runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2010-11-09:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at vi jo havde en lang og intens debat om også dette emne under førstebehandlingen, herunder om den praktiske løsning, man havde fundet på den udfordring, man stod over for, hvor Europa-Parlamentet skulle opsuppleres med et antal medlemmer.
Jeg mener nu fortsat, at den model, man har fundet, hvor der er tre måder, hvorpå man kan opsupplere, nemlig enten via et nyt direkte valg til Europa-Parlamentet eller alternativt ved at tage de næste, der var på listen i forbindelse med det netop afholdte europaparlamentsvalg, eller som den tredje løsning at opsupplere fra de nationale parlamenter, var en pragmatisk løsning på et problem, selv om vi naturligvis helst havde set, at direkte valg var blevet foretrukket.
Det tror jeg ganske mange franskmænd ville mene var mange penge at bruge i en situation, hvor også det franske budget er presset.
Jeg vil gerne takke alle ordførerne for en god behandling af beslutningsforslaget vedrørende Danmarks ratifikation af ændringsprotokollen om sammensætningen af Europa-Parlamentet.
Jeg vil også gerne takke Europaudvalget for dets betænkning, hvor et klart flertal indstiller beslutningsforslaget til vedtagelse af Folketinget.
Jeg bemærkede, at et flertal i Europaudvalget i betænkningen tilkendegiver, at de fremadrettet ønsker, at påtænkte ændringer af traktaten forelægges til forhandlingsoplæg uanset den indholdsmæssige rækkevidde, som normalt er betingelsen for at indhente et forhandlingsoplæg.
Det tager jeg naturligvis til efterretning, og jeg vil gerne understrege, at regeringens interesse utvetydigt er at have et for alle parter tilfredsstillende samarbejde med Folketinget.
Afslutningsvis vil jeg gerne udtrykke min tilfredshed med, at et flertal i Europaudvalget har givet tilslutning til regeringens forslag til folketingsbeslutning, og at jeg er meget glad for, at der er så bred opbakning til det.
Per Clausen (EL), 2010-11-09:
Det er jo ganske rigtigt, som udenrigsministeren siger, at det kan være omkostningsfyldt, ja, det kan være rigtig dyrt at afholde valg.
Og så kan man jo tænke et lille stykke tid over, hvor stor forskellen må være mellem den demokratiske gevinst, der er ved at afholde valg, hvor det er befolkningen, der vælger – i forhold til at det er Parlamentet, der udpeger – og så hvad det må koste.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er sådan, at udenrigsministeren mener, at den metode, der nu gælder for Frankrig, og som Frankrig har fået mulighed for at bruge, er en mulighed, man sådan forventer at man vil tilbyde nye EU-medlemslande fremover, eller om nye EU-medlemslande fremover vil blive udsat for det samme krav, som Bulgarien og Rumænien blev, nemlig at der skulle afholdes et valg, umiddelbart efter at man var startet som medlem af EU.
Lene Espersen (KF), 2010-11-09:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at det er der jo ikke taget stilling til på nuværende tidspunkt.
Jeg synes, at det, der er værd at hæfte sig ved, jo er, at grunden til, at man kommer i den situation, som man er i nu, er, at Lissabontraktaten træder i kraft på et noget skævt tidspunkt, der gør, at en række medlemslande med rette føler sig snydt i forhold til antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet.
Man valgte derfor at sige, at man så måtte finde en pragmatisk løsning på det.
Men bl.a. Frankrig er i den situation, at de, i modsætning til Danmark, ikke har ét stort nationalt valg, hvor man kan stemme på alle kandidater i hele landet, men har landet opdelt i regioner, hvilket vil gøre en sådan proces meget vanskelig.
Og der er problemer med det i forhold til den franske forfatning.
Derfor lavede man to alternativer: enten at give mulighed for et nyt valg og som sagt udskrive et valg til 100 mio. euro – det er altså små 760 mio. kr. for at få valgt to medlemmer af Europa-Parlamentet – eller at tage to medlemmer, der er demokratisk valgt i den franske Nationalforsamling.
Det mener jeg er en pragmatisk løsning på et problem.
Per Clausen (EL), 2010-11-09:
Nu er det selvfølgelig også et lidt svært spørgsmål at svare på, altså om det, man gør i forhold til Frankrig, er noget, man har tænkt sig også at gøre i forhold til kommende medlemslande af EU, eller det ikke er.
For hvis man sagde, at man havde tænkt sig at give fremtidige lande den samme mulighed, som Frankrig har fået, ville jeg betragte det som udemokratisk og dybt problematisk i forhold til Lissabontraktatens krav om, at der skal være en egentlig folkelig deltagelse, altså et folkeligt valg, som vælger medlemmerne af Europa-Parlamentet.
Men på den anden side er alternativet at sige, at det vil man ikke.
Det, man har gjort her, er at give Frankrig nogle helt særlige muligheder, og det giver selvfølgelig et ubehageligt indtryk af, at EU er en sammenslutning, hvor store lande generelt set kan få det, som de vil have det, og at der derfor er en god – i gåseøjne – forklaring på, at Bulgarien og Rumænien blev behandlet helt anderledes, end Frankrig blev.
Colette L. Brix (DF), 2010-11-09:
Dette lovforslag drejer sig mest af alt om ren teknik og er en del af en række lovforslag, der følger op på et omfattende udvalgsarbejde.
Baggrunden er det udvalgsarbejde, der startede i juni 2006 og sluttede i foråret 2009 med den tværministerielle rapport »Selvejende institutioner – styring, regulering og effektivitet«.
I rapporten er der fremsat en række forslag til justeringer af de organisatoriske og økonomiske rammer for driften af selvejende institutioner, som også berører de maritime uddannelser på ca. 30 institutioner.
Det er f.eks. Svendborg Søfartsskole, Stiftelsen Georg Stages Minde og forskellige fiskeriskoler.
Ændringerne drejer sig bl.a. om bevillingsregler, regnskabs- og revisionsforhold og ansvarsplacering for driften af disse institutioner, der modtager statsligt tilskud og er underlagt Søfartsstyrelsens tilsyn.
Som det også fremgår af lovforslaget, vedrører det ikke selve uddannelsernes indhold.
Vi støtter, at rammerne for driften af de selvejende institutioner reguleres, så der bliver bedre styr på økonomien og driften.
Med disse bemærkninger kan jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Peter Madsen (V), 2010-11-09:
Forslaget, L 40, som vi skal behandle i dag, er et led i regeringens indsats for bedre og billigere bolighandel.
Ved en ejendomshandel skal køber og sælger bruge en række offentlige oplysninger om ejendommen, f.eks. om begrænsninger på benyttelse af ejendommen eller om planlagte offentlige projekter.
I dag indhenter borgere og ejendomsmæglere sådanne oplysninger via kommunen, ligesom det kan være nødvendigt at kontakte andre offentlige myndigheder for at indhente alle de nødvendige oplysninger.
Med lovforslaget her tilvejebringer vi de hjemler, der skal til, for at projektet DIADEM kan gennemføres.
DIADEM står for digital adgang til oplysninger i forbindelse med ejendomshandel og indebærer, at der skabes en samlet digital løsning, så alle offentlige oplysninger, der er relevante i forbindelse med en ejendomshandel, kan findes ét sted på internettet.
Dermed bliver det både nemmere og hurtigere for borgere og mæglere at få de oplysninger, de har brug for, frem for at skulle vente på sagsgangen i de offentlige myndigheder, hvor det kan tage flere uger at få de samme oplysninger.
En undersøgelse iværksat af Økonomi- og Erhvervsministeriet viser, at samfundet vil kunne spare ca. 80 mio. kr. årligt med DIADEM, idet både kommuner og ejendomsformidlere fremover vil kunne spare en masse tid.
De hjemler, der gives med lovforslaget, vedrører lov om vandforsyning, lov om miljøbeskyttelse, lov om forurenet jord og lov om varmeforsyning og sikrer, at de oplysninger, der er relevante for en ejendomshandel, kan registreres, ajourføres og videregives digitalt.
Oplysninger, der er beskyttet af persondataloven, er stadig beskyttet med DIADEM og vil altså kun kunne videregives til ejendommens ejer eller med samtykke fra denne.
Venstre kan støtte forslaget.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-11-09:
Formålet med lovforslaget er at tilvejebringe de fornødne hjemler og at stille krav om offentlige oplysninger, der skal bruges i forbindelse med ejendomshandler, der skal registreres og videregives digitalt.
DIADEM er en udmøntning af regeringens initiativ fra 2005, »Bedre og billigere bolighandel«, og belyser vejen til digital adgang til alle nødvendige ejendomsoplysninger, der skal indhentes ved en bolighandel.
Ved at anvende DIADEM vil brugerne få oplysningen øjeblikkeligt frem for at skulle vente på den manuelle sagsgang i kommunen og andre myndigheder, hvilket i dag kan tage helt op til 2 uger.
Så alt i alt vil det spare både brugerne og kommunerne tid, og alt i alt forventer man besparelser op til 80 mio. kr.
For at sikre, at alle de nødvendige oplysninger kan registreres digitalt og indgå i DIADEM-løsningen, indeholder lovforslaget derfor en bemyndigelse til at fastsætte regler om myndighedernes pligt til digital registrering og videregivelse i miljøsager efter lov om vandforsyning m.v., lov om miljøbeskyttelse og lov om forurenet jord.
Behandling af personoplysninger, herunder videregivelse, skal således ske inden for persondatalovens rammer.
Der vil med DIADEM ikke ske en mere omfattende videregivelse af personoplysninger, end borgerne kan forvente i dag.
Det vil endvidere sige, at i det omfang, der i DIADEM vil indgå oplysninger, der er nødvendige i forbindelse med ejendomshandler, og som ikke kan videregives uden samtykke efter reglerne i persondataloven, vil der alene ske videregivelse med samtykke.
Behandling af personoplysninger, herunder videregivelse, vil således ske inden for persondatalovens rammer.
Lov om varmeforsyning indeholder allerede en hjemmel, men udvides til også at omfatte beslutninger om godkendelse af projekter til etablering eller ændring af kollektive varmeanlæg samt oplysninger om eventuel tilslutningspligt på ejendommen.
I Dansk Folkeparti er vi meget positive over for forslaget, da der er tale om en forenkling samt en økonomisk besparelse, der er til stor gavn for borgerne, erhvervslivet og kommunerne.
Peter Westermann (SF), 2010-11-09:
Danmark kommer med det her forslag endnu et lille skridt længere ind i den digitale fremtid, hvor dokumentadgangen bliver samlet på nettet og tingene dermed lettere at gå til.
Det er også værd at bemærke, at det her lille skridt mod et mere papirløst samfund formentlig også vil være godt for klimaet og miljøet, og i sit indhold er forslaget nærmest et rent administrativt digitaliseringstiltag, der forenkler en række arbejdsgange ikke mindst i kommunernes administration ved ejendomssalg, og det støtter SF naturligvis.
I SF vurderer vi, at der i forslaget tages højde for de indvendinger, man kunne have mod indsamling af og information om persondata, idet det understreges, at personfølsomme data i forbindelse med ejendom kun kan udleveres til ejeren eller med samtykke fra ejeren.
Det er magtpåliggende for SF, at dette sikres, og det har vi tillid til at det vil blive, hvis forslaget administreres efter dets ordlyd.
Vi vil dog med erfaringerne fra arbejdet med bl.a. den digitale tinglysning og NemID opfordre til, at erfaringer fra arbejdet med andre digitaliseringsprojekter og online-sikkerhedssystemer til håndtering af personfølsomme data bliver taget med i det videre arbejde.
Vi skulle jo gerne have lært af de fejl, der har kostet bøvl, og som i tilfældet med den digitale tinglysning også har kostet anselige beløb for mange borgere, og vi skulle nødig budgettere med effektiviseringsgevinster, der endnu ikke er blevet realiseret.
Den slags skal ikke gentage sig i forbindelse med digitalisering af dokumenter til brug ved ejendomshandel. Vi tror på, at der er blevet lært af fejlene, så den nye løsning med digital adgang til oplysninger i forbindelse med ejendomshandel, eller mere mundret DIADEM, bliver sat op, uden at problemer opleves at finde sted i samme omfang som under tidligere projekter.
SF er derfor positive over for forslaget og håber således, at DIADEM’et bliver kronen på værket, når det gælder digitalisering af dokumenter i forbindelse med fast ejendom.
Tage Leegaard (KF), 2010-11-09:
Dette lovforslag drejer sig om en digitalisering af og dermed en nemmere adgang til oplysninger i forbindelse med handel af ejendomme.
Der lægges således op til, at der kan spares en del tid og dermed penge, når der skal indhentes oplysninger om varmeforsyning, vandforsyning, miljøsager osv.
De digitale oplysninger vil ofte være suppleret af persondata, men det noteres med tilfredshed, at disse oplysninger ikke vil blive givet i forbindelse med udlevering af de oplysninger, der er påkrævet i forbindelse med ejendomshandler.
Fremadrettet vil oplysninger om miljøsager og eventuel jordforurening være tilgængelige sammen med de andre mere gængse oplysninger.
En række usikkerhedsmomenter i forbindelse med handelen skulle hermed være ude af billedet.
Alt i alt en hurtigere, billigere, mere enkel og klar sagsbehandling, hvilket vi i Det Konservative Folkeparti støtter.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-11-09:
Det her forslag går ud på, at alle offentlige oplysninger, som skal bruges i forbindelse med en ejendomshandel, skal være registreret digitalt, sådan at alle, der har brug for det, for fremtiden skal kunne hente disse oplysninger på nettet og hente dem ét enkelt sted.
Det er altså noget, som skulle gøre det lettere og hurtigere både for køber og sælger.
Samtidig forlyder det også, at der skulle være penge at hente: 80 mio. kr. om året.
Der er bare det ved det: Hvor er det lige, man har hørt det før med at spare en masse penge og en masse tid ved at gå over til digital behandling?
Jeg vil godt nok sige, at sporene fra digitaliseringen af tinglysningssagerne skræmmer en hel del.
Så jeg synes, at det er nødvendigt, at ministeren kan forsikre os om, at det her system, som man vil indføre her, er så gennemprøvet og så sikkert, at vi ikke havner i den samme suppedas som med tinglysningssagerne.
En anden bekymring, vi kunne have i forbindelse med at lægge de her oplysninger ud på nettet og gøre dem tilgængelige for alle, er naturligvis risikoen for, at der skulle smutte personlige oplysninger eller oplysninger, som ikke er relevante, med ud.
Det forstår vi så er sikret ikke sker, ved at loven tager højde for, at oplysninger, som er omfattet af persondataloven, kun kan videregives til ejendommens ejer eller med tilladelse fra ejeren.
Så det burde vel være i orden, og kan man sikre de her ting, er vi virkelig meget positive over for forslaget.
Frank Aaen (EL), 2010-11-09:
Der er jo argumenteret godt og grundigt for forslagets indhold og for, hvor fornuftigt det er, og det kan jeg ikke tilføje noget til.
Jeg vil sige, at jeg dog ligesom et par andre ordførere har lidt nervøsitet ved at sige ja, fordi så får man også lidt medansvar for det, og vi har jo set, hvor galt det er gået i en lang række andre sager.
Så hørte jeg den radikale ordfører afkræve ministeren et tilsagn om, at det ikke går galt den her gang.
Jeg kan ikke se, at de har hjulpet.
Det er lige før, man må sige, det er ufint.
Men selvfølgelig skal ministeren stå her og sige, at den her gang går det – og ikke ligesom alle de andre gange.
Villum Christensen (LA), 2010-11-09:
I Liberal Alliance er det en særdeles central målsætning at få effektiviseret den offentlige sektor mest muligt.
Vi ser desværre gang på gang, hvorledes myndighedsbehandlingen i helt unødig grad er med til at forsinke og fordyre og i visse tilfælde bremse private initiativer.
Når staten i sine bestræbelser på at forenkle og smidiggøre sagsbehandlingen indfører store forkromede it-systemer, som typisk strækker sig over flere år, så ser vi desværre også, at det kan gå gruelig galt – det har flere ordførere været inde på – især når store it-systemer indfases i tilknytning til strukturreformer.
I dette tilfælde, har vi forstået, er der tale om, at man ikke udvikler et nyt databasesystem, men at man indhenter oplysninger i eksisterende registre, samler dem, viderestiller dem til borgerne og virksomhederne.
Vi antager også, at man belært af de her dyrekøbte erfaringer fra tinglysningsskandalen sideløbende med implementeringen af de nye it-regler her kan fortsætte med de gamle papirudvekslinger i forbindelse med ejendomshandler, så vi ikke sætter samfundet helt i stå.
Når man gennemlæser lovforslaget, som primært handler om at etablere den fornødne hjemmel til at kunne foretage disse forskellige udvekslinger af data, synes man, det ser meget fornuftigt ud og i virkeligheden er ret indlysende.
Så vi støtter forslaget med de faldne bemærkninger.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-11-09:
Tak for de mange positive tilkendegivelser omkring forslaget.
Jeg tror ikke, at man skal være så bekymret for at tage nogle nye skridt.
Selvfølgelig skal alt undersøges.
Jeg vil ikke give nogen garantier for noget som helst andet, end at det bliver undersøgt grundigt, før man giver sig i kast nye projekter i den offentlige sektor, men man bliver også nødt til at tage nogle initiativer for at hente nogle gevinster hjem og for at gøre livet lettere for både borgere og virksomheder.
Så selve ideen med, at man får etableret en samlet digital løsning, hvor professionelle brugere og borgere på ét sted på internettet kan få adgang til alle de offentlige oplysninger, som køber og sælger skal bruge ved en ejendomshandel, er en rigtig god idé.
Derfor tager vi fat på det, og derfor har vi fremsat det her lovforslag.
En forudsætning for DIADEM, som også har været forklaret af flere ordførere her, er, at alle de fornødne oplysninger ligger i et register, hvor DIADEM kan hente dem.
I dag er der allerede hjemmel til at kræve digital registrering af en lang række oplysninger, men der mangler hjemmel til at stille krav om digital registrering af oplysninger om f.eks. varmeforsyning, tilslutningspligt, oplysninger om eventuelle miljøsager og jordforurening på en ejendom.
Derfor stiller vi nu altså krav om digital registrering i varmeforsyningsloven, vandforsyningsloven, miljøbeskyttelsesloven og jordforureningsloven.
Vi stiller ikke krav om, at kommunerne skal registrere nye oplysninger.
De offentlige oplysninger kan jo have stor betydning for den pris, som en ejendom sælges til.
Det kan f.eks. være miljøoplysninger om en eventuel jordforurening på grunden, oplysninger om, at der er planlagt anlæg af vej, eller om, at ejendommen ligger på offentlig eller privat vej m.v. I dag er det sådan, at kommunerne bruger op til 2 uger på at finde oplysningerne frem, og med den digitale løsning vil kommunerne slippe for at bruge tid på den opgave, og borgerne vil få en langt bedre service.
Samtidig vil gebyret for at få oplysninger blive lavere end det gebyr, kommunerne i dag opkræver.
Vi forventer, at gebyret i begyndelsen vil være ca. 300 kr., mens kommunerne i dag opkræver ca. 400 kr.
Når investeringerne i den digitale løsning er afskrevet, vil gebyret blive reduceret væsentligt.
En businesscase, som COWI har udarbejdet, viser, at der kan spares omkring 80 mio. kr. årligt på den digitale løsning som følge af tidsbesparelsen hos ejendomsmæglere, advokater og kommuner, og alene kommunerne forventes jo at spare 15 mio. kr. i administrationsomkostninger.
Så det er et godt forslag til gavn for kommuner, brugere, almindelige mennesker.
DIADEM betyder, vi tager et vigtigt skridt i forhold til at bruge digitaliseringen til gavn for både borgere, virksomheder og myndigheder.
Derfor ser jeg selvfølgelig frem til en videre behandling af lovforslaget, og jeg vil svare på de spørgsmål, der er i udvalget, og så håbe på en fornuftig gennemførelse af DIADEM.
Peter Madsen (V), 2010-11-09:
Det primære formål med lovforslaget er at tilpasse lov om maritime uddannelser.
De forslag, som de tværministerielle arbejdsgrupper er fremkommet med som opfølgning på rapporten fra 2009 om selvejende institutioner, følges, og der ændres på regler omhandlende økonomiske og administrative forhold.
Med lovforslaget tilpasses rammerne for den økonomiske og administrative styring af de maritime uddannelsesinstitutioner, der modtager statsligt tilskud og er underlagt tilsyn af Søfartsstyrelsen.
Lovforslaget indeholder mere klare regler om bestyrelsens sammensætning, udpegning, ansvar, vedtægter og vilkår i forbindelse med ophør, sanktioner m.fl.
Disse instrumenter giver Søfartsstyrelsen mulighed for at sikre samarbejde på alle niveauer og fremme høj kvalitet i de maritime uddannelser.
Samtidig skabes klarhed om rammerne for bestyrelsesarbejdet, hvorved en effektiv og professionel ledelse sikres.
Lovforslaget indfører desuden adgang til at yde maritime uddannelsesinstitutioner lån i særlige tilfælde.
Denne nye mulighed for lån skal ses i sammenhæng med lovforslagets bestemmelser om bestyrelsesarbejde.
Hensigten med forslaget er at bevare et maritimt uddannelsessystem, der omfatter en bred vifte af institutioner.
Grundprincipperne i den gældende lov fastholdes således, herunder kravene til uddannelsernes struktur, indhold og kvalitet.
Med disse ord kan Venstre tilslutte sig det samlede lovforslag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-11-09:
Som det netop er blevet sagt af Venstres ordfører, handler forslaget om at digitalisere oplysninger i forbindelse med ejendomshandel, DIADEM, så vi nu får en større digitalisering i forhold til at sikre bedre og billigere bolighandel.
DIADEM er udsprunget af et af to større digitaliseringsprojekter vedrørende bygninger, boliger og forsyning og den domænebestyrelse, der er nedsat omkring det, som igen udspringer af den fælles offentlige digitaliseringsstrategi, der har ligget for 2007-2010.
Lovforslaget indeholder en masse administrative beføjelser til miljøministeren og klima- og energiministeren m.fl. og handler jo i bund og grund om, at kommunerne i større omfang skal indberette og registrere data digitalt vedrørende ejendomshandler og de oplysninger, man har brug for der.
Derudover vil kommunerne også få gavn af det her ved, at de efterfølgende, den dag DIADEM er parat, kan hente flere oplysninger digitalt og på den måde også hjælpe borgerne hurtigere og nemmere.
Det er vurderet, at kommunerne i dag bruger 80 minutter på den her sagsbehandling, og den dag DIADEM er der, kan man så formodentlig spare 80 mio. kr. ved effektiviseringer.
Jeg vil dog gerne sige, at vi i Socialdemokratiet ikke går ind for digitalisering bare for digitaliseringens skyld.
Det er klart, at når man går ind i sådan et stort arbejde med at registrere og vedligeholde data elektronisk, skal man selvfølgelig gøre det, hvis der er klare gevinster at hente, hvis det kan være med til at smidiggøre nogle arbejdsgange, hvis det kan gøre, at man kan undgå dobbeltarbejde i kommuner eller andre steder eller hos borgerne, og hvis det kan være med til at frigive arbejdskraft til andre og måske også mere spændende opgaver for medarbejderne.
Der ligger nogle erfaringer, som vi stadig væk diskuterer her i Folketinget, fra det statslige it-projekt i forbindelse med tinglysning, og erfaringerne herfra viser jo med al tydelighed, at man skal passe meget på med at tale om besparelser, før de reelt foreligger.
Det er også en af de ting, vi vil holde fast i omkring den videre udførelse og udmøntningen af DIADEM.
Det kan ikke nytte noget, at man fra regeringens side til næste år kommer og siger, at nu skal kommunerne spare 80 mio. kr. på den effektivisering, der stadig ikke foreligger, før DIADEM er fuldstændig bæredygtigt og fuldstændig kan bruges.
Det kan ikke nytte noget, at vi bliver ved med at køre it-projekter ud i den offentlige sektor på en måde, hvor besparelserne skal hentes ind, før gevinsterne rent faktisk er der at hente.
Men når det er sagt, vil jeg give Socialdemokratiets tilslutning til lovforslaget her i dag.
Tak for ordet.