runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-11-02:
Virkeligheden er, at Venstre ikke er kommet med et eneste bud på, hvad der skal ske den 01.01.
Der kommer nogle bud på et eller andet mellemlangt sigte.
Der kommer nogle ting, som måske kunne blive vedtaget i forbindelse med en finanslov, som bliver vedtaget i midten af december!
Og så er der 2 uger tilbage, til de første mister deres dagpengeret.
Lad mig lige tage og nævne et par af de job, der er slået op på Jobnet nu.
Det er job som journalmedarbejder, receptionist, kontorbetjent, butiksassistent og elektriker.
Det er nogle af de akutjob, der nu er slået op.
Så er det jo Christiansborgfnidder, og det er spin, og det er taktik af værste skuffe, når Venstre ikke i dag vil melde ud, hvad Venstre har tænkt sig at gøre.
De kommer ikke med et eneste bud selv.
Man vil bare stille nogle spørgsmål, man vil det ene og det andet.
Venstre bør kunne melde ud.
Det er Venstres egen reform.
Det var Venstre, der gik ind og halverede dagpengeperioden.
Og så står vi her i Folketingssalen i dag uden at kunne få et eneste bud på, hvordan man har tænkt sig at lave en overgangsordning – bare det – for de mennesker, som bliver ramt af Venstres egen reform.
Det må Venstre da kunne svare på.
På nuværende tidspunkt er det mere end 1½ år siden, at den reform blev vedtaget.
Man må da have kunnet bruge den tid på at tænke sig lidt om.
Og nu står man så og taler om spørgsmål i elvte time.
Hans Andersen (V), 2012-11-02:
Jeg tror, at jeg har sagt det et antal gange.
Vi tror sådan set på, at der skal skabes nye job.
Det er den bedste løsning – det er den bedste løsning.
Så er der lavet én akutpakke.
Den har sådan set også effekt.
Og jeg tror sådan set på, at vi ikke har set den fulde effekt af det, der foregår ude i jobcentrene i øjeblikket.
Det skal også have effekt.
Så spørger vi så til den nye akutpakke, akutpakke II.
Hvilken effekt forventer regeringen at den får?
Det spørgsmål vil vi gerne have et svar på, inden vi tager stilling til det nye tiltag, som kommer i forlængelse af rækken af de andre tiltag, der er taget.
Christian Juhl (EL), 2012-11-02:
Ordføreren snakker uden om en gang til.
Der er et problem.
Den gamle regering er hovedårsagen, det er ikke konjunkturernes skyld, for de er uændrede, det har de været siden 2008.
Det her er den gamle regerings hovedansvar, og det gamle regeringsparti Venstre har intet svar.
Jeg synes, at ordføreren skal have en chance til.
Giv os bare ét bud på, hvordan vi løser problemerne for de tusinder – 20.000 står der på det her stykke papir – som Dansk Arbejdsgiverforening har ringet og sagt er i overhængende fare.
: Hvordan løser vi problemet?
Hans Andersen (V), 2012-11-02:
Enhedslisten og Venstre har nok meget svært ved at blive enige om, hvordan arbejdsmarkedspolitikken og den generelle politik skal tilrettelægges i det her land.
Vi tror sådan set på, at hvis man sænker skatter og afgifter for det danske erhvervsliv, bliver deres konkurrenceevne bedre, og der kan på den baggrund blive skabt flere job.
Vi kan ikke skabe dem, vi skal skabe nogle rammer for erhvervslivet, der gør, at viljen og lysten til at se fremad og se positivt på fremtiden i erhvervslivet bliver større.
Det tror vi da på kan være med til at hjælpe nogle af de her mennesker, der står til at falde ud af dagpengesystemet.
Det er ad den vej, vi skal løse problemet.
Christian Juhl (EL), 2012-11-02:
Jeg synes, at ordføreren er lidt på afveje.
Han er medlem af det parti, der har hovedansvaret for, at vi står i den her situation.
Han har været med til at afskaffe de dagpengeregler, som kunne have reddet de her mennesker – det kunne have reddet de her mennnesker, hvis man havde holdt fingrene fra de her dagpengeregler i 2010, og så står han alligevel og siger: Ja, jeg ved ikke rigtig, hvad jeg vil gøre ved det.
De 115 mio. kr. er direkte erhvervstilskud, sådan ser jeg det.
Er det det ringeste eller bedste?
Jeg ved det ikke.
Er det bedre at lave skattelettelser?
Jeg kan ikke se det.
Vil ordføreren fortælle mig, hvordan skattelettelser i den her situation vil kunne hjælpe dem, der akut står og er ved at miste deres forsørgelsesgrundlag?
Hvordan kan skattelettelser hjælpe på det?
Hans Andersen (V), 2012-11-02:
Vi ville sådan set gerne drøfte tiltag, der kunne skabe flere nye job.
Vi kan bare notere os, at f.eks. boligjobordningen står til at blive afviklet med det finanslovudspil, regeringen er kommet med.
Så der er mange tusind, der i dag har et job, der står til at miste deres job til næste år, og det går jo den forkerte vej.
Det vil vi sådan set gerne drøfte med regeringen.
For vi må vel være enige om, at jo flere job vi kan bibeholde og skabe, jo nemmere er det for en ledig at få et af dem.
Der synes vi bare, at det jo er meget kedeligt, at hvis ikke der sker noget, og hvis ikke Venstre kommer med i en finanslovaftale, så er der en boligjobordning, der bliver afviklet, og så er der mange tusinde, der mister deres job.
Så det går den forkerte vej.
Når jeg lytter til de borgerlige borgmestre, tror jeg ikke, de siger nej til at slå jobbene op på www.jobnet.dk og markere dem med en mærkat, der hedder akutjob.
Det, de sætter spørgsmålstegn ved, er, om det – når ansættelsen så skal ske – så bliver en ledig, der er på vej til at miste dagpengeretten, eller om det bliver en anden ledig, der måske kun har været ledig i 1 år.
Det er det, de ikke vil garantere, og jeg er jo sådan set enig med dem i, at det har de jo heller ikke forpligtet sig til.
Simon Kollerup (S), 2012-11-02:
Tak for det.
Jeg synes, det er rigtigt – som der bliver sagt om den aftale, der er blevet lavet mellem regeringen og de danske arbejdsgivere i hele landet – at det her er Danmark, når det er bedst.
Det er nu, vi viser, at vi kan rykke sammen og løse et akut problem for de borgere, som måske med utryghed ser frem mod nytårsaften.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren synes, at det er i orden, når nogle af borgmestrene fra ordførerens eget parti melder, at man ikke forventer at skabe akutjob lokalt.
Det er sådan set bare mit enkle spørgsmål, men det skal selvfølgelig ses i lyset af, at vi har et fælles ansvar her på tværs af partiskel og på tværs af grænser.
De private arbejdsgivere løfter deres, de offentlige arbejdsgivere løfter deres, men synes ordføreren, det er i orden, at borgerlige borgmestre går ud og siger: Der bliver ikke skabt nogen akutjob her hos os?
Erling Bonnesen (V), 2012-11-02:
Tak for det.
Det er sådan set en principiel bekræftelse af, at det godt kan lade sig gøre.
Det giver så også håb om, at vi måske ved udvalgsbehandlingen og hvad der måtte komme af forhandlinger i løbet af processen også kan fået et lidt fornyet fokus på måske at placere nogle flere af arbejdspladserne i provinsen.
På den måde kan vi sikre, at der ikke bliver helt så stor en koncentration af opgaverne, som betyder, at der foregår en flytning udefra og ind til København, men at vi kan få det til at gå lidt den anden vej.
Er det i ministerens optik også stadig væk en mulighed?
Mette Gjerskov (S), 2012-11-02:
Det gør vi jo rent faktisk også.
Altså, der ligger jo i det her lovforslag en lang række forskellige elementer.
Vi taler om, at der både bliver oprettet en jordfordelingskommission i øst og en i vest.
Så der bliver jo med det her lovforslag lagt masser af opgaver rundtomkring i hele landet.
Erling Bonnesen (V), 2012-11-02:
Tak for redegørelsen.
Vi er som nævnt tidligere i debatten enige i, at det er fint nok at få kigget på rationaliseringerne, men med hensyn til placeringen af opgaverne har vi jo også givet udtryk for bekymring for, at man samler det hele i København.
Men er ministeren ikke enig i, at man godt kan opnå begge dele, altså både at få samlet og koncentreret opgaverne, og så i forbindelse med placeringen f.eks. lægge nogle af aktiviteterne et sted uden for København?
I erhvervslivet er der jo også store firmaer, der kan finde ud af f.eks. at have et hovedkontor i København og så have store afdelinger placeret andre steder i landet.
Kunne sådan noget ikke også praktiseres på dette område?
Mette Gjerskov (S), 2012-11-02:
Jeg forstår ikke helt, hvad det er, ordføreren taler om.
Det, jeg prøver at forklare, er, at der er nedlagt 167 stillinger i Fødevareministeriet, og heraf er 159 nedlagt i Københavnsområdet.
Så der er da ikke tale om, at Fødevareministeriet generelt flytter stillinger ude fra landet og ind til København.
Det er så bare sådan, at der helt konkret med hensyn til de her få medarbejdere ville kunne opnås en bedre synergi i NaturErhvervsstyrelsen, men det er jo ikke ensbetydende med, at alt flytter til København.
Vi opretter f.eks. jordfordelingskommissioner både i øst og vest.
Der skal foretages nogle analyser, hvor vi finder ud af, hvor de fagligt set bedst kan placeres.
Jeg er altså stærkt optaget af, at alting her i verden ikke kommer til at ligge i København, og jeg er heldigvis minister i et ministerium, som har en lang række aktiviteter ude i landet.
Mette Bock (LA), 2012-11-02:
Tak for det.
Med L 34 bliver det foreslået, at jordbrugskommissionerne nedlægges, og at landbrugslovens regler fremover skal administreres af NaturErhvervsstyrelsen.
Forslaget indebærer også, at Fødevareministeriet fremover varetager opgaven i relation til udarbejdelse af jordbrugsanalyser.
De foreslåede ændringer skal ses som en følge af handlingsplanen om en effektiv administration i staten.
Som konsekvens af nedlæggelsen af jordbrugskommissionerne ændres også sammensætningen af jordfordelingskommissionerne, så der oprettes en jordfordelingskommission for hver landsdel.
Derudover indeholder lovforslaget en række forslag til mindre ændringer.
Vi har læst høringssvarene meget omhyggeligt, og det er klart, at det er meget svært at være imod, at vi skal lave en så effektiv administration som overhovedet muligt, men på baggrund af de høringssvar, der er indkommet, vil vi i Liberal Alliance gerne afvente de kommende forhandlinger, før vi tager stilling.
Vi er ikke sikre på, at centralisering altid er lig med effektivisering, ligesom vi heller ikke er sikre på, at centralisering altid bør foregå fra vest mod øst.
Så vi venter med vores stillingtagen, til forhandlingerne har været gennemført.
Lene Espersen (KF), 2012-11-02:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Per Clausen for i hvert fald at sætte fingeren på et af de ømme punkter, der er i lovforslaget, nemlig spørgsmålet om, hvis man skal centralisere, hvor man centraliserer klogest.
Derfor skal mit første spørgsmål til hr. Per Clausen også være: Hvad er det så for elementer, der i sidste ende vil være afgørende for, hvor Enhedslisten mener at opgaven bedst placeres?
Vil det være en strikt økonomisk betragtning om, hvor man gør det billigst, eller vil det være en beslutning, der primært er båret af, hvor kompetencerne er højest – eller begge dele?
Per Clausen (EL), 2012-11-02:
Det er vel logisk nok, at både Venstres og Dansk Folkepartis ordførere var relativt positive over for det her lovforslag, for det er jo en naturlig konsekvens af de ændringer af landbrugsloven, som det flertal, som eksisterede før sidste valg, gennemførte.
Det er ændringer, som Enhedslisten var imod, og det er ændringer, som vi tror vil blive revideret, når vi skal til at diskutere, hvordan vi skal organisere landbruget fremadrettet med udgangspunkt i den kommission, der er nedsat for at beskæftige sig med det spørgsmål.
Men det ændrer jo ikke noget ved, at når man har gennemført en række forenklinger af lovgivningen og derfor får brug for et mindre antal medarbejdere, fordi der er færre opgaver, så skal man selvfølgelig lave en tilpasning af den del af loven, som vedrører det.
Så derfor er Enhedslisten positiv over for det her lovforslag.
Det er klart, at når man gennemfører, hvad der godt nok i relativt lille omfang kan karakteriseres som en centralisering af arbejdsopgaver – der flyttes også i det her tilfælde i relativt begrænset omfang arbejdspladser fra provinsen til København – skal man selvfølgelig være meget opmærksom på, om de begrundelser, der bruges for at flytte de arbejdspladser, holder hele vejen igennem og altså gør det til en nødvendighed at flytte arbejdspladserne.
Og der vil jeg sige, at det er noget, vi vil bore en lille smule i under udvalgsarbejdet, også fordi det jo ellers kunne komme til at lyde, som om det ville gå fuldstændig glat uden spørgsmål og den slags – og det er jo aldrig godt, hvis man skal have en grundig og seriøs lovbehandling.
Vi vil bore i det, både med hensyn til hvilke opgaver der findes i forhold til landbrugsloven, og med hensyn til om de gevinster, man opnår ved at flytte løsningen af alle de her opgaver til København, er til at få øje på.
Det siger ministeren de er, så det er jeg sikker på at ministeren også kan fremlægge yderligere dokumentation for.
Man plejer jo at kunne regne med, hvad ministeren siger.
Det andet, som vi også vil interessere os en lille smule for, er spørgsmålet om de der jordmålinger, som jo bl.a. i dag er baseret på, at man i Nordjylland har et tæt samarbejde med landinspektøruddannelsen, der jo ligger i Nordjylland.
Det kan selvfølgelig godt undre nogen, at der er en uddannelse, der ligger i Nordjylland og kun dér.
Men sådan er det på det område.
Og jeg vil gerne sige, at det synes jeg sådan set er meget fornuftigt.
Det tror jeg alle i grunden er glade for.
Men der er altså et samarbejde, og når man så i andre sammenhænge snakker om, at man gerne vil have samarbejde mellem det arbejde, der foregår i den offentlige sektor, og videnudvikling osv., så kunne man godt stille sig selv det spørgsmål, om det nu også er helt gennemtænkt, at man er nået frem til den konklusion.
Men bare for at løfte sløret lidt for det vil jeg sige, at jeg alligevel har meget svært ved at forestille mig, at Enhedslisten ikke i lighed med Folketingets andre partier vil kunne stemme for det her lovforslag, når det kommer til tredje behandling.
Steen Gade (SF), 2012-11-02:
Det bliver svært at tilføje meget nyt, og måske skal man bare indskrænke sig til at sige, at man støtter lovforslaget.
Der er en række elementer, som er helt naturlige konsekvenser af det, vi har foretaget os før.
Vi skal fortsat have noget fokus på jordfordeling, og vi skal udmønte den effektiviseringspulje, som også den tidligere regering ønskede at gennemføre.
Og det gør vi alt sammen med det her lovforslag.
Så jeg ser frem til, at det får en let gang gennem Tinget.
Camilla Hersom (RV), 2012-11-02:
Vi skal i dag behandle L 34 om lov om landbrugsejendomme og jordfordelingsloven, og der er allerede redegjort for detaljerne i lovforslaget.
Jeg vil derfor begrænse mig til at gentage, hvad jeg har sagt før fra denne talerstol, nemlig at riget fattes penge, vi må vende hver øre og dermed også overveje meget nøje, om vi får det ud af vores indsatser, som vi bør.
Landbrugsloven, som vi diskuterer i dag, blev liberaliseret kraftigt i 2010, og det, jordbrugskommissionerne varetager i dag, er for en stor dels vedkommende rutinemæssige skrivebordsafgørelser.
Disse regler kan lige så godt administreres ét sted.
Landbrugslovens kerneopgave varetages i forvejen i NaturErhvervsstyrelsen i København, og vi finder det derfor fornuftigt, at man samler opgaverne her.
Der kan ved denne ændring realiseres en besparelse, ligesom det vurderes, at opgaven fortsat kan varetages kvalitetsmæssig forsvarligt.
Det Radikale Venstre kan derfor støtte forslaget.
René Christensen (DF), 2012-11-02:
Når man ser forslaget her om nedlæggelse af jordbrugskommissioner og oprettelse af nye jordfordelingskommissioner, må vi sige, at de to foregående ordførere jo glimrende redegjort for, hvad det indeholder.
Vi har som Venstre som udgangspunkt egentlig også læst det her sådan positivt, men vi har alligevel også nogle spørgsmål om noget af det, og det er bl.a. også om lokalkendskabet.
Det går igennem nogle af høringssvarene, at det er vigtigt, selv om vi nu får lavet det her og får en ensartethed og måske smidigere gennemgang, at vi undgår det, som måske har været en udfordring nogle gange, nemlig at det har været meget forskelligt og afhængigt af, hvor man boede henne i landet, hvordan de her sager blev afgjort.
Det er jo positivt.
Men det er vigtigt, at der også bliver en mulighed for nu, når man får centraliseret det her nogle få steder, at indkalde nogen, som har det her lokalkendskab, så sagerne kan blive afgjort på et godt og oplyst grundlag, især i forhold til de helt specielle sager, som vi jo ved der også vil være.
Så der har vi i Dansk Folkeparti nogle spørgsmål om, hvordan ministeren vil give mulighed for, at man kan indhente sådan nogle oplysninger i de sager, hvor det muligt.
En anden ting, som vi også synes er interessant, er – nu vi har gang i alt det her – vedrørende fortrinsstillingen.
Så det vil vi også spørge ministeren om, altså om ministeren vil være lydhør og se på det nu, når vi er i gang med lovgivningen her.
Så derfor er vi som udgangspunkt positive over for forslaget, men der er dog nogle punkter, hvor vi ønsker at få nærmere beskrevet, hvordan man skal klare nogle særlige situationer.
Så det skal være vores udgangspunkt, og vi glæder os selvfølgelig til udvalgsbehandlingen.
Orla Hav (S), 2012-11-02:
På vegne af den socialdemokratiske gruppe skal jeg meddele, at vi støtter ministerens forslag.
Den første del af lovforslaget om en nedlæggelse af jordbrugskommissionerne er mere eller mindre en konsekvens af den liberalisering af landbrugsloven, der har fundet sted.
Det er vigtigt, at der fortsat er en mulighed for at medvirke til jordfordelingen.
Ministeren har valgt at pege på, at denne opgave forankres i en vestlig og en østlig enhed.
Desuden sker der en styrkelse af det juridiske element i sagsafgørelserne.
Dette kan begrundes med de store interesser, der står på spil i udformningen af fremtidens landbrug.
Ministeren har valgt at indhente dette rationale ved at ændre på bemandingen af en række af ministeriets funktioner spredt ud over landet.
Det har vi forventninger til, da det er et af de udviklingspotentialer, som kan give fremgang for det danske samfund.
Vi har noteret os, at indenrigs- og økonomiministeren har spillet ud med et forslag til organisering af statsforvaltningerne, hvor der bliver mulighed for at tilgodese områder i landet, som er hårdt presset af de centraliseringer, vi har oplevet i kølvandet på kommunalreformen.
Med disse begrundelser kan vi støtte forslaget fra ministeren.
Erling Bonnesen (V), 2012-11-02:
Tak for det.
Det lovforslag, vi nu skal behandle, omhandler ændringer i landbrugs- og jordfordelingsloven.
Det foreslås for det første at nedlægge jordbrugskommissionerne.
Landbrugslovens regler vil fremover blive administreret af NaturErhvervsstyrelsen.
For det andet foreslås det, at analyse af jordbrugserhvervene til sikring af jordbrugsmæssige interesser flyttes fra Statsforvaltningen Nordjylland til Fødevareministeriet.
For det tredje foreslås ændring af jordfordelingskommissionernes struktur.
Der er i dag syv jordfordelingskommissioner.
De bliver slået sammen til to.
Som følge af liberaliseringen af landbrugslovgivningen er det helt naturligt at foretage en rationalisering og effektivisering på området, f.eks. nedlæggelse af jordbrugskommissionerne og forenklinger vedrørende jordfordelingskommissionerne.
Men vi finder det problematisk og er imod at centralisere hele administrationen af landbrugsloven i København, og på et område, som vedrører landdistrikterne, er det netop oplagt at placere nogle aktiviteter og arbejdspladser uden for København.
Alle partier, tror jeg, har sagt, at de vil gøre noget for landdistrikterne.
Her gør man så lige det stik modsatte.
Det er vi kritiske over for.
Centraliseringen skaber set med Venstres øjne problemer i form af tab af lokalkendskab og tab af arbejdspladser i landdistrikterne.
Sidstnævnte går nærmest direkte imod udviklingen af landdistrikterne.
Vi anmoder ministeren om at redegøre nærmere for konsekvenserne for og påvirkningen af landdistrikterne, herunder beskæftigelsen.
Herefter vil Venstre klargøre sin stilling til lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2012-11-02:
Når man som jeg ved, hvor vanskeligt det er at flytte arbejdspladser fra hovedstaden til provinsen, synes jeg jo i en vis udstrækning, at det skal være lige så vanskeligt at flytte dem den anden vej.
Det vil sige, at der altså skal være rigtig gode argumenter for, at man skal gøre det, og så skal det selvfølgelig også ses i en sammenhæng med, hvilken politik regeringen og for den sags skyld Fødevareministeriet i øvrigt fører i forhold til, hvordan man placerer arbejdspladser.
For man kan jo ikke have en opfattelse af, at nogle arbejdspladser i provinsen altid skal blive der, men det er vigtigt at se på, om det generelle indtryk, man får, når man kigger på regeringens politik, er, at arbejdspladserne går den ene vej, eller om man faktisk sørger for også indimellem at bruge de anledninger, der nu er til det, til at flytte arbejdspladser til provinsen.
Orla Hav (S), 2012-11-02:
Tak for det.
Der skal ikke være tvivl om, at vi fra socialdemokratisk side støtter det her lovforslag.
Og det, der lægges op til med det her lovforslag, er jo, at vi har styr på, hvad det er, der sprøjtes med, og i hvor store mængder, hvem det er, der forestår sprøjtningen, om de tilstrækkelige kompetencer er til stede hos dem, der er sprøjteførere, og om de har de certifikater, der skal til, for at de kan omgås disse for vores miljø risikable, men også indimellem nødvendige produkter, som skal bruges.
Det er vigtigt, at vi har styr på det.
Så er det også vigtigt, at vi yderligere har styr på, hvor meget sprøjtegift der bliver brugt, hvis der kan rejses tvivl om det, ved at der kan indhentes oplysninger hos andre myndigheder på området.
Vi synes sådan set, at det er en naturlig tilretning til den linje, som regeringen står for, altså at vi skal have et godt miljø, og at vi skal omgås naturen på nogle fornuftige måder, der gør, at vi både er trygge ved vores drikkevand og ved de øvrige balancer, vi skal sikre der er til stede i naturen.
Så vi støtter varmt forslaget.
Hans Andersen (V), 2012-11-02:
I dag førstebehandles L 46, som er forslag til lov om akutjob og jobpræmie til arbejdsgivere.
Med lovforslaget etableres en midlertidig ordning, så arbejdsgivere kan opslå ledige stillinger som akutjob og dermed få mulighed for en økonomisk præmie på op til 25.000 kr.
Præmien kan opnås af arbejdsgivere, der opslår og ansætter ledige fra målgruppen i akutjob.
Lovforslaget giver derudover offentlige arbejdsgivere mulighed for at give ledige i målgruppen fortrinsadgang i forbindelse med rekrutteringen til akutjob.
Baggrunden er, at overgangen til den 2-årige dagpengeperiode, den midlertidige forlængelse af dagpengeperioden samt de svage konjunkturer betyder, at der i første kvartal 2013 er risiko for, at relativt mange mennesker vil falde ud af dagpengesystemet.
Venstre noterer sig regeringens akutte her og nu-indsats over for de dagpengemodtagere, der står til at miste deres dagpengeret den 1. januar 2013.
Venstre noterer sig også, at der med L 46 ikke er tale om skabelse af nye job, hvilket man ellers kunne få indtryk af, da statsministeren præsenterede aftalen.
Der er tværtimod tale om i forvejen udbudte job, der blot bliver øremærket en specifik samfundsgruppe, der så at sige får et fortrin – en forlomme – i køen til den offentlige og private jobkarrusel.
Denne akutpakke 2 har allerede fået stor opmærksomhed blandt arbejdsgivere og ikke mindst blandt dagpengemodtagere, og der har været flere spørgsmål end svar.
Er der tale om 12.500 akutjob nye job, eller skifter de ledige bare plads i ledighedskøen?
Hvorfor er det alene udfaldstruede dagpengemodtagere, der skal have positiv opmærksomhed?
Hvad med den enlige og ufaglærte mor, der har været ledig i lige så lang tid som målgruppen for akutpakken?
Jeg håber derfor også, at regeringen er interesseret i at skabe job og ikke bare omfordele de job, der er.
Jeg håber også, at regeringen er villig til at forhandle om en finanslovaftale, der giver virksomhederne bedre vilkår for vækst og dermed flere arbejdspladser til alle jobfrustrerede danskere.
Så selv om lovforslaget nu skal hastebehandles igennem Folketinget, er vi i Venstre af den opfattelse, at vi skal have større klarhed om effekten af forslaget og om økonomien i den samt have belyst problemet med, at en gruppe af ledige skal have fortrinsret frem for andre.
Det ønsker vi at drøfte med ministeren i kommende samråd.