runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2014-03-14:
Forskellen er jo, at danske statsborgere er danske statsborgere, og udlændinge, som der er sagt god for kan opholde sig i Danmark, har jo en lovlig opholdstilladelse.
Asylansøgere har jo en såkaldt processuel opholdstilladelse, hvor deres sag f.eks. kan være under vurdering.
Det er jo en forskel.
Hvis fru Mette Reissmann så ønsker at sige, at man slet ikke må forskelsbehandle nogen steder, er det jo sådan i dag i Danmark, at ønsker du at stemme ved folketingsvalg, skal du være dansk statsborger.
Det er jo en forskelsbehandling af alle andre.
Så vi har jo på forskellige områder i det danske samfund forskelsbehandling.
Der vil altid være en vurdering i forhold til de internationale konventioner af, hvor langt man kan gå, og så vil der også være en vurdering af, hvor langt man ønsker at gå rent politisk.
Og det vil være op til Folketingets partier, når de trykker på knapperne, at afgøre, hvor man synes det er rimeligt at grænsen ligger.
Der er vi så desværre uenige.
Mette Reissmann (S), 2014-03-14:
Jeg betonede jo netop, og det har hr. Martin Henriksen jo selv sagt, at vi taler om kriminalitetsforebyggende initiativer og ikke så meget om, hvorvidt man har eller ikke har det.
Så det er vel et spørgsmål om at skabe tryghed blandt dem, der i givet fald kommer ud for at lide et tab, fordi de bliver bestjålet.
Der er der tale om diskrimination.
Men jeg har et andet spørgsmål: Hvis man nu er mistænkt, kan man jo ikke smides i fængsel, hvis man bare smider sin fodlænke, og dermed vil jeg sige, at der ikke er nogen sanktionsmuligheder.
Synes hr. Martin Henriksen så ikke, at der bare er tale om ren symbolpolitik?
Martin Henriksen (DF), 2014-03-14:
Hvis det var sådan, at forslaget blev vedtaget, og man så fik en elektronisk fodlænke på, hvis man f.eks. var udlænding på tålt ophold, og så bare tog den af, skulle der selvfølgelig være en sanktion forbundet med det.
Så derfor mener jeg ikke, at det er symbolpolitik.
Så vil jeg i øvrigt bare tillade mig at læse op fra artikel 8, stk. 2, i menneskerettighedskonventionen – der er flere, der har henvist til den, og vi henviser også til den i vores beslutningsforslag – hvor der står: »Ingen offentlig myndighed må gøre indgreb i udøvelsen af denne ret, medmindre det sker i overensstemmelse med loven og er nødvendigt i et demokratisk samfund af hensyn til den nationale sikkerhed, den offentlige tryghed eller landets økonomiske velfærd, for at forebygge uro eller forbrydelse, for at beskytte sundheden eller sædeligheden eller for at beskytte andres rettigheder og friheder.«
Den bestemmelse kan man jo fortolke hen i retning af fru Mette Reissmanns synspunkt, men jeg mener så sandelig også, at man kan tolke den hen i retning af Dansk Folkepartis synspunkt.
Og der er jo nogle, der har det synspunkt, at man altid skal være på den fuldstændig sikre side.
Der har vi bare det synspunkt i Dansk Folkeparti, at det nogle gange også er meget godt, at man udfordrer tingene.
Bjarne Corydon (S), 2014-03-14:
Der er ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes tirsdag den 18. marts 2014, kl. 13.00.
Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Jeg skal i øvrigt henvise til ugeplanen, der også fremgår af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-03-14:
F.eks. er man som seksuel minoritet helt utrolig sårbar og udsat i en flygtningelejr, og samtidig er det en gruppe, som vi i Danmark har rigtig gode muligheder for at tilbyde en god og varig løsning.
Derfor synes jeg, at det, der er det vigtige i det her lovforslag, er, at vi går væk fra at vægte, hvad flygtningen kan tilbyde Danmark, til at vægte at kigge på forholdene – om Danmark kan tilbyde noget ekstra, om Danmark er et ekstra godt land at komme til.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-03-14:
Jamen det er korrekt.
Det har jeg læst i beslutningsforslaget.
Det ændrer ikke på, at det er et stort indgreb i menneskers privatliv – uagtet om de så er danske statsborgere eller ej.
Karen Hækkerup (S), 2014-03-14:
Elektronisk fodlænke er et system, som vi især bruger til mennesker, som afsoner en straf i hjemmet og dermed ikke er i et fængsel.
Det kan være unge mennesker, som har fået en kort straf, og som har behov for stadig væk at kunne passe deres uddannelse eller deres job, men som sådan set ikke vil have særlig godt af at komme ind og sidde i et fængsel.
Så lige præcis for den her gruppe giver fodlænke rigtig god mening, fordi sådan en fodlænke registrerer, hvornår man kommer ind, og hvornår man er ved siden af sin boks.
Men den fodlænke, vi typisk bruger, registrerer sådan set ikke, hvor man er henne, når man er uden for huset, og det vil sige, at der kan være nogle tekniske begrænsninger, der i hvert fald vil skulle findes en løsning på.
Vi har i lovforslaget, som det ligger, sagt, at der skal være tale om gentagne gange,
og jeg vil gerne oversende et skriftligt svar på, hvorfor det er det, der har været vurderingen.
Men det er min umiddelbare vurdering, at det er det, der er behov for, for at det skal være proportionalt.
Karen Ellemann (V), 2014-03-14:
Tak for det.
Mandatantallet er jo også 47 og 47, så det er helt forståeligt.
Jeg vil endnu en gang gøre opmærksom på, at jeg faktisk agerer vikar for Venstres ordfører, som ikke har mulighed for at være her i dag – dog tager jeg gerne debatten.
Det beslutningsforslag, vi står med nu, er sådan set et beslutningsforslag, som adresserer et vigtigt problem, nemlig at alt for mange asylansøgere benytter deres ophold i Danmark til at begå kriminalitet.
Og der er Venstres holdning klokkeklar og også på linje med, kan jeg høre, justitsministerens, nemlig at det er fuldstændig uacceptabelt, hvis man under dække af at være forfulgt misbruger det danske samfunds åbenhed og tillid, og at man dermed skader det samfund og det folk, som har taget imod en. For at komme de her problemer med de kriminelle asylansøgere til livs foreslår Dansk Folkeparti en række tiltag.
For det første ønsker Dansk Folkeparti, at asylansøgere, der af politiet vurderes som potentielle kriminelle, skal udstyres med en elektronisk fodlænke.
Og endelig foreslår Dansk Folkeparti, at personer på tålt ophold i højere grad end i dag skal pålægges at bære elektronisk fodlænke.
Selv om vi i Venstre er enige i, at der er alvorlige problemer med kriminelle asylansøgere, kan vi sådan set ikke støtte det nævnte forslag.
For lad mig gøre det ganske klart, at i Venstre hylder vi princippet om, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Og vi mener, at det er alt for vidtgående at pålægge personer, der hverken er mistænkt, sigtet eller dømt for et bestemt kriminelt forhold, at bære en elektronisk fodlænke.
Ligeledes mener vi i Venstre, at udgangspunktet må være, at elektronisk fodlænke bruges som en del af en afsoning af en straf, og at kriminelle asylansøgere derfor ikke skal have en ekstra straf ved at pålægges at bære en elektronisk fodlænke, når de har udstået deres almindelige straf.
Derudover rejser forslaget, hvilket Dansk Folkeparti selv nævner, en række spørgsmål i forhold til, om en sådan brug af fodlænke, som der foreslås, egentlig vil være i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention.
For så vidt angår brug af elektronisk fodlænke af personer på tålt ophold,
er det sådan set allerede i dag en mulighed.
Vi er ikke afvisende over for, at den her mulighed kan benyttes mere, men i og med at lovgivningen sådan set allerede findes, ser vi ikke noget behov for at vedtage yderligere lovgivning på området.
Fra Venstres side så vi også gerne en mere konsekvent indsats over for kriminelle asylansøgere, bl.a. ved en øget politimæssig tilstedeværelse i og omkring asylcentrene.
Vi så også gerne, at der kom mere fart på udvisningen af de asylansøgere, der har brudt loven, eksempelvis ved at sagerne blev behandlet hurtigere.
Generelt ser vi dog et behov for, at politiet og myndighederne benytter de redskaber, som de allerede har, frem for at vi skal opfinde helt nye værktøjer.
Med disse bemærkninger vil jeg sige, at Venstre ikke støtter beslutningsforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-14:
Nu er fru Karen Ellemann ikke ordfører, men derfor vil jeg alligevel tillade mig at stille et enkelt spørgsmål.
Vil Venstre være indstillet på, at de muligheder, som der i dag er i lovgivningen, bliver videreudviklet, sådan at man, i stedet for at man først skal påmontere elektronisk fodlænke på en udlænding, der gentagne gange har forbrudt sig mod betingelserne om sin meldepligt, kan gøre det, første gang vedkommende overtræder sin meldepligt?
For i dag skal man jo gøre det flere gange, hvilket så har resulteret i, at det ikke bliver brugt.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det står i lovgivningen, og det er så både ministerens og Venstres undskyldning for ikke at støtte forslaget, men pointen er, at det ikke bliver brugt – og så er det jo meget fint, at det står på et stykke papir et eller andet sted.
Men kunne vi så ikke skrive lidt mere klart i det papir, som allerede ligger, at man sådan set gerne må bruge de eksisterende muligheder, f.eks. når en person én gang overtræder sin meldepligt?
Karen Ellemann (V), 2014-03-14:
Jeg tilkendegav sådan set også i min ordførertale, at vi kunne se det formålstjenlige i, at allerede eksisterende lovgivning og dermed redskaber afstedkommet af lovgivningen blev anvendt.
I den forbindelse er der jo ikke behov for ny lovgivning, men der er måske behov for at præcisere, at nogle af de redskaber, der er skabt i forbindelse med lovgivningen, skal bruges, og det kunne måske være i forbindelse med behandlingen her, at man i en beretning, måske med ministerens billigelse, kunne knæsætte det princip, at de eksisterende værktøjer blev brugt.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-14:
Det ville være ganske glimrende, hvis det var, vi kunne komme så langt, at et flertal i Folketinget ville skrive beretning om, at man i øget omfang skal bruge eksisterende muligheder.
Men man kan jo sige, at folk gentagne gange skal have overtrådt deres meldepligt, for at man kan bruge det redskab.
Så jeg kunne også godt tænke mig at vide, om Venstre vil være indstillet på, at man skriver i loven, at hvis en person én gang har overtrådt sin meldepligt, så får vedkommende påmonteret en elektronisk fodlænke.
For så har man jo vist, at man, ud over at man har begået grov kriminalitet og er udvist af Danmark, men ikke kan udvises på grund af omstændighederne, tilmed også bryder sin meldepligt, og så kan man så at sige næsten ikke gøre mere grin med danske samfund.
Det er næsten svært at få øje på, hvordan man kan gøre mere grin med det danske samfund.
Så kunne vi ikke der blive enige om, at så får de lige elektronisk fodlænke på, så vi kan holde styr på, hvad de render rundt og laver?
Det er jo ikke for meget at forlange.
Karen Ellemann (V), 2014-03-14:
På nuværende tidspunkt kan jeg ikke stå her på talerstolen og give tilsagn om, at vi mener, at det allerede skal ske efter første overtrædelse af meldepligten.
Men jeg anerkender sådan set tankesættet i det og vil tilkendegive, at vi godt kunne se nærmere på, hvorvidt det kræver en justering, for at man kan anvende det på et tidligere tidspunkt.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-14:
Tak for det.
Jo, men pointen er sådan også, at hvis du giver politiet bedre efterforskningsmuligheder, f.eks. i form af at man kan følge nogle asylansøgere rundtomkring, og det kan være dem, der allerede er blevet dømt, udlændinge på tålt ophold, ville du jo også frigøre nogle ressourcer i politiet; du ville jo lette efterforskningen alt andet lige, fordi det så at sige ville blive nemmere at følge med i, hvad de her mennesker render rundt og laver.
Og til eksemplet med en udlænding på tålt ophold, der havde brug for to vagter til ca. 20.000 kr. om dagen, vil jeg bare sige: Der er det lidt billigere at have en elektronisk fodlænke påmonteret, og det går jeg ud fra at fru Mette Reissmann vil give mig ret i.
Men jeg bliver bare nødt til igen at spørge om det, der var spørgsmålet: Synes fru Mette Reissmann ikke, at det ville være meget fornuftigt, at vi i det mindste, hvad angår udlændinge på tålt ophold, som har overtrådt dansk lovgivning og står til udvisning, via elektronisk overvågning følger med i, hvad de render rundt og foretager sig, taget i betragtning, at de dybest set er uønskede i Danmark?
Mette Reissmann (S), 2014-03-14:
Jamen jeg er jo helt enig i, at de mennesker, der er i Danmark på tålt ophold, skal ud så hurtigt som muligt.
Det tror jeg også at jeg sagde meget tydeligt i min tale.
Jeg sagde også, at det allerede er sådan i dag, at udlændingelovens § 34 a giver mulighed for, at man som myndighed lige præcis kan anvende fodlænken over for de udlændinge på tålt ophold, der gentagne gange er blevet straffet for overtrædelse af bl.a. opholdspligten.
Det vurderes jo konkret fra sag til sag.
Så myndighederne har jo mulighed for i dag at benytte sig af det her.
Og jeg er jo enig i det synspunkt, at de naturligvis skal ud så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-14:
Jeg havde heller ikke regnet med, at De Radikale ville sige, at de støtter beslutningsforslaget og så gå glade på weekend.
Det ville have været noget af en overraskelse i hvert fald.
Men jeg vil bare rette en misforståelse, for hr. Jeppe Mikkelsen sagde, at Radikale Venstre ikke ville støtte det her beslutningsforslag, for så ville man frihedsberøve nogen uden rettergang.
Der vil jeg bare gøre opmærksom på, at med det her beslutningsforslag lægger vi ikke op til, at nogen skal frihedsberøves.
Sådan er det ikke.
Den måde, som vi med det her beslutningsforslag har tænkt at elektronisk fodlænke skulle føres ud i livet på, er jo sådan set, at man skal kunne færdes frit omkring i samfundet.
Men der vil så være mulighed for, at man uden at frihedsberøve kan følge med i deres gøren og laden i de tilfælde, hvor personen enten er dømt, eller hvor der er mange udlændinge på tålt ophold, som også er dømt, eller hvor politiet i samarbejde med personalet på et asylcenter ved, at der er nogle stjålne iPhones og computere, og har en stærk formodning om, at den og den person er involveret i det – man har før set beskrevet, hvordan de befinder sig på bestemte værelser.
Det er bare for at få det på plads.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-03-14:
Det er et meget stort indgreb i den personlige frihed, hvis staten får ret til at gå og overvåge de danske borgere.
Og så ved jeg ikke, om hr. Martin Henriksen kender til teknikken bag de fodlænker, der bruges i det danske samfund.
De er nemlig ikke gps-baserede eller lignende.
De er sat til at overvåge, at en person ikke forlader et bestemt område, men ikke til at tracke en person rundt.
Så den tekniske løsning har vi i hvert fald heller ikke i dag.
Martin Henriksen (DF), 2014-03-14:
Det er rigtigt, at det ville kræve nogle nye tekniske løsninger, hvis vores beslutningsforslag blev vedtaget.
Men hvis det var sådan, at man ved hver ny lovgivning sagde, at hvis det kræver noget udvikling, kan vi under ingen omstændigheder støtte det, så ville der jo heller ikke ske særlig meget i det danske samfund.
Jeg vil gerne sige – bare for at rette endnu en misforståelse – at vores forslag jo ikke lægger op til at overvåge danske borgere.
Altså, der er jo tale om folk, der ikke har et lovligt ophold – de har såkaldt processuelt ophold i Danmark – eller også er der tale om folk, som jo faktisk har en udvisningsdom.
Det er bare for at få slået det helt fast.
Altså, jeg vil jo sige, at når man eksempelvis har en udlænding, der er her på tålt ophold og skal rende rundt med to vagter til en pris af 20.000 kr. om dagen, så kan det ikke være andet end billigere, hvis man nu f.eks. i det tilfælde i stedet for påmonterede en elektronisk fodlænke og på den måde holdt øje med vedkommende.
Det kan ikke være dyrere.
Det, at det jo vil være nemmere for politiet at opklare en række sager, er et plus, som man også må forvente der så at sige er et besparelsespotentiale i.
Men i forhold til udlændinge, der er her på tålt ophold, kunne jeg godt tænke mig at sige noget, da vi jo tidligere er kommet med et forslag fra Dansk Folkepartis side.
Altså, udlændinge, som er kommet til Danmark og har overtrådt dansk lovgivning – nogle af dem har begået særdeles grov kriminalitet og har været i fængsel – og som har fået en udvisningsdom, men som ikke har kunnet sendes ud, har vi fra Dansk Folkepartis side tidligere foreslået skulle frihedsberøves, indtil man kunne sende dem ud, eller indtil de udrejste frivilligt, og det var der så mulighed for at få prøvet ved en særlig domstol.
Det var der ingen andre partier i Folketinget der ønskede at bakke op om, så derfor kan de her mennesker, hvoraf nogle af dem har været involveret i narkokriminalitet og andet, gå frit omkring i det danske samfund; de kan lige melde sig en eller to gange på et asylcenter eller på en politistation.
Med det her forslag siger vi så, at vi i det mindste i forhold til dem, hvis vi nu kun tager dem, så kunne sørge for, at man kunne holde øje med, hvor de færdes i det danske samfund, sådan at man, hvis de bliver involveret i ny kriminalitet, hvilket der er en stor chance for, så har bedre mulighed for at opklare forbrydelsen.
Nadeem Farooq (RV), 2014-03-14:
Tak, formand.
Dette forslag er en realisering af et af elementerne i aftalen om finansloven for 2012 mellem den tidligere regering, S-R-SF-regeringen, og Enhedslisten, der fastsatte, at der skal indføres et register over selskabernes underskud.
Med det her forslag er vi med til at sikre, at der sker en indberetning af de oplysninger fra selskaberne, der er nødvendige for at etablere underskudsregisteret.
Dette register er relevant, uanset om der er regler for underskudsbegrænsning eller ej, og man kan endda sige, at hvis der ikke var begrænsning på fremførsel af underskud, ville det på sin vis være endnu mere relevant at have transparens og gennemsigtighed, i forhold til hvad det er for underskud, man vil fremføre.
Så på den måde synes jeg at det er ganske fornuftigt med sådan et underskudsregister.
Der er talt meget om de administrative byrder, vi pålægger erhvervslivet, og der vil jeg bare sige, at i forhold til at det var SKAT, der skulle forestå det her, er det, når nu virksomhederne har de oplysninger, lettere, at virksomhederne gør det.
Jeg mener, at den her kritik om de administrative byrder bliver lige lovlig overdrevet.
Jeg vil sige i forhold til Venstres kritik af investeringsklimaet, at den her regering da har gjort mere for investeringsklimaet end regeringen op igennem 00'erne, som jo nærmest gjorde det modsatte med en fejlslagen økonomisk politik.
Så jeg synes faktisk, at det er en urimelig kritik, der bliver fremført fra Venstres side.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-03-14:
Som jeg nævnte i min ordførertale, gør Det Radikale Venstre meget ud af, at de er radikale, og at de også lytter til økonomer.
Og så vil jeg bare høre, hvad Det Radikale Venstre siger til Produktivitetskommissionen, som jo kritiserer det, der er kernen i det her forslag, og det, der ligger bag, nemlig en begrænsning i retten til at fremføre underskud.
Og Produktivitetskommissionen kritiserer det, fordi det har betydning for venturebranchen og for opstartsvirksomheder, og vi har set bio- og medicobranchen være meget skeptisk over for det her.
Produktivitetskommissionen kommer med en anbefaling om at rulle hele det her tilbage ud fra en betragtning om, at det her hæmmer produktiviteten i Danmark.
Og så vil jeg bare høre, om det gør noget indtryk på Det Radikale Venstre, at Produktivitetskommissionen siger, at hvis vi skal have øget produktiviteten i Danmark, skal vi lade være med at have et setup som det, der er tilfældet i forhold til retten til at fremføre underskud, som regeringen har aftalt med Enhedslisten.
Nadeem Farooq (RV), 2014-03-14:
Jamen det gør da altid indtryk på Radikale Venstre, når der er gode, konstruktive indspark fra økonomer og andre eksperter for den sags skyld.
Og jeg mener egentlig også, at Produktivitetskommissionen rejser en meget vigtig principiel debat, som jeg synes vi skal tage alvorligt.
Der er det her forslag om et register i forhold til underskud, og så er der diskussioner om investeringsklimaet, og der kan man tale om, hvorvidt man bør gøre noget for at forbedre investeringsklimaet.
Der er skattekredit, og der er fremførsel af underskud eller begrænsninger af det, og der er mange andre ting.
Der er også iværksætterskat, som vi jo også har været med til at afskaffe – så meget, som det kunne lade sig gøre.
Og det var noget, som Venstre ikke var så optaget af, altså forholdene for iværksættere.
Så jeg synes, det er vigtigt at tage en principiel debat, men lige nu handler det om det her forslag, og det synes jeg ser ganske fornuftigt ud.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-03-14:
Så det betyder, at Det Radikale Venstre mener, at L 144, lovforslaget, vi behandler nu, kan man godt køre igennem, men man er stadig væk bekymret, synes jeg at kunne forstå, over grundelementet, nemlig retten til at fremføre underskud.
Og så skal jeg bare høre, om det er noget, som Det Radikale Venstre mener kunne være interessant at drøfte i forbindelse med de kommende vækstpakkeforhandlinger, i forhold til at der ligger en konkret anbefaling fra Produktivitetskommissionen om at gøre op med begrænsningerne i retten til at fremføre underskud.
Nadeem Farooq (RV), 2014-03-14:
Bare for at slå det fast vil jeg sige, at vi synes, at det forslag, der ligger her, er ganske fornuftigt.
Og det at sikre gennemsigtighed, transparens, er vigtigt for Radikale Venstre, og det er jo bestemt også vigtigt at sikre, at vi har et investeringsklima, der inviterer til, at vi får flere udenlandske investeringer til Danmark.
Der er jo mange elementer i det.
Der er det overordnede skatteniveau; der er selskabsskatten; der er også det her med evnen til for en regering at føre en stabil skattepolitik.
Der er mange ting, og dem vil vi gerne diskutere, når regeringen har lagt vækstplanen frem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-03-14:
Forslaget om et underskudsregister følger af aftalen om finansloven 2012.
Forslaget handler kort sagt om at sætte en stopper for et eventuelt misbrug af mulighederne for at fremføre underskud, og for at få underskudsregisteret til at virke er det nødvendigt at få indberettet fremførselsberettigede underskud.
Der sker en udvidelse, der sikrer, at finansielle virksomheder ikke via sambeskatning opnår dobbelt fradrag.
Så har vi jo hørt her i salen i dag, specielt fra Venstres ordfører, at der skulle være alle de her administrative byrder.
Det er vi ikke enige i i SF.
Og engangsregistreringen af underskud og skattefri omstrukturering er alene en specifikation af de oplysninger, som virksomhederne allerede i dag alligevel skal være i besiddelse af for at kunne udfylde selvangivelsen korrekt.
Der er blevet sagt meget om lovforslaget.
Og som jeg også tror at nogle af mine kollegaer har været inde på, gav det, da den tidsbegrænsede regel blev ophævet i 2002 af VK-regeringen, jo simpelt hen nogle meget store besværligheder for SKAT at styre og følge udviklingen i fremførte underskud.
SF støtter lovforslaget og er meget glade for det.