runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-25:
Jeg kan i hvert fald sige, hvordan det her samarbejde foregår.
Og det foregår som et ligeværdigt samarbejde på erhvervsområdet mellem Grønlands selvstyre og Danmark.
Der bliver arbejdet med et kommissorie, det blev sat i bero på grund af valget, og det genoptages.
Og med hensyn til hvad Danmark bidrager med, er det bl.a. en del af den her aftale, som det var med det tidligere landsstyre, at man på forskningsområdet har et samarbejde, som Danmark også deltager aktivt i.
Ønsket fra Grønland har været, at den udvikling, der skal være, skal ske på kommercielle vilkår.
Det respekterer vi fra dansk side, og vi lægger op til et ligeværdigt samarbejde på erhvervsområdet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-04-25:
Jeg har i hvert fald det problem hernede med teknikken, at hver gang jeg trykker på knappen for at melde mig, tænder min mikrofon.
Det er ligesom ikke meningen.
Jeg har faktisk et spørgsmål til ministeren.
Kan ministeren ikke bekræfte, at et offentlig-privat samarbejde ikke nødvendigvis behøver at have statskroner i sig?
Det kunne sådan set godt være, at man laver et offentlig-privat partnerskab, hvor man siger, at det, staten byder ind med, er nogle garantier for, at de regler, der gælder i forhold til det fremadrettede samarbejde, ikke ændres i de næste 5 år eller 10 år.
Det vil sige, at rammebetingelserne ligesom bliver givet.
Det kunne være det offentlige indspil.
Det offentlige indspil kunne sådan set være, at man lader Eksportkreditfonden bidrage til danske virksomheder, der gerne vil være underleverandører osv.
Derfor kunne man sådan set godt have et offentlig-privat partnerskab, uden at der er direkte statskroner i det.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-25:
Jeg vil gerne lige slå fast, hvad et offentlig-privat samarbejde er, når vi taler om det i forhold til Grønland.
Jeg tror, der er rigtig mange, som helt automatisk tænker, at det er den danske stat, men det offentlige i sådan et offentlig-privat samarbejde i Grønland vil være selvstyret.
Danmark kan ikke etablere et DONG II, når det nu engang er selvstyrets kompetence.
Den nye landsstyreformand udtalte efter et møde med statsministeren den 16. april, at man fra Grønlands side ikke ønsker, at der etableres et dansk-grønlandsk statsselskab til udviklingen af olie-, gas- og mineralsektoren i Grønland.
Så det, der er vigtigt for mig at slå fast her, er, at det ikke er muligt at tale om et OPP uden statslige midler involveret.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-04-25:
Hvis man taler om et dansk-grønlandsk offentlig-privat partnerskab, er der jo stadig væk ting, der reguleres fra dansk side.
Det kan være arbejdstilsyn og arbejdsmiljø, det er miljøforanstaltninger i det hele taget osv.
Alt det reguleres fra dansk side.
Jeg bad bare ministeren om at bekræfte, at et offentlig-privat partnerskab – vi kan også se bort fra, at det overhovedet har noget med Danmark eller Grønland at gøre – ikke behøver at have danske statskroner i sig.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-25:
Så bliver jeg nødt til at bede om, at det bliver præciseret, hvad spørgsmålet går på, for der blev spurgt til et offentlig-privat samarbejde, hvor Grønland er en del af det her samarbejde.
Til det svarede jeg, at det offentlige her er selvstyret.
Hvis det er, at spørgeren ønsker et sådant teknisk svar på det her, vil jeg egentlig bede om, at det bliver fremsendt til skriftlig besvarelse, og så kan man tage det i udvalget.
Svaret her er, at i et offentlig-privat samarbejde, hvor Grønland er involveret, er det det grønlandske selvstyre, der er parten, og som står for det offentlige.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Enhedslisten vil da også gerne deltage i det positive selskab og støtte lovforslaget, men jeg vil gerne dryppe en lillebitte smule malurt i bægeret: Er det nu helt rimeligt at nedskrive Investeringsfondens kapital, når problemet er opstået på et tidspunkt, hvor det var den danske stat, der havde ansvaret for lufthavnen og dermed i sidste ende jo også ansvaret for, at de her sprængstoffer ikke blev ryddet af vejen på behørig vis på det tidspunkt, hvor de blev lagt ned?
Det kan man da godt lige sætte et lille spørgsmålstegn ved.
I respekt for, at man har forhandlet det mellem selvstyret og den danske regering, vil vi også godt støtte forslaget.
Men det er sådan lidt uldent, synes jeg.
Eigil Andersen (SF), 2013-04-25:
Da SF's ordfører, fru Pernille Vigsø Bagge, desværre ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse hendes tale op – og jeg kan høre, at der bliver tale om lidt gentagelser af nogle faktiske oplysninger.
Det forslag, vi skal behandle i dag, handler i bund og grund om at få dækket nogle uforudsete udgifter i forbindelse med opgraderingen af Várgar Lufthavn, der fungerer som Færøernes eneste internationale lufthavn.
Det er af afgørende vigtighed, at moderniseringen af lufthavnen gennemføres, så man fremover kan tiltrække flere turister og erhvervsfolk til Færøerne.
Landingsbanen er allerede blevet forlænget, så man kan modtage større fly, og man arbejder nu med at bygge en større terminal.
Som det er blevet nævnt, har man i forbindelse med arbejdet opdaget sprængstoffer fra tidligere arbejder i lufthavnen.
Det har været ret bekosteligt at få disse sprængstoffer bortskaffet på en sikkerhedsmæssig forsvarlig måde, hvorfor det allerede godkendte budget ikke kan dække ekstraudgifterne.
Derfor foreslås det, at yderligere 28 mio. kr. fra Investeringsfonden for Færøerne afsættes til arbejdet.
Fonden har til formål at finansiere større anlægsprojekter, der kan være med til at sikre erhvervsudviklingen på Færøerne – hvilket moderniseringen af øernes eneste lufthavn må siges at gøre til fulde.
Så selv om det selvfølgelig er ærgerligt, at man ikke på forhånd har kunnet indregne den udgift, støtter SF naturligvis lovforslaget, så finansieringen sikres gennem Investeringsfonden på linje med resten af projektet.
Søren Espersen (DF), 2013-04-25:
Jeg skal meddele på Dansk Folkepartis vegne, at vi også støtter forslaget om, at egenkapitalen nedbringes med 28 mio. kr. til dækning af udgifterne til en fjernelse af sprængstofferne.
Det er en meget væsentlig sag, en hastesag, som der i øjeblikket også sker en parallelbehandling af i det færøske Lagting.
Så vi støtter forslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Tak for det.
Jeg synes, det er et rigtig godt lovforslag, der er fremsat her.
Man har fundet en mindelig løsning på, hvordan man kunne skaffe finanserne til den her fjernelse af den omtalte dynamit.
Jeg skal sige, at det samme gør Det Radikale Venstre, og det gælder også min partifælle fra Færøerne, hr. Sjúrður Skaale.
Villum Christensen (LA), 2013-04-25:
Tak for det.
Jeg skal på vegne af de borgerlige partier anmode om, at vi får sagen tilbage i udvalget.
Derfor vil vi gerne arbejde for, at vi får lagt en evaluering ind efter 1-2 år.
Og muligheden for at få et ændringsforslag ind på det her felt vil vi gerne have.
Det er begrundelsen for, at vi ønsker at få det tilbage i udvalget.
Det håber jeg selvfølgelig vi kan få opbakning til.
Anni Matthiesen (V), 2013-04-25:
Tak for det.
Investeringsfonden for Færøerne blev oprettet tilbage i 1964, og midlerne i fonden skal først og fremmest anvendes til at yde lån til investeringer, navnlig i større offentlige anlæg, som er ønskelige af hensyn til det færøske erhvervsliv.
Tilbage i 2007 blev der indgået en aftale mellem Færøernes landsstyre og den danske regering om, at de færøske myndigheder skulle overtage Færøernes lufthavn og dermed også overtage lufthavnens drift.
Udgiften til dette blev dengang beregnet til at være 365 mio. kr., og den færøske investeringsfond blev også nedbragt med de 365 mio. kr. I forbindelse med udbygningen af lufthavnen dukkede der imidlertid pludselig noget gammelt sprængstof op, som stammede fra udbygningen af landingsbanen tilbage i 1978.
Sprængstofferne udgjorde en sikkerhedsmæssig risiko og er derfor allerede i dag blevet fjernet.
Omkostningerne hertil er løbet op i 28 mio. kr., og lovforslag nr. L 210, som vi førstebehandler her i dag i salen, giver mulighed for en nedbringelse af fondens kapital til dækning af disse 28 mio. kr. På baggrund af dette kan vi i Venstre støtte lovforslaget.
Søren Espersen (DF), 2013-04-25:
Jo, men det er jo den anden side af det.
Det, jeg egentlig bare ville bede ordføreren om at bekræfte, var de ting, som jeg nævnte der, altså at det sagtens kunne være kommet ind under det begreb, der hedder »under betryggende forhold«.
Eller er det fuldstændig umuligt at forestille sig, at det var det, vi havde tænkt?
Lars Barfoed (KF), 2013-04-25:
Jeg undrer mig over ministerens afvisende indstilling, med mindre det er sådan en automatreaktion fra ministerens side, når vi foreslår noget, at ministeren så skal afvise det, for det burde dog være i regeringens interesse – og jeg synes også, det ville være naturligt for regeringen at tænke det – at danske virksomheder kan få del i udvindingen af råstoffer i Grønlands undergrund.
Da det er en meget omfattende opgave, og der er stor kompleksitet i det område, er det også i statens interesse, i Danmarks interesse, at gøre, hvad vi kan, for at være fødselshjælper, så danske virksomheder kan komme i spil i den forbindelse.
Det er sådan set det, beslutningsforslaget går ud på.
I beslutningsforslaget anfægtes jo ikke, at det kan ske efter markedsøkonomiske principper, men det siges bare, at staten må engagere sig i det, regeringen må tage teten for at få skabt en udvikling og en dialog, så der kan komme nogle resultater ud af det.
Det kunne eventuelt være sådan, at vi opretter et selskab med statslig deltagelse, men det er jo ikke sådan, at det skal ende på den måde.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-25:
Jeg må klart afvise, at der skulle være tale om en automatreaktion.
Det bruger vi faktisk ikke.
Jeg bruger det ikke, og regeringen bruger det heller ikke.
Det her er ikke en automatreaktion, det er et svar, som grunder i den virkelighed, der er nu.
Der har været valg i Grønland.
Det genoptages nu.
Der er kommet et nyt landsstyre, og det er også det, som vi tager udgangspunkt i fra dansk side, nemlig et samarbejde mellem Grønland og Danmark, og det grunder bl.a. i et kommissorium.
Min forventning er – da jeg nu også siger, at det her ikke bare er en afvisning, for der er faktisk gang i en proces – at vi i løbet af kort tid får nedsat en fælles dansk-grønlandsk arbejdsgruppe om erhvervssamarbejde mellem Grønland og Danmark.
Det er jo bl.a. den her arbejdsgruppes opgave at afdække mulighederne for forskellige former for kommercielle investeringer i Grønland.
Som jeg nævnte før, udtalte den nye landsstyreformand på sit møde med statsministeren den 16. april, at et øget erhvervssamarbejde hilses velkommen.
Det var også tilfældet med det tidligere landsstyre, og det er det, som vi ser frem til i det her arbejde.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Til hr. Lars Barfoed skal jeg sige, at det her beslutningsforslag er fremsat den 5. februar.
Vi havde en forespørgselsdebat her i Folketingssalen den 21. februar, og jeg mener, det var den 6. eller 16. marts, der blev afholdt valg i Grønland.
Det vil sige, at vi allerede på det tidspunkt, da vi diskuterede og havde forespørgselsdebatten, var klar over, at der skulle afvikles et valg i Grønland, og naturligvis skulle et nyt landsstyre deroppe sætte sig i stolene og finde ud af, hvad man ville.
Det er derfor, jeg bl.a. siger, at jeg ikke synes, det er rettidigt at fremsætte det her beslutningsforslag.
Havde jeg været den, der havde fremsat beslutningsforslaget den 5. februar, ville jeg helt klart have taget det af bordet af to grunde: dels det grønlandske valg, som er afholdt i mellemtiden – fordi man i bemærkningerne siger, at det var udsagnene fra den tidligere landsstyreformand og en videnskabsmand, man tog til sig som baggrund for at fremsætte beslutningsforslaget – dels fik hele Folketinget her, og det synes jeg faktisk er et nok så væsentligt argument, en meget, meget fin tekst i et forslag til vedtagelse igennem, som siger, synes jeg, nøjagtig det samme, som det, beslutningsforslaget lægger op til, nemlig at man skal afsøge mulighederne for et tættere samarbejde mellem Grønland og Danmark for også at undersøge mulighederne for at få danske investeringer optimeret og fremmet i Grønland.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-04-25:
Jeg vil bare spørge den socialdemokratiske ordfører
: Hvis nu det her samarbejde, det her udvalgsarbejde mellem Danmark og Grønland rent faktisk fører til et forslag om, at man opretter et partnerskab mellem Danmark og Grønland om udvikling af den grønlandske undergrund, vil Socialdemokraterne så støtte det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Skiftende ministre har i rigtig mange samråd givet udtryk for, hvad regeringens holdning er.
Jeg kan sige, hvad den socialdemokratiske holdning er til det her.
Den socialdemokratiske holdning er, at i en tid, hvor den danske økonomi er utrolig presset, og hvor vi gør alt for at skaffe arbejdspladser i Danmark, har vi ikke, set med socialdemokratiske øjne, risikovillig kapital til at putte ind i et investeringsselskab, hvis det er det, fru Gitte Lillelund Bech måtte hentyde til.
Men vi er enige i teksten i det forslag til vedtagelse, som både fru Gitte Lillelund Bech og jeg har læst op, altså at vi skal undersøge mulighederne for at optimere også danske investeringer i Grønland.
Det er den socialdemokratiske holdning.
Og vi har fuld tillid til, at den arbejdsgruppe, som skal nedsættes på tværs bestående af grønlandske og danske politikere og embedsmænd, vil tage den opgave meget alvorligt og vende enhver sten for at finde muligheder.
For vi føler et ansvar også for en rigtig gunstig udvikling i Grønland.
Vi støtter og er respektfulde, i forhold til at alle tre parter inden for rigsfællesskabet skal få så god en fremtid som overhovedet muligt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-04-25:
Nu ved jeg jo, at hr. Flemming Møller Mortensen er meget vidende også om sådan noget med partnerskaber, for vi har diskuteret lige præcis det der med offentlig-private partnerskaber rigtig mange gange.
Når jeg taler om partnerskaber, og det var også det, jeg sagde i min ordførertale på vegne af Venstre, lægger jeg sådan set ikke til grund, at der nødvendigvis skal statsstøtte med.
Det er bare lige for at præcisere det over for hr. Flemming Møller Mortensen.
Derfor vil jeg så stille et andet spørgsmål: Hvis nu udvalget kommer og siger, at det er helt i orden, at Eksport Kredit Fonden går ind og yder støtte til projekter eller virksomheder, der skal arbejde i Grønland, eller hvis Den Nordiske Investeringsbank, som der jo er danske skattekroner i, rent faktisk går ind og yder støtte, er det så noget, som Socialdemokraterne vil bakke op om – for så er der jo danske skattekroner inde i forbindelse med den grønlandske undergrund – eller vil man fra socialdemokratisk side sige: Nej, det kan vi ikke være med til, for vi siger nej til danske skattekroner til Grønland uanset hvad?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Det er selvsagt ikke noget, vi har diskuteret i den socialdemokratiske folketingsgruppe, og derfor kan jeg naturligvis hverken be- eller afkræfte, at det måtte være en socialdemokratisk lyst at støtte en sådan model.
Men vi går åbent ind i forhold til at få afdækket, undersøgt, beskrevet, analyseret, konsekvensvurderet de modeller og muligheder, der måtte være.
Det er rigtigt, at jeg har rigtig stor forståelse for partnerskaber og synes, at de er rigtig væsentlige – også de registrerede.
Søren Espersen (DF), 2013-04-25:
Jeg synes, det er en utrolig søgt forklaring, ordføreren nu kommer med.
Altså, prøv lige at se på situationen.
Det grønlandske valg foregik den 12. marts, for at være helt præcis, og der gik et par uger, inden den nye regering var blevet valgt.
Den kronik af den siddende landsstyreformand kom i god tid før jul, og der blev jo ikke svaret på den kronik fra regeringens side.
På det tidspunkt kunne regeringen heller ikke vide, at hr. Kuupik Kleist ikke ville sidde som landsstyreformand efter valget.
Det vil sige, at man på det tidspunkt tænkte: Han bliver nok ikke valgt, så der er ikke nogen særlig grund til at tage ham alvorligt.
Tænk, hvis man sagde det på samme måde om den siddende regering: De bliver alligevel ikke valgt i Danmark, så nu tager vi dem ikke alvorligt længere.
Eller tænk, hvis udlandet sagde: Skidt med dem, de taber alligevel næste valg, og det ved vi alle sammen at de gør.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Jeg vil sige til hr. Søren Espersen, at jeg faktisk er meget, meget uenig, for under den rigtig fine debat, vi havde i forbindelse med forespørgslen den 21. februar, stod jeg her og gav udtryk for, at vi rigtig gerne ville have et meget, meget tæt samarbejde med Grønland i forhold til den fremtidige udvikling, udviklingen af økonomien, udviklingen af mulighederne, og statsministeren stod her og sagde, på hvilke fronter man havde indledt et tættere samarbejde – på erhvervsområdet, på det forskningsmæssige område – fordi vi her fra socialdemokratisk side gerne ville give udtryk for, at det rigsfællesskab, vi har med Grønland, at det tætte, nære og forpligtigende samarbejde, vi har, ville vi gerne understøtte bedst muligt, også med viden.
Men vi stod også og sagde, at vi havde respekt for, at det var blevet sagt fra Grønlandsk side – utvetydigt – at man ikke ønskede dansk statslig investering, men at man ønskede, at fremtidens investeringer i råstofudvindingen i Grønland skulle foregå på kommercielle og frie markedsmæssige vilkår.
Det er det, vi har lyttet til.
Så jeg synes ikke, der er noget som helst mærkeligt i det her.
Søren Espersen (DF), 2013-04-25:
Først vil jeg gerne lige have en bekræftelse fra ordføreren på, at hr. Kuupik Kleist var landsstyreformand indtil engang midt i marts, og at han indtil den dag – også lang tid efter vores debat her i Folketinget – tegnede Grønland.
Det er den første bekræftelse, jeg gerne vil have.
Det må være sådan nogenlunde let at svare på.
Der er noget andet, jeg vil spørge om.
Når ordføreren siger, at man gerne vil understøtte Grønland, så er det jo fint – det synes jeg bestemt også at man skal – men jeg tror i virkeligheden, at det er den formulering, der står i teksten, med, at regeringen skal tage initiativ til drøftelser, altså at »skal tage initiativ til drøftelse« er de ord, som ordføreren ikke kan klare, altså det, at Danmark skulle tage initiativ til noget som helst vedrørende Grønland; alting skal bare være en accept af, hvad grønlænderne finder ud af. Er det i virkeligheden ikke det?
Hvornår stiller ordføreren sig selv spørgsmålet: Hvad tjener Danmarks interesser?
Er det en fuldstændig ukendt sætning inde i ordførerens hoved, når det gælder rigsfællesskabet?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Det tjener Danmarks interesse, at det går godt i Grønland, og at de kan følge med i en velfærdsudvikling, som vi også efterspørger i Danmark.
Og så går det også godt i forhold til den danske interesse, hvis der bliver tjent penge i Grønland ved råstofudvinding.
For det betyder, at lige så snart de har tjent mere end 75 mio. kr., så er der afregning for det halve til Danmark.
Så det tjener også dansk økonomisk interesse.
I forhold til hr. Kuupik Kleist vil jeg sige: Ja, hr. Kuupik Kleist var landsstyreformand frem til valget, og hr. Kuupik Kleist sagde efter den artikel, den kronik, der bliver henvist til, at man kun ønskede investeringer på markedsmæssige vilkår, ingen statslig indblanding.
Det tredje spørgsmål, jeg bliver bedt om at give svar på, er om det ord, der står i beslutningsforslaget: initiativ.
Jeg synes, at ordet initiativ er fuldstændig dækket ind i forslaget til vedtagelse fra den 21. februar, i kraft af at vi her skriver: »Folketinget opfordrer regeringen til sammen med landsstyret at arbejde for ...«.
At »arbejde for« er nøjagtig det samme som at »tage initiativ til«.
Sådan tolker jeg det, og det er derfor, jeg synes, det er helt vanvittigt at fremsætte beslutningsforslaget her i dag, fordi vi lige har fået et enigt Folketing bag den her vedtagelsestekst.
Eigil Andersen (SF), 2013-04-25:
SF's ordfører, fru Pernille Vigsø Bagge, kan desværre ikke være til stede, så jeg har lovet at læse hendes tale op: Der har været sagt og skrevet meget om mulighederne for et nyt råstofeventyr i Grønland.
I den forbindelse har man bl.a. diskuteret, hvorvidt den danske stat skulle involvere sig, og det beslutningsforslag, vi i dag behandler, er en udløber af den debat.
Det er som bekendt Grønland selv, der beslutter, hvad der skal ske med den grønlandske undergrund, og såvel den tidligere som den nuværende landsstyreformand har slået fast, at man ønsker udnyttelse af eventuelle råstoffer på kommercielle vilkår, bl.a. fordi der skal endog ganske omfattende investeringer til, før man i det hele taget begynder en egentlig mineproduktion.
Den kapital, der skal til, har man ganske enkelt ikke i den grønlandske økonomi.
Forslagsstillerne lader skinne igennem, at den kapital eventuelt kunne skaffes gennem et samarbejde mellem Grønland og Danmark.
Det er vi for så vidt enige i, men eftersom Grønland ønsker, at en eventuel råstofproduktion skal ske på kommercielle vilkår, giver det ikke mening at begynde at diskutere statslige selskabskonstruktioner.
At man sagtens kan forestille sig, at private danske midler kan indgå i efterforskning og produktion,
er en anden diskussion, som vi synes er rigtig interessant.
Statsministeren og landsstyreformanden har i den forbindelse indgået en aftale om nedsættelse af en arbejdsgruppe, der skal se på tiltag, der kan styrke samarbejdet mellem erhvervslivet i Danmark og i Grønland.
Men som sagt har Grønland meldt ud, at man ønsker udvinding på kommercielle vilkår, og derfor kan SF ikke støtte forslaget.
Søren Espersen (DF), 2013-04-25:
Jamen det er jo ufatteligt; Enhedslisten har utrolig travlt med at engagere sig i alle mulige lande i hele verden, undtagen Grønland.
Altså, der er ingen grænser for, hvor mange lande Enhedslistens internationale engagement løber op i.
Jeg ved det ikke, men hr. Finn Sørensen har sikkert selv tallet på, hvor mange ting man har i gang alle mulige steder, hvor man gerne vil påvirke, og hvor man gerne vil lave om.
Men når det gælder Grønland, så må vi ikke, af en eller anden mærkelig grund.
Jeg ved ikke hvorfor.
Jeg vil bare have en bekræftelse af, når der nu bliver henvist til det her udtryk med hensyn til den betryggende måde – det er det udtryk, som Finn Sørensen ikke bryder sig om – om det så ikke er korrekt, at arbejdsmiljøreglerne vedtages her, at sikkerheds- og udenrigspolitikken i forhold til en eventuel kommunistkinesisk indflydelse i Grønland bestemmes her, at det, der vedrører de geopolitiske forhold, bestemmes her, at ordensmagten deroppe er dansk, hvis der sker et eller andet, at retsvæsenet er dansk, og at det også, når det drejer sig om spørgsmål som udvindingen af farlige ting som uran, er her, det foregår, og at det, når det drejer sig om udlændingelovgivningen, er her, det foregår?
Og er det ikke fuldstændig korrekt, at alle de forhold kan indgå i det lille udtryk, der hedder »på betryggende måde«, eller hvad?