af stormen Bodil, i fremtiden vil ligge langt ud over, hvad kommunerne og lodsejerne selv kan finansiere, og at der derved vil opstå behov for statslig medfinansiering af kystsikring vedrørende indre farvande såvel som havvendte kyster, og er ministeren klar til at gå i dialog med den række sjællandske borgmestre, der i en henvendelse til ministeren den 4. marts 2014 har udtrykt deres bekymring vedrørende denne problemstilling?
Christian Langballe (DF), 2014-05-07:
Jeg takker igen for svaret.
Så er der en sidste ting.
Det har også noget at gøre med integrationsindsatsen, og det er måske ikke helt efter bogen, men det beskæftiger sig også lidt det, som Ahmed Akkari beskriver om hele det her netværk.
Det er spørgsmålet om, at folk, der egentlig er meget, meget velintegrerede i det danske samfund, faktisk har en større risiko for ende i de her miljøer.
Hvilke overvejelser giver det hos ministeren i forhold til den almindelige integrationsopgave?
Jeg ved godt, at det er lidt uden for spørgsmålet, men hvis jeg kunne få et svar, ville det være fint.
Louise Schack Elholm (V), 2014-05-07:
Altså, ministeren har jo stadig ikke svaret på mit spørgsmål.
Jeg må næsten bare regne med, at ministeren ikke vil svare på mit spørgsmål, og det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Jeg må bare slå fast, at vi ikke var orienteret om, at Enhedslisten ikke ville være med til udmøntningen.
Vi fik at vide, at der var et parallelt forhandlingsforløb med Enhedslisten, så igennem alle forhandlingerne, indtil det allersidste møde, var vi overbevist om, at ministeren kørte et parallelt forløb med Enhedslisten.
Til det sidste møde fik vi at vide af ministeren, at ministeren havde aftalt med Enhedslisten, at de ikke skulle stemme for.
Vi har ikke tilkendegivet noget som helst.
Det er ministerens ansvar at sikre, at et forlig bliver overholdt, det er det jo.
Altså, det er jo et regeringsansvar.
Men jeg vil høre, om ministeren vil svare på det spørgsmål, jeg prøvede at stille før: Kan ministeren bekræfte det, som Enhedslisten har udtrykt i betænkningen, nemlig at de er imod præcis det, som der står i energiaftalen der skal udmøntes?