runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Man øger statens indtægter ved hjælp af aftalen om en ensartet beskatning i Nordsøen.
Det var det, Venstre ikke ville være med til.
Og så står der klart og tydeligt i aftalen, hvordan man vil forholde sig til at holde sig inden for langsigtede og mellemfristede økonomiske målsætninger, men selvfølgelig vil man håndtere eventuelle udsving undervejs.
Der er intet nyt under solen i forhold til den her måde at finansiere på; det er også den måde, tidligere regeringer har grebet den slags an på.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-28:
Tak for det.
Nu er vi jo i den situation, at den måde, tingene fungerer på i Folketingssalen, er, at jeg stiller spørgsmålene til ministeren, da ministeren jo er så privilegeret at være minister; derfor sidder jeg jo ikke der, hvor ministeren sidder.
Det kan man jo håbe at Venstre er i stand til at gøre efter et valg, og så kan den nuværende minister stille spørgsmål til en eventuel blå regering.
Venstre er sådan set optaget af, om der er sikkerhed for de penge, som man mener man får ind, men ikke mindst de udgifter, der er.
Derfor er det meget banale spørgsmål: I øjeblikket er Togfonden DK underfinansieret med små 20 mia. kr., så hvordan har man tænkt sig i fremtiden at finansiere det manglende provenu?
Skal vi tage det over finansloven?
Det er jo det, som Henning Hyllested har sagt, og derfor kan jeg spørge ministeren, om Henning Hyllested har misforstået den aftale, som Enhedslisten har lavet med regeringen.
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Jeg kan godt forstå, at det for Venstre er vigtigt at få skabt usikkerhed om det her projekt.
Men der er to politiske spørgsmål, man må svare på.
Det ene er: Går man ind for, at der er en lige beskatning af nordsøolieindtægterne?
Og ja, det går vi så ind for sammen med en forligskreds, og det genererer et provenu; på det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået, var det anslået til de her 28,5 mia. kr.
Det andet spørgsmål, man kan svare på, om man går ind for, er, om man synes, det er vigtigt at binde landet sammen på den måde, som timemodellen lægger op til med alle de linjer, der føder ind til den, for så må man jo prioritere ressourcerne til det.
Det er forskellen på forligskredsen og regeringen og så Venstre, og det er jo det politiske spørgsmål, som ikke kan ændres af de mange spørgsmål fra spørgeren.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-28:
Mange tak eller måske tusind tak, vil jeg sige, for det svar, som økonomi- og indenrigsministeren gav, og som jo bestemt ikke gav mening, men det er jo ikke første gang, at ministeren har givet et svar, der ikke giver mening.
Jeg prøver at stille spørgsmålet igen og håber så, at ministeren er i stand til at svare på det.
Det, som det her spørgsmål går på, er, at de olieindtægter, der er i øjeblikket, betyder, at Togfonden DK er underfinansieret.
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Tusind tak for spørgsmålet.
Det giver mig anledning til at fjerne noget af den usikkerhed, som der er nogle, der ihærdigt, synes jeg man må sige, forsøger at blæse op i forhold til Togfonden DK og finansieringen til at realisere den timemodel, som regeringen har indgået aftale med Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten om.
Det, som er aftalt, er, at regeringen, Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten med udgangspunkt i den ændrede beskatning af nordsøolien har afsat op til 28,5 mia. kr. til Togfonden DK.
Venstre er som bekendt ikke med i aftalen om harmonisering af beskatning i Nordsøen.
Det kan i virkeligheden godt undre mig lidt, for det er jo en aftale, der sikrer, at alle olieselskaber i Nordsøen omfattes af det samme regelsæt, og en aftale, som gavner dansk økonomi.
Den samme kreds af partier indgik samtidig aftalen om Togfonden DK, der skal binde landet tættere sammen og styrke den kollektive trafik.
Heller ikke det ville Venstre være med i, selv om man angiver tidligere at have støttet investeringer i elektrificering og i timemodellen.
Min og regeringens betragtning er, at timemodellen er så vigtigt et projekt for at binde Danmark bedre sammen og understøtte vækst, at vi skal finde midlerne til at realisere projektet.
Med hensyn til finansieringen af investeringerne i Togfonden DK må jeg så bare slå helt fast med det samme: Togfonden DK er ikke afhængig af de indtægter, vi får ind fra Nordsøen.
Det fremgår også eksplicit af aftalen.
Den er finansieret, helt som den slags normalt er, med forventede indtægter og det skøn, der lå til grund på det tidspunkt.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-28:
Tak for det.
Og spørgsmålet til økonomi- og indenrigsministeren lyder: Når ministeren har udtalt, at »hvis der bliver behov for en mellemfinansiering, fordi olieprisen lige er anderledes, jamen så håndterer vi det«, hvor er det så, at regeringen vil finde de 18 mia. kr., som der aktuelt mangler i Togfonden DK?
Marianne Jelved (RV), 2015-01-28:
Det kan jeg love ministeren ikke er.
For jeg synes, det er et problem på det principielle plan, at der ligger to billedkunstuddannelser, altså en i Odense og en i Aarhus, når man ser på dimensioneringen og uddannelsen, for vi uddanner til arbejdsløshed.
Vi har en dimensionering på det statslige akademi, der ligger i København, som er nogenlunde afbalanceret efter, hvad vi tror folk kan komme i arbejde på.
Så derfor håber jeg jo, at de to, der ligger i Aarhus og Odense, gør noget særligt, som gør, at man har en anden type arbejdsmarkedsmulighed foran sig.
Det betyder ikke nødvendigvis, at man skal tilføre forskning osv., men at man lægger en særlig lokalprofil, som kunne honorere nogle behov i det lokalområde, som er lidt anderledes end for dem, der kommer ud fra København.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Det siger sig selv, at jeg som justitsminister meget gerne deltager i diskussioner om prostitution, som jeg synes er et væsentligt samfundsanliggende.
Regeringens holdning til at indføre et forbud mod køb af sex er fortsat den samme, som da jeg fik spørgsmålet som beskæftigelsesminister.
Fatma Øktem (V), 2015-01-28:
Når ministeren i sin tid som beskæftigelsesminister, nærmere bestemt den 23. september 2012,
svarede til dagbladet Politiken, at hun ikke ville udtale sig på regeringens vegne om regeringens holdning til at indføre et forbud mod købesex, og i stedet henviste til ressortministeren, hvad er så, nu, da ministeren selv er blevet justitsminister, ministerens holdning til at indføre et forbud mod køb af sex?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-28:
Tak til ministeren for at stille op til besvarelse af spørgsmål.
Mit spørgsmål lyder: Vil ministeren redegøre for, om ministeren vil igangsætte en undersøgelse af omfanget af chikane af kristne asylansøgere på de danske asylcentre på grund af deres religiøse overbevisning, jf. artiklen i Jyllands-Posten den 23. januar 2015 »Kristne asylsøgere: Vi trues og chikaneres«?
Vil ministeren redegøre for, om ministeren vil igangsætte en undersøgelse af omfanget af chikane af kristne asylansøgere på de danske asylcentre på grund af deres religiøse overbevisning, jf. artiklen i Jyllands-Posten den 23. januar 2015, »Kristne asylsøgere: Vi trues og chikaneres«?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-28:
Hr. Flemming Damgaard Larsen har ikke patent på at ville beskytte medarbejdere eller passagerer.
Det vil jeg også gerne, og jeg synes faktisk, at man må sige, at Arbejdstilsynet og også DSB har taget det her alvorligt.
Jeg tror, at hr. Flemming Damgaard Larsen med den meget tid, han beskæftiger sig med transportpolitik, ved, at der ikke er nogen nemme løsninger på det her.
Men med den rapport, vi nu har i hånden, er der mulighed for at kunne yde en meget mere præcis og klar indsats, og det er det, vi nu tager en samtale med DSB om.
Jeg er lige så optaget af, at der er sundhed til stede både som arbejder på lokomotivet, og når det gælder passagererne.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-28:
Det er jo bare interessant, at private busvognmænd, private lastbilsvognmænd er tvunget til at påsætte partikelfiltre på deres vogne, altså busser og lastbiler, mens DSB ikke på samme måde er forpligtet, slet ikke forpligtet, til at påsætte partikelfiltre på lokomotiverne.
Det er jo påfaldende, når DSB nu er statsejet, at staten så alene går efter de private vognmænd og ikke efter sine egne.
Vi må jo konstatere, at det er i urimelig lang tid, at DSB's medarbejdere har gået på arbejde med visheden om, at de udsættes for den her meget høje koncentration, som er 30 gange højere end i et almindeligt kontorlandskab.
Der vil jeg godt spørge, om ikke ministeren kan forstå, at de ansatte oplever, at deres sundhed ikke tilgodeses tilstrækkeligt, når de stadig må gå på arbejde med frygt for deres helbred.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-28:
Jeg skal måske lige starte med at slå fast, at det ikke er sådan, at der er akut fare for nogen, hverken personale eller passagerer.
Når det er sådan, at der ikke er en grænseværdi på det her område, er det, fordi det ikke er så ligetil at skabe en sådan grænseværdi.
Det er Danmark så ikke ene om at have et problem med.
Det er der også andre lande der har.
Men jeg vil gerne understrege, at det ikke betyder, at der ikke skal gøres noget.
Det betyder ikke, at man ikke skal tage det her alvorligt, og jeg må sige til hr. Flemming Damgaard Larsen, at det synes jeg faktisk Arbejdstilsynet gør.
Vi har siden 2012 været i dialog med DSB.
Der er nu kommet en rapport, der, som jeg også sagde i mit indledende svar, angiver en række måske også organisatoriske måder at løse det her på, og vi vil holde DSB fast på, at man skal bruge de muligheder, der overhovedet er, fordi passagerers og personales sundhed selvfølgelig er afgørende.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-28:
Vi kan se, at den indsats, som DSB hidtil har gjort, slet ikke er nok til at sikre de ansatte imod den her høje mængde af skadelige partikler.
At der ikke findes en grænseværdi på disse partikler, kan jo også godt signalere, at sundhedsrisikoen ved at blive udsat for en høj koncentration af disse, ikke tages alvorligt af virksomheden, og dermed kan den manglende grænseværdi være med til at sinke processen med at mindske omfanget af de potentielt kræftfremkaldende partikler.
Det er jo heller ikke nok bare at holde et møde.
Der skal jo en egentlig handling til, både for at sikre medarbejdernes sundhed og også sikre passagerernes sundhed.
Derfor vil jeg godt følge op med et spørgsmål: Når der ikke findes de her grænseværdier på området, er det så udtryk for, at ministeren mener, at medarbejdernes og også passagerernes sundhed ikke bør være en høj prioritet blandt de indsatser, som DSB skal foretage?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-28:
Nu er hr. Flemming Damgaard Larsen jo en erfaren transportpolitiker, og han ved også godt, at DSB har nogle materielproblemer, og jeg tror i øvrigt, at vi i fællesskab har gjort, hvad vi kunne, for at der var så meget rullende materiel som overhovedet muligt, set i lyset af den situation, som DSB er i.
Som jeg sagde, er det sådan, at der ikke er nogen grænseværdi på det her område i lande, vi også normalt sammenligner os med, men det betyder ikke, at der ikke skal ske noget.
Med den seneste rapport har vi nu fået et arbejdsredskab at arbejde videre med, og det var så det, der var min hovedpointe i mit første svar, nemlig at nu vil Arbejdstilsynet bede DSB om et møde, hvor DSB skal oplyse, hvilke tiltag de så har tænkt sig at gøre i forbindelse med den viden, man har fået med den nye rapport.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-28:
Tak for svaret.
Ifølge den rapport, som Institut for Folkesundhed med Københavns Universitet har lavet for DSB, udsættes de mest udsatte DSB-medarbejdere for et gennemsnitligt antal af skadelige partikler på op imod 150.000/cm³.
Det er omkring 30 gange så meget som i et typisk kontorlandskab.
Allerede i foråret 2013 viste en stikprøve, at niveauet af disse partikler var skyhøjt i DSB's dobbeltdækkervogne, men til trods for denne viden og DSB's efterfølgende initiativer er koncentrationen af de skadelige partikler altså stadig meget, meget høj.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren på baggrund af svaret her om, at Arbejdstilsynet nu vil tage et møde, om ministeren så som minister og som ejer af DSB vil sikre, at en virksomhed som DSB ikke negligerer problemet med sundhedsrisikoen med hensyn til de potentielt kræftfremkaldende partikler.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-01-28:
Jeg går ud fra, at spørgeren henviser til, at DSB netop har offentliggjort en rapport om DSB's medarbejderes udsættelse for såkaldt ultrafine partikler.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at det selvfølgelig ikke er rimeligt, at man bliver syg af at passe sit arbejde.
Når der hverken i Danmark eller de fleste andre lande er fastsat grænseværdier for ultrafine partikler i dieselos, skyldes det, at der indtil videre ikke har været tilstrækkelig videnskabeligt grundlag for at fastsætte en sådan grænseværdi.
At der ikke er nogen grænseværdi, betyder dog ikke, at arbejdsgiveren – i det her tilfælde DSB – lovligt kan udsætte sine medarbejdere for skadelige mængder af ultrafine partikler fra dieselos.
Det er nemlig et helt grundlæggende princip i arbejdsmiljølovgivningen, at en arbejdsgiver skal sørge for at planlægge og tilrettelægge sit arbejde på en sådan måde, at det kan udføres sikkerheds- og sundhedsmæssigt forsvarligt.
Der kan være flere løsninger på problemet.
Det kan f.eks. være tekniske løsninger, men det kan også være organisatoriske tiltag, f.eks. ændring af arbejdsmåden osv. osv. Så man kan ikke sige, at fordi der ikke er fastsat en arbejdsmiljømæssig grænseværdi ud fra ultrafine dieselpartikler, skal arbejdsgiveren ikke foretage sig noget.
Arbejdsgiveren har en klar forpligtelse til også af egen drift at sørge for, at unødig påvirkning fra ultrafine partikler undgås i arbejdsmiljøet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-28:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er rimeligt, at der ikke findes arbejdsmiljømæssige grænseværdier for ultrafine partikler, så DSB helt lovligt udsætter sine medarbejdere for en ekstremt høj mængde skadelige – og potentielt kræftfremkaldende – ultrafine dieselpartikler i dobbeltdækkervogne på flere regionalstrækninger?
Mener ministeren, at det er rimeligt, at der ikke findes arbejdsmiljømæssige grænseværdier for ultrafine partikler, så DSB helt lovligt udsætter sine medarbejdere for en ekstremt høj mængde skadelige – og potentielt kræftfremkaldende – ultrafine dieselpartikler i dobbeltdækkervogne på flere regionalstrækninger?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Jeg mener, det må være fuldstændig åbenbart og åbenlyst, at kommer man til Danmark som asylansøger og har et beskyttelsesbehov, så skal man selvfølgelig netop beskyttes og passes på, når man er på et dansk asylcenter.
Derfor vil jeg også gerne sige meget klart, at enhver form for chikane på asylcentrene, hvad enten det handler om seksualitet, køn, etnisk baggrund, religiøs overbevisning, politisk overbevisning eller noget helt sjette, er fuldstændig uacceptabelt.
Og det er min klare forventning, at både udlændingemyndigheder, Røde Kors og andre operatører slår ned på det her med hård hånd.
Det er jo grænsende til det absurde, at vi i et af verdens mest fredelige lande kan opleve, at asylansøgere måtte chikanere hinanden på dansk jord under vores beskyttelse.
Det skal vi selvfølgelig ikke acceptere.
Derfor har jeg jo også tilkendegivet på et samråd, at jeg har bedt Udlændingestyrelsen om at tage kontakt til landets asylcentre for at sikre sig, at de problemer, der måtte være med chikane, selvfølgelig bliver bragt til ophør.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-28:
Tak for det.
Ministeren og jeg deler jo holdning på det her område, kan jeg forstå, og det glæder mig utrolig meget.
Det er nemlig fuldstændig absurd, at man af diverse årsager flygter fra ufred i ens hjemland, men at man så fortsætter forfølgelsen af minoriteter, når man kommer til Danmark, blot fordi de ikke tilhører samme seksualitet, religion eller køn som en selv.
Ministeren var jo så venlig at deltage i et længere samråd for nogle uger tilbage, hvor ministeren netop lovede at undersøge det her i en mere uformel regi – man ville rette henvendelse til Røde Kors og andre, der i dag driver landets asylcentre.
Når jeg nu har ulejliget ministeren i Folketingssalen i dag, skyldes det, at ministeren på samrådet var meget tydelig omkring, at omfanget ikke var kendt, der var meget få eksempler bragt til torvs.
Jeg mener f.eks., at det skal være sådan, at de mennesker, der chikanerer andre på landets asylcentre, flyttes – praksis er i dag, at det er ofret, der bliver tilbudt flytning.
Jeg mener, der skal være økonomiske konsekvenser og muligvis strafkonsekvenser, såfremt det er relevant.
Det håber jeg ministeren er enig med mig i, og netop derfor opfordrer jeg til, at ministeren sætter sit stærke embedsapparat i gang med at lave en officiel undersøgelse af problematikken.
Fatma Øktem (V), 2015-01-28:
Når ministeren i sin tid som beskæftigelsesminister, nærmere bestemt den 23. september 2012,
svarede til Politiken, at hun ikke ville udtale sig på regeringens vegne om regeringens holdning til at indføre et forbud mod købesex, og i stedet henviste til ressortministeren, hvad er så, nu, da ministeren selv er blevet justitsminister, ministerens holdning til at indføre et forbud mod købesex?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-28:
Jeg glæder mig til, at vi i Folketinget får en lidt mere tilbundsgående information.
På trods af retorikken er det dybest set min opfattelse, at ministeren og Folketinget – i det her tilfælde i hvert fald undertegnede – deler den konkrete målsætning.
Og der er vel mulighed for, at vi kan vende tilbage, når vi er blevet klogere, på baggrund af ministerens henvendelse.
Tak for svaret.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Jeg gentager gerne, hvad jeg allerede har sagt.
Det er ikke så lang tid siden, vi brugte et helt samråd på problemstillingen.
Så vidt jeg kan se, er der ikke meget, der har ændret sig siden, hvad angår karakteren af problemet.
Det er helt åbenbart, at når man er i Danmark og er asylansøger, skal man passes på, og man skal beskyttes.
Er det så et problem, der kan løses herinde i Folketingssalen?
Her kan vi diskutere det, men det er jo ude på det enkelte asylcenter, der skal drages omsorg for den her problemstilling.
Det bedste ville jo være, hvis de asylansøgere, der er i Danmark, opførte sig ordentligt alle sammen over for hinanden, over for det danske samfund.
Når det ikke altid kan lykkes, åbenbart, bliver vi nødt til at sikre, at operatørerne og udlændingemyndighederne har fokus på det her, og det er sådan set det, jeg har bedt dem om at have i fremtiden.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-28:
Altså, ministeren har jo lige gjort sig til en oplagt kandidat til DR's Detektors retoriske finte
i det foregående spørgsmål spurgte jeg jo netop ministeren: Hvorfor er det, man ikke ønsker at iværksætte en tilbundsgående undersøgelse, så Folketinget kan komme til bunds i, hvordan det her problem står?
Netop derfor er jeg jo nødsaget til at spørge ministeren ud fra de ting, der er bragt til torvs.
Jeg er ikke en politiker, Venstre er ikke et parti, der ønsker at bedrive politik på baggrund af enkeltsager.
Men når nu ministeren ikke har gjort andet, end ministeren har gjort hidtil, så er det jo min begrænsede mulighed at spørge ministeren på den baggrund.
Jeg synes, det er en ufin form for argumentation, der egentlig også fratager opmærksomheden fra det emne, som faktisk er ganske alvorligt, nemlig at mennesker i nød kommer til Danmark og får beskyttelse og oplever, at deres religiøse værdier betyder, at de må finde sig i grov chikane og overfald.
Jeg synes ikke, ministeren kan være bekendt at behandle debatten på det her niveau.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Altså, det viser noget om udfordringen i dansk politik, når en spørger fra Venstre siger: Nu er det jo det, vi ved noget om, fordi det har stået i pressen.
Altså, vi kan jo ikke drive et land på baggrund af enkeltsager i pressen.
Det kan jo ikke være sådan, at der er nogle grupper på asylcentrene, vi er mere optagede af end andre, fordi der er en journalist, der har skrevet om dem.
Det må jo være sådan, at ligegyldigt, om man kommer i avisen eller ej, ligegyldigt om man er kristen eller ej, om man har den ene eller den anden eller den tredje hudfarve, så skal man have et ordentligt beskyttelsesniveau, når man er på et dansk asylcenter.
Jeg har jo taget initiativer i den her sag, for jeg har bedt udlændingemyndighederne om at sørge for, at tingene foregår ordentligt på vores områder.
Så spørger spørgeren: Er der blevet tilført ressourcer?
Skal vi drive vores politi sådan, at justitsministeren ringer til politiet og siger: Nu har I 5 mio. kr. til at sørge for, at der ikke er nogen kristne asylansøgere, der forfølges i Danmark?
Sådan skal vi hverken drive asylsystemet eller politiet.
Det, vi skal, er klart og tydeligt at sige, at når man er asylansøger i Danmark, skal man behandles ordentligt, kristen eller ej, og det er operatørernes ansvar.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-28:
Tak til ministeren.
Det er naturligvis fuldstændig rigtigt, når ministeren siger, at det er ligegyldigt, hvilken religion man har, at det handler om, at vi skal forhindre chikane.
Det er jeg enig med ministeren i.
Når jeg nævner de eksempler med kristne asylansøgere, skyldes det jo, at det udelukkende er dem, der har været fremme i dagspressen, og det er som oftest minoriteter, i hvert fald i de eksempler, der er bragt til torvs.
Den reaktion, der har været fra operatørerne, ofte Røde Kors, er, at man lidt tilbagelænet har sagt: Vi hjælper med at assistere og tilkalde politiet.
Vi gør, hvad vi kan.
Men chikanen er jo temmelig grov, fremgår det af nogle af de beretninger om, hvad der foregår.
Mit spørgsmål er derfor: Har ministeren foretaget sig noget konkret, altså ud over at rette henvendelse og indskærpe over for operatørerne, at man selvfølgelig ikke accepterer det her?
Har regeringen taget et initiativ, tilført midler, gjort ordensmagten opmærksom på, at man ønsker deres engagement, eller har man simpelt hen bare nøjedes med at rette en henvendelse til dem?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Man kan jo sige det på den måde, at hvis der er asylansøgere, der oplever igen og igen at blive chikaneret, så bliver der jo ikke gjort nok.
Og hvis der er asylansøgere, der oplever og beretter videre til Røde Kors eller andre, at de er udsat for chikane eller trusler, og der ikke bliver reageret, ja, så bliver der ikke gjort nok.
Kan vi fuldstændig sikre os mod, at der er mennesker, hvis tolerance, rummelighed og demokratiske overbevisning er af en så lille kaliber, at de ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt over for andre?
Kan vi garantere, at det aldrig finder sted på asylcentrene?
Nej, det kan vi nok ikke, men det, vi hvert fald kan, og det, jeg kan, er at indskærpe, at forholdene på asylcentrene skal være ordentlige.
Og det er et ansvar for operatørerne at reagere, hvis man oplever, at der er problemer f.eks. med religiøs chikane, for det skal man ikke acceptere.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-01-28:
Ja, og ikke overraskende ligger det i nogenlunde samme gænge: Vil ministeren redegøre for, om ministeren mener, at der gøres nok, for at asylansøgere ikke chikaneres på baggrund af religiøs overbevisning på danske asylcentre?