runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-10-03:
Tak for det.
Jeg kunne forstå på Enhedslistens forskellige ordførere, at man ikke nødvendigvis behøver at forholde sig direkte til en ordførertale, der er blevet holdt, og hr. Frank Aaen ser jo fredelig ud, som han står der på talerstolen.
Men jeg tror, at flere i løbet af sommeren har undret sig over hans partikollegers forskellige udmeldinger omkring revolutionen.
Hr. Per Clausen fortalte, at den er på vej, og at den vil indfinde sig inden for de næste 20 år, og en af hr. Per Clausens kolleger fortæller, at det vil ske med besættelser og generalstrejker.
Når jeg nu har lejligheden, vil jeg da spørge hr. Frank Aaen, om han kan give en status på, hvordan det går med revolutionen, og hvor han ser den henne i skæret af den nuværende situation.
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Vores forslag er, at man laver udvikling og produktion, som kan sælges på verdensmarkedet, fordi vi er verdens førende, f.eks. inden for klimateknologi.
Det er den vej, vi skal.
At tro, at vi i Danmark kan konkurrere med timelønninger på slagterier i Tyskland på en halvtredser, fordi man har kolonnearbejdere hovedsageligt rekrutteret fra Polen, er helt fejlagtigt.
Derfor skal man hellere sige til den danske fødevareindustri: Måske skulle I hellere tænke over at lave bedre fødevarer end at tro, at I kan konkurrere med en kolonnearbejder i Tyskland.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-10-03:
Jamen nu er det jo ikke Netto, der eksporterer voldsomt meget og skaber arbejdspladser.
Det tror jeg vi godt kan blive enige om.
Det er dog mere interessant med de eksporterhverv, vi har.
Vi har jo set slagterierhvervet eksempelvis.
Hvad er hr. Frank Aaens svar til de tusindvis af folk, der mister deres arbejde på grund af en svækket konkurrenceevne?
Er det virkelig højere løn?
For hvis det er det, må jeg dele den betragtning, der blev gjort af den konservative ordfører tidligere, der sagde, at hr. Frank Aaen vist lever i en lidt urealistisk verden.
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Nu laver vi politik hele året og ikke kun i de 4 uger, hvor der bliver diskuteret finanslov.
Det er et tema, der optager os hele tiden, og vi rejser det over for regeringen, når der er mulighed for det.
Skulle vi kunne diskutere det her i Folketinget og vedtage noget i fællesskab, der er fornuftigt, så gør vi også gerne det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Jeg har også lagt mærke til, at Enhedslisten laver politik hele året og jo nærmest i hele Europa.
Her på 23-årsdagen for DDR's nedlæggelse er det måske på sin plads at få en forklaring på, hvordan det kan være, at man støtter det ekskommunistiske parti Die Linke i valgkampen i september måned i Tyskland.
Er det virkelig folk, man synes er værd at sætte ind i et parlament?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-10-03:
Hr. Frank Aaens parti er jo gode til at komme med ønsker til nye offentlige udgifter, og det er jo fint nok.
Men det er lidt svært for mig at holde styr på, hvad det er for et mål, Enhedslisten skal sætte som sin ambition, når det gælder væksten i det offentlige forbrug.
Regeringspartierne gik til valg på en vækst i det offentlige forbrug 1,4 pct.
Så var det 0,8 pct., og nu er det vist 0,6 eller 0,5 pct.
Men det er jo væsentligt også at vide, hvad Enhedslistens ønske er.
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Jeg tror, jeg vil starte med at advare lidt mod brugen af ordene varme og kolde hænder, for det kan føre til, at der er nogle af dem, der arbejder inden for velfærden, som ligesom bliver hængt ud som nogle, der har kolde hænder.
Hele vores oplæg, som jeg også har gengivet det i dag, og som nogle af vores spørgere har gengivet det, går ud på at ansætte flere tusinde flere inden for hjemmehjælpen.
Der er ikke nævnt et ord om, at der skal være flere robotstøvsugere.
Vi har gentagne gange kritiseret det luftkastel, der hedder, at man bare lige kan spare 12 mia. kr., i øvrigt uden at anvise, hvordan de kan spares.
Så det er vi imod.
Til gengæld er vi rigtig meget for alle de steder, hvor man kan fjerne bureaukrati og regler, som er med til at gøre velfærden dårligere, end den behøver at være.
Et af de bedste eksempler, jeg har hørt inden for hjemmehjælpen, var, hvor hjemmehjælpen var organiseret som en selvstyrende gruppe, som selv varetog hele ledelsen sammen med dem, der skulle have hjælp.
Det gjorde, at medicinforbruget hos de ældre faldt; det gjorde, at antallet af sygehusindlæggelser faldt; det gjorde, at antallet af sygedage blandt de ansatte faldt.
På alle områder blev det en forbedring, indtil et EU-udbud tvang ordningen til at måtte slutte.
Jeg tror, de fleste partier er ude for, at de nogle gange har nogle medlemmer, som udtaler sig på en måde, som ikke er i overensstemmelse med partiets program, og som ikke er i overensstemmelse med almindelig sund fornuft for ikke at sige, hvad f.eks. sådan nogle som os herinde mener.
Sådan er det, og sådan er det også i Tyskland, nemlig at der er den slags.
Man kan altid finde dem; det kan man hos Dansk Folkeparti, det kan man hos Liberal Alliance, og det kan man også hos Venstre, altså finde folk, der siger noget, der er tosset.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Man kan sige, at Die Linke har en partileder, der er under berettiget mistanke for at have været agent for Stasi.
Derudover havde de en spidskandidat i Thüringen sidste gang, som mener, at det er forkert at sige, at DDR var en uretsstat.
Det er sådan et parti, Enhedslisten støtter i Tyskland aktivt, og som man sætter fru Johanne Schmidt-Nielsen i spidsen for pæne annoncer om at anbefale folk at stemme på, hvor ledende medlemmer ikke vil tage afstand fra Berlinmuren, og hvor ledende medlemmer ikke vil sige ja til, at DDR var en uretsstat.
Det burde man vel holde sig for god til, eller er det de gamle Østvaner, der sniger sig frem?
Karina Adsbøl (DF), 2013-10-03:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan Enhedslisten forholder sig til, at regeringen har sagt, at staten skal effektivisere for 12 mia. kr., og at det bl.a. skal gøres ved hjælp af velfærdsteknologi.
Hvordan forholder Enhedslistens sig egentlig til det, også når man tænker på udspillet fra Enhedslisten om, at Enhedslisten gerne vil have flere hjemmehjælpere og SOSU-assistenter til at varetage ældreplejen og ældreomsorgen?
Hænger det sammen med det, Enhedslisten ønsker?
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Nu nævnte jeg jo Netto.
Og det er så snedigt, at hvis Netto vil sælge varer til danskerne, er de sådan set nok nødt til at have butikker i Danmark.
Derfor tror jeg ikke, at Netto flytter ud af Danmark, hvis vi siger, at lønnen skal op, og at vi støtter et krav fra fagbevægelsen om, at lønningerne skal op.
Så på en masse områder kan vi uden videre sige, at det også er nødvendigt, at arbejdsgiverne bidrager til bedre løn- og arbejdsvilkår for de ansatte, herunder også et bedre arbejdsmiljø.
Så vil jeg ellers sige, at det jo er interessant, at de lande i verden, hvor lønniveauet er højest, hvor skatterne er høje, og hvor der er meget velfærd – helt i modsætning til Liberal Alliances filosofi – også er blandt de rigeste lande i verden.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-10-03:
Tak for det.
Hr. Frank Aaen blev spurgt af Venstres ordfører, om det skulle kunne betale sig at arbejde, og hr. Frank Aaen begav sig ud i en længere redegørelse.
Hvis man skal følge Enhedslistens logik ifølge det svar, som hr. Frank Aaen gav, så skal det kunne betale sig at arbejde, ved at man giver højere løn.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Frank Aaen om, hvad højere løn gør ved Danmarks konkurrenceevne og evne til at skabe arbejdspladser.
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Ja, det skal det da helt, helt sikkert.
Og man kan jo undre sig over, at der ikke er nogen, der en gang imellem nævner problemstillingen med, om de butiksansatte i Netto får for lidt i løn.
Den diskussion synes jeg godt vi kunne få mere ind i debatten, end den er i dag.
Der er helt sikkert nogle regler for, at hvis man får et arbejde, kommer man til at betale for meget for daginstitutionen og får mindre i boligstøtte, og den type regler vil vi gerne være med til at kigge på.
Men må jeg ikke bare sige: Folk arbejder jo.
Det er jo det interessante, folk skal, for sådan er dagpengesystemet, men de gør det jo også.
Folk går jo på arbejde, fordi der er mange værdier ved at gå på arbejde.
Derfor synes jeg, det ville være rart, hvis man drog lige så stor omsorg for dem, der ikke er i arbejde, og som virkelig er de fattige her i samfundet.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-03:
Og tak for ordførertalen.
Se, der har været en del diskussion her i dag om, om det skal kunne betale sig at arbejde, så jeg vil gerne spørge ordføreren: Mener ordføreren og dermed Enhedslisten, at det skal kunne betale sig at have et job frem for at være på overførselsindkomst?
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Jeg tror, at jeg sagde, at jeg har sympati for, at når nogen har lavet en opfindelse, kan de beskytte den og få mulighed for at tjene den ind igen for at sige det på en anden måde.
Det har jeg sådan set ingen indvendinger imod.
Men jeg har noget imod, at man patenterer musik, at man patenterer dna-strenge, at man kan tage en plante i et u-land og patentere det, så det pågældende u-land skal til at betale afgift for at dyrke sine egne planter.
Det er der, vores grænser er, og man burde også fra borgerligt holds side kunne se, at der er grænser for galskaben.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-03:
Se, jeg vil jo gerne tro og håbe på, at ordføreren får ret, men fakta er jo, at der har været nogle eksempler fremme i det forgangne år på, at folk fravalgte det at gå på arbejde.
De fravalgte det fællesskab, de fravalgte det netværk, som der kommer ud af at være på en arbejdsplads, netop fordi de, hvis de er heldige, jo kan risikere at få mere i overførselsindkomst, end de kan få ud af at gå på arbejde.
Så tilbage til spørgsmålet: Mener Enhedslisten, det er i orden, at man kan fravælge at stå til rådighed og på den måde få en højere indtægt end ved at gå ud på arbejdsmarkedet og passe et job?
Preben Bang Henriksen (V), 2013-10-03:
Jeg spurgte sådan set, om patentrettigheder skal afskaffes, altså om synspunktet fortsat står ved magt.
Det kan jeg forstå det gør.
I den forbindelse må jeg spørge hr. Frank Aaen: Hvor mange danske arbejdspladser tror ordføreren at vi ville have hos Lego og Novo Nordisk og Grundfos osv., hvis ikke de havde mulighed for at beskytte deres opfindelser?
Hvor er incitamentet henne til opfinde noget, som enhver anden rundtom i verden bare kan stjæle?
Er det ikke en fantasiverden, vi er på vej ind i?
Det er vi da forhåbentlig ikke, men det ville vi være, hvis hr. Frank Aaen nogen sinde skulle komme til at få magten, ganske som hr. Lars Barfoed udtrykte det.
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Det er vi sådan set enige i.
Der er masser af patentrettigheder, vi er
direkte imod.
Man kan sige, at Bill Gates fra Microsoft i årtier har tjent styrtende med penge på ikke at lave noget.
Vi synes, at det grundlæggende skal være sådan, at når man tjener penge, er det, fordi man laver noget.
Det skal ikke bare være, fordi man på et tidspunkt, oven i købet tilfældigt, har købt sig et patent og på den måde kan tørre resten af verden for et milliardbeløb.
Det er vi imod, og det er vi stadig væk imod.
Det er grunden til, at vi ikke bare anerkender EU's patentdomstol.
Det er af den grund, at den udvider mulighederne for, at man kan tage patent, også på områder, hvor det er fuldstændig fejlagtigt.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-10-03:
I statsministerens åbningstale fyldte spørgsmålet om patentdomstolen en hel del – og med god grund.
I den forbindelse vil jeg godt høre, om det er noget, som står ved magt.
Jeg har ikke indtryk af, at alt i Enhedslistens program står ved magt.
Det gælder f.eks. det her med ejendomsrettens afskaffelse og med politiet, der skulle væk, og militæret, der skulle væk.
Det var vist sådan noget, man skulle læse med modifikationer.
Den her politik om, at patentrettigheder skal afskaffes, er det noget, der stadig væk står ved magt hos Enhedslisten?
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Nu brugte jeg også tid på at sige, at pengene ikke skulle komme fra statskassen, men skulle komme fra pensionskasser, fordi vi mener, at man godt kan tiltrække kapital til at investere i rentable grønne projekter.
Så igen vil jeg sige, at jeg kommer over med en kopi af min tale, det lover jeg.
Det, som enhver liberalist bør vide, er, at det, der driver udviklingen, også for erhvervslivet, altså er efterspørgsel, og det er derfor, vi peger på, at man kan lave klog efterspørgsel, der også f.eks. giver muligheder for bedre eksport.
Jeg tror, det var på bagsiden af Politiken for nogle år siden, vi blev døbt Ønskelisten.
Det synes jeg sådan set var et fint udtryk.
Jeg går sådan set ind for, at alle har nogle ønsker og så arbejder for at få dem gennemført.
Vi har ikke noget egentligt tal for, hvad vi synes det offentlige forbrug skal vokse med.
Vi synes, det skal vokse efter det behov, der er, og efter det, der er plads til i økonomien.
Og der vil jeg sige, hvis man skal tage det over en årrække, at det som minimum skal udvikle sig i samme takt, som samfundsøkonomien udvikler sig, så den offentlige sektor ligesom kan holde takten med det øvrige samfund.
Men vi peger altid på, hvor pengene skal tages fra.
Vi har stemt for, at pengene skal tages fra olien ude i Nordsøen – det har jeg set at andre vil stemme imod.
Det håber jeg da at vi kan få bred støtte til, men det jeg er ikke sikker på.
Og så har jeg set, at der er nogle, der synes, at det er vigtigere med billigere øl og sodavand og lettelser for erhvervslivet, end det er at lave velfærd.
Det er jo et valg, man har truffet.
Pengene var der jo, indtil de blev brugt på noget unyttigt.
Hvis vi har nogen mulighed for at få fjernet de skattelettelser, som Venstre og Konservative har været med til at indføre, bruger vi enhver chance for det.
Der bliver ikke nogen aftale med os, uden at der er forbedringer i velfærden,
Vi går ikke længere i detaljer, men jeg vil også bare sige til dem, som bekymrer sig om, at vi skal have mere velfærd, at man skal melde sig på banen og sige, at det der med nulvækst var en fejltagelse, vi synes, det er meget, meget bedre med Enhedslistens krav om, at vi mindst skal følge den almindelige udvikling i samfundsøkonomien, så vi kan blive ved med at kere os om de ældre.
Kom på banen, i stedet for at sidde der og snakke, som om man har en masse gode ideer, mens alt det, man gør, er det modsatte.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-10-03:
Vil Enhedslisten stemme for en finanslov, hvor man så ikke har disse skattelettelser nævnt eller ikke har kompenseret de kontanthjælpsmodtagere, som sidder med problemerne i dag?
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Vi har jo f.eks. foreslået at aflyse skattelettelsen til erhvervslivet, som altså tjener masser af penge, og når de øger beskæftigelsen, gør de det i udlandet.
Lad os da blive enige om at finde nogle penge der, det er 4 mia. kr. Hvis Venstre og Konservative vil være med til at finde de 4 mia. kr. og sige ups, det var en fejl, og måske skal sodavanden og øllerne ikke være billigere, så lad os da tage de penge tilbage, så kan vi uden at genere den danske skatteborger med øget skat sørge for, at der er flere penge til velfærd, og det ville da være rigtig, rigtig fint.
Det er den retning, vi peger mod.
For kan man arbejde, får man ikke dagpenge, hvis man siger nej til at arbejde.
Sådan er det.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-10-03:
Tak for det.
Nu har vi jo hørt Enhedslisten stå og love en hel masse gode ting, og jeg synes, det kneb lidt med at få svaret hr. Lars Barfoed.
Så derfor er jeg nødt til at høre, om Enhedslisten er kommet tættere på, hvor mange milliarder man forventer at kæmpe hjem i den finanslov, der ligger her, til de ting, der er blevet lovet i dag.
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Jeg har sagt det både i finanslovsdebatten, og jeg har sagt det i dag: Der kommer ikke en aftale med Enhedslisten uden en forbedring for velfærden.
Sådan er det.
Men jeg vil da sige, at hvis Dansk Folkeparti og fru Pia Kjærsgaard vil lægge pres på Venstre og sige, at den der politik med nulvækst inden for det offentlige er ødelæggende i forhold til at kunne hjælpe de ældre, så ville det være en politisk hjælp.
Og det var det, jeg spurgte om før.
Man skulle da hjælpe Enhedslisten med det her krav om, at der skal være rettigheder for de ældre.
Man skulle sige til de borgerlige, at sådan skal det være.
Så tror jeg, vi står stærkere, også i forhandlingerne med den siddende regering.
Pia Kjærsgaard (DF), 2013-10-03:
Nu er det jo altså i den her periode ikke Dansk Folkeparti, der sidder med den afgørende indflydelse.
Vi er ikke parlamentarisk grundlag for den her regering, det er Enhedslisten, og det synes jeg simpelt hen Enhedslisten får for lidt ud af.
Jeg synes ikke, Enhedslisten bliver godt nok behandlet, i forhold til at Enhedslisten kræver nogle helt rimelige velfærdsrettigheder for de ældre.
Og det er jo ting, som bare burde være, og jeg hører til dem, der bestemt synes, at der kan afbureaukratiseres, men der skal flere folk, og der skal flere penge; jeg er ganske enig med Enhedslisten.
Så bliver det til noget, eller bliver det ikke til noget?
Er det bare sludder og rabalder i medierne, eller står Enhedslisten benhårdt fast?
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Sagen er, at når man har 12 mandater, er der grænser for, hvor meget man kan påtvinge flertallet i Folketinget.
Men jeg vil da sige, at hvis Dansk Folkeparti vil gå aktivt ud og støtte – og det regner jeg da med – at vi finder nogle penge, f.eks. ved at aflyse nogle skattelettelser, til at forbedre vilkårene for de ældre, så skal Dansk Folkeparti være hjertelig velkommen.
Men jeg synes, det er mærkeligt – jeg synes, det er mærkeligt – at man bakker op om en statsministerkandidat, der kræver nulvækst og dermed fyringer af folk inden for velfærdsområdet, og så samtidig her prøver at sige, at man støtter mere hjælp til de ældre.
Det hænger ikke sammen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2013-10-03:
Nu har Enhedslisten jo her i går primært, men også i dag ført sig meget frem angående forholdet til de ældre, og at vi skal kere os noget mere om de ældre, og jeg er meget, meget enig.
Der sker alt for lidt på området, og jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der skal ske mere: rengøring jævnligt, hovedrengøring, bad, når der er behov for det, og det er der i hvert fald to gange om ugen – jeg tror, de fleste af os gerne ville have et hver evig eneste dag, men i hvert fald de to gange om ugen, som Enhedslisten foreslår – gåture, altså at man kommer ud i den friske luft, er jo bare dejligt.
Men hvor hårdt står Enhedslisten på det her?
For vi har jo før hørt, at Enhedslisten kommer med en masse forslag op til finanslovsforhandlingerne, men så springer lidt op som løver og falder ned som lam, og så sker der ikke rigtig noget.
Og så står den politiske ordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen, og siger en hel masse i fjernsynet, som jeg ikke kan gentage her, for det synes jeg ikke man skal gøre i Folketingssalen, men hvor Enhedslisten mildest talt føler sig dårligt behandlet af regeringen.
Vil det ske igen denne gang, eller står Enhedslisten benhårdt fast på, at der skal ske rigtig meget i forhold til de ældre?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Jeg ved ikke, om man må sige det fra Folketingets talerstol, men der er jo nogle, der mener, at vi alle er syndere for vor Herre, hvis det endelig er sådan, vi skal fremlægge det.
Det er ikke noget, jeg rigtig selv abonnerer på, så det kan godt være, at det er svært for mig at gå ind i den diskussion.
Men jeg har jo svaret på spørgsmålet, og jeg vil sige: Lige meget hvordan man har lyst til at fremføre de samme spørgsmål den næste halve times tid, kommer der ikke nye svar.
Nu ved jeg ikke, hvad fru Karin Gaardsted vil betegne som velfærd.
Men det er helt sikkert, at der kan spares penge, både inden for aktivering, inden for integration og inden for en masse mærkelige kommunikationsting, som bliver lavet inden for den offentlige sektor, bare for lige at komme med tre friske skud fra hoften.
Derudover vil jeg sige, at vi taler om en produktivitetsforbedring på 1½ pct. om året.
Både i 2010 og 2011 var der en produktivitetsforbedring på 5-6 pct. på sundhedsområdet.
Hvis det kan lade sig gøre der, hvorfor skulle det så ikke kunne lade sig gøre at lave noget, som måske svarer til en fjerdedel af det, andre steder i den offentlige sektor?
Det skulle da være mærkeligt.
Karin Gaardsted (S), 2013-10-03:
Det er jo sådan, at Liberal Alliance vil finansiere nogle konkrete skattelettelser med nogle luftige effektiviseringer.
Man vil faktisk spare 53 mia. kr. på velfærden.
Det vil sige, at 1 ud af 10 kr., der bliver brugt på offentlig velfærd, nu skal spares væk.
Pengene skal findes ved sådan en generel rundbarbering inden for alle velfærdsområder.
Vil ordføreren ikke være så venlig at komme med blot et par konkrete eksempler på, hvordan vi skal spare på vores velfærd i den størrelsesorden, som der lægges op til?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Det er klart, at der har været nogle diskussioner, og vi har haft nogle overvejelser, men vores politik er, at der, hvor vi ønsker øget brugerbetaling, er i forbindelse med lægebesøg ved den privatpraktiserende læge og i forbindelse med skadestuebesøg.
Så er der selvfølgelig nogle sociale parametre, der skal tages med ind, så det ikke er sådan, at kronisk syge eller nogle, der går meget til lægen, bliver ramt af det hele tiden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-03:
Det er korrekt, hvad ordføreren har sagt oppe fra talerstolen i dag.
Det er bare for at få understreget det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Hvis og hvis ... og forretningsordenen forhindrer mig i at sige resten.
Jeg har gjort rede for den øgede brugerbetaling, som Liberal Alliance ønsker.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-03:
Jeg synes bare, det kunne være interessant at få ordføreren til at sige noget om ordføreren og Liberal Alliances egen politik, for vi er jo interesseret i at høre om brugerbetaling inden for uddannelse.
Men hvis det her så blev virkelighed, og det var Liberal Alliances ønske at indføre det, er ordføreren så ikke bekymret for, at der ville være færre unge, der ville tage sig en uddannelse?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Jeg lover hr. Magnus Heunicke, at Liberal Alliance, når man kommer frem til et folketingsvalg, fremlægger et program, og at det program også er det, der er vores politik, når vi kommer på den anden side af et folketingsvalg.
Sådan er vi ikke.
Vi er gået til valg på, at vi skal sørge for at forbedre dansk økonomi, forbedre konkurrenceevnen, altså sørge for, at vi får et mere rigt samfund, mens regeringen ingenting gør og sørger for, at hverken væksten eller arbejdsløsheden har rykket sig ud af stedet de første 2 år.
Karin Gaardsted (S), 2013-10-03:
Jeg har oplysninger om, at Liberal Alliance har en idé om en generel effektivisering på 10 pct., hvilket er inspireret af Produktivitetskommissionen.
»Det vil ikke være seriøst, det er enormt usikre tal«, sagde han så sent som i september måned.
Bekymrer det overhovedet Liberal Alliance?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Nej, det bekymrer mig mere, at regeringen og dens støttepartier ikke er interesseret i at forbedre produktiviteten, i samme grad som vi er.
Det er sådan, at Peter Birch Sørensen jo i forbindelse med en af de her delrapporter sagde, at alene ved at udbrede bedste praksis, ville der formentlig være et potentiale for produktivitetsforbedring på mindst 10 pct.
Det er sådan set det, jeg forholder mig til, og ikke så meget til, hvilke andre ting fru Karin Gaardsted kan komme rendende med.
Nadeem Farooq (RV), 2013-10-03:
Som jeg jo har sagt tidligere herfra, kan jeg virkelig godt lide Liberal Alliances ordfører.
Vi har snakket om skat, men jeg synes, der er opstået så meget usikkerhed omkring brugerbetaling, at jeg, og jeg tror mange andre med, fordrer et svar, et klart svar, og ikke sniksnak om, hvad der sker hos Det Radikale Venstre, selvom ordføreren tydeligvis er besat af, hvad der sker i Radikale Venstre.
Men altså, lad os gå til det, som ordførerens partiformand har været ude at sige.
Da hr. Lars Løkke Rasmussen rygsvømmede i forbindelse med brugerbetalingen, blev det kaldt for ekstrem vælgerangst, en undladelsessynd og en falliterklæring.
Hvem er synderen i partiet?
Er det ordføreren, der står deroppe, eller er det hr. Anders Samuelsen, når det handler om brugerbetaling på uddannelse?
Kan vi ikke få et klart svar?