runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg ved udmærket godt, at hr. Joachim B. Olsen mener, det er dybt skadeligt at bede millionærerne om at bidrage noget mere til vores velfærdssamfund, og det kan vi nok ikke gøre noget ved.
Den ene del var: Hvad ville de faktiske omkostninger for statskassen være?
Det var jo det, ordføreren sagde, så det var ikke korrekt, hvad ordføreren sagde.
Det ville være 298 mio. kr. på det tidspunkt.
Resten var nogle tal, som jeg vil kalde trylletal, der byggede på en forudsætning om, at hvis man giver syge mennesker sygedagpenge, holder man dem væk fra arbejdsmarkedet.
Det var derfor, det blev så dyrt.
Og så skal jeg bare høre: Er ordføreren enig i det synspunkt, at hvis man giver syge mennesker, som jo pr. definition ikke kan arbejde, sygedagpenge, så holder man dem væk fra arbejdsmarkedet?
Hans Andersen (V), 2016-05-23:
Tak for det.
Med beslutningsforslaget i dag foreslår Enhedslisten, at varighedsbegrænsningen på sygedagpenge ophæves.
Således vil borgeren kunne fortsætte med at modtage sygedagpenge, indtil borgeren kan tage et fuldtidsarbejde, begynde på revalidering, visiteres til fleksjob eller blive tilkendt en førtidspension.
Det kan Venstre ikke støtte.
Sygedagpenge er en midlertidig forsørgelse.
Vi ønsker ikke, at man skal kunne modtage sygedagpenge, fra man er 40 år, til man kan gå på pension, og det vil jo kunne blive tilfældet, hvis vi skal følge Enhedslisten og ophæve varighedsbegrænsningen.
Vi står her med en gruppe personer, som af den ene eller den anden årsag er blevet sygemeldt, og vi har en opgave i at sikre, at de syge får den rigtige støtte og opfølgning på deres sygemelding.
Det kan bl.a. ske med et jobafklaringsforløb, hvor den sygemeldte med den rette støtte og hjælp får en individuel og helhedsorienteret indsats med det mål at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Så er det jo rigtigt, som det også er blevet kommenteret flere steder fra i dag, at vi har indgået en bred aftale om en reform af sygedagpengereglerne, og den reform havde jo både til formål at sikre økonomisk tryghed til de sygemeldte i den tid, de ikke kan varetage et arbejde, men også at være med til at sikre, at den indsats, der bliver gjort, begynder på et tidligere tidspunkt end før.
Det er, synes jeg, rigtig, rigtig godt, for hurtig hjælp i forbindelse med sygedagpengesager er, mener jeg, dobbelt hjælp, og det er det, der skal til.
Når Enhedslisten også foreslår, at arbejdsprøvningen kun sker en eller to gange, og at aktiveringen helt skal afskaffes, så mener vi heller ikke, det er den rigtige vej at gå.
Vi mener, at arbejdsprøvning og aktivering kan være med til at hjælpe den sygemeldte tilbage på arbejdsmarkedet med, hvad skal man sige, den rette model.
Så er det jo rigtigt, at sygedagpengereformen ikke har så mange år på bagen.
Der er tiltag, der først er sat i værk den 1. januar 2015, så jeg ser sådan set frem til, at resultaterne kan blive endnu bedre, at endnu flere mennesker kan få en meget tidligere indsats og komme meget hurtigere tilbage på arbejdsmarkedet.
Det ser jeg frem til.
Så på den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de heller ikke kan støtte beslutningsforslaget.
De kunne desværre ikke være til stede i dag.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Mange tak for det.
Med det her beslutningsforslag vil Enhedslisten bl.a. fjerne varighedsbegrænsningen på sygedagpenge.
Dengang vi lavede reformen af sygedagpenge, var det her også et tema, idet den tidligere regering – dengang de var i opposition – havde lovet, at de ville fjerne varighedsbegrænsningen på sygedagpenge – varighedsbegrænsningen, som dengang var på 52 uger.
Vurderingen var dengang, at en fjernelse af varighedsbegrænsningen ville koste statskassen 1 mia. kr.
Det virker altså at have en varighedsbegrænsning i sygedagpengesystemet, hvis man ønsker at bringe folk tættere på arbejdsmarkedet, og det gør vi i Liberal Alliance.
Man kan også konstatere i den virkelige verden, at sandsynligheden for, at folk ender på førtidspension og altså kommer permanent væk fra arbejdsmarkedet på offentlig forsørgelse, stiger betragtelig, jo længere tid man opholder sig i sygedagpengesystemet.
Derfor er det efter vores opfattelse altafgørende, hvis man har det ønske at bringe folk tilbage på arbejdsmarkedet, at der er en varighedsbegrænsning på sygedagpenge.
Så er det jo sådan, at er man fortsat syg efter i dag 22 uger, som varighedsbegrænsningen er i dag, kan man få forlænget sine sygedagpenge.
Det sikrer altså, at der er en balance mellem, at folk, som har mulighed for at komme tilbage på arbejdsmarkedet, gør det, og at de, som fortsat er syge, kan forblive i sygedagpengesystemet.
Det synes vi er en meget, meget vigtig balance.
Så kan jeg så også konstatere, at Enhedslisten endnu en gang har valgt at bruge en millionærskat som finansiering
også til det her forslag.
Der må man bare sige, at der er ikke nogen finansiering i en eventuel millionærskat, som kan dække de udgifter, der her bliver lagt op til, ud over at det at indføre en millionærskat vil være yderst skadeligt for Danmark, idet det netop vil mindske den samlede beskæftigelse, mindske produktiviteten og dermed mindske velstandsudviklingen i Danmark.
Og da vi har haft en meget lav velstandsudvikling igennem de sidste 20 år, den fjerdelaveste i OECD, og har udsigt til kun den sjettelaveste frem mod 2030, vil det her være ekstremt skadeligt for dansk økonomi, dansk velstand og dansk velfærd, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Jeg tror egentlig heller ikke, det var det, jeg sagde.
Jeg sagde netop, at der har været deputationer herinde vedr. § 7, og det er sendt over til beskæftigelsesministeren, som er gået i dialog med FOA om det her problem.
Og så afventer vi selvfølgelig resultatet af den dialog mellem FOA og beskæftigelsesministeren.
Så det er jo ikke sådan, at der er nogen i forligskredsen, der er totalt ligeglade med, hvad der sker her.
Det synes jeg er forkert af hr. Finn Sørensen at påstå.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-23:
Jeg synes, jeg lige har redegjort for, at det bliver taget alvorligt.
Sådan nogle reformer virker ikke alle steder fra dag et; de skal følges til dørs, og de skal følges nøje under implementeringen i dialogen mellem minister, forligskreds, kommuner, som skal implementere, og helt ud til den enkelte sagsbehandler, som sidder med den enkelte borger.
Jeg tror ikke, vi har helt den samme opfattelse af, hvad det vil sige at have en anden opfattelse af tingene.
Det er jo klart, at der er nogle borgere, der har en anden opfattelse, og det vil nok fortsat og altid være tilfældet, altså at man vil føle sig uretfærdigt behandlet.
Og det er i det møde mellem sagsbehandler og det enkelte menneske, at vi skal finde ud af, hvordan vi får den mest værdige, den bedste løsning overhovedet.
Men det vil ikke blot betyde, at vi så skal have flere langvarige ydelser; tværtimod betyder det, at vi i langt højere grad skal være opmærksomme på, hvordan man sætter tidligt ind og får en afklaring, og at mennesker, hvis de er permanent syge, får mulighed for at være på en ydelse, der svarer til det.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Det påstod jeg heller ikke.
Jeg tror faktisk på, at Dansk Folkeparti inden for de forligsrammer, der er, forsøger at påvirke det i en positiv retning.
Jeg har ikke grund til at tro andet.
Det vil jeg bare sige.
Og det tror jeg egentlig også at Socialdemokraterne gør.
Det er jo fint.
Jeg fremhævede bare lige det lille faktum, at der kan sidde en mand, m/k, og blokere for, at der bliver foretaget ændringer i lovgivningen.
Og det er så det, mit spørgsmål er, fordi det er et forlig, ikke sandt, og sådan er spillereglerne jo.
Og det er derfor, at mit spørgsmål er: Arbejder hr. Bent Bøgsted for ændringer af lovgivningen, for det er jo lovens § 7 om kommunens muligheder for at raskmelde folk, selv om de ikke er raske, som er problemet?
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Jamen det kan jeg kun bekræfte.
Det arbejder vi for i Dansk Folkeparti, og jeg tror også, at jeg kan bekræfte for min kollega hr. Leif Lahn Jensen, at vi arbejder på at få løst de problemer.
Jeg tror også, at jeg kan bekræfte for hr. Hans Andersen, at Venstre arbejder på at løse det problem på samme måde som de andre, Radikale og Liberal Alliance, der er med i dagpengeforliget.
Vi prøver på at løse det problem.
Det tror jeg at jeg kan bekræfte for alle, for alle, der er med i aftalen, kan se, at der er et problem, vi skal have løst.
Han er i dialog med FOA om det her problem, og så skal vi have fundet ud af, hvordan vi løser det.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Så det er alle jo enige om.
Men vil ordføreren erkende, at som loven er nu, har kommunerne mulighed for at stoppe sygedagpengene for en borger, som ikke er rask, og som derfor enten kommer på et jobafklaringsforløb – det er de heldige, kan man sige, for de får ressourceforløbsydelse, som ikke bliver modregnet i borgerens indtægt og formue og ægtefællens indtægt – eller kommer på kontanthjælp, det er de uheldige, eller helt uden forsørgelse i kraft af kontanthjælpsreglerne?
Kan ordføreren bekræfte, at det er sådan, loven fungerer?
Vi har tal for, at det er mange borgere, der bliver ramt af det, og hvad vil ordføreren gøre ved det problem?
Hans Andersen (V), 2016-05-23:
Ja, det bliver lidt en gentagelse både af det, beskæftigelsesministeren nævnte, og det, som en række ordførere har nævnt.
Der er en dialog i øjeblikket i kredsen af partier, der står bag sygedagpengeaftalen, om den problemstilling.
Og så skal man huske på her, at jobafklaringsforløb kan man komme i – det synes vi er rigtig fornuftigt – men hvis man så ikke kommer i jobafklaringsforløb, kan man modtage kontanthjælp.
Men hvis ens ægtefælle tjener rigeligt, så meget, så man sådan set ikke er berettiget til kontanthjælp, er det relevant at notere sig, at vi jo har regler i dag om gensidig forsørgerpligt.
Jeg er klar over og med på, at Enhedslisten ikke støtter op om de regler, men det gør Venstre.
Så der er reglerne, at hvis man ikke er berettiget til kontanthjælp, fordi husstanden har en indkomst, der kan være høj, 1 mio. kr. måske, så er man ikke berettiget til kontanthjælp, og så er det jo sådan.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jo, men nu var det et løfte, da man lavede det forlig omkring sygedagpengereformen, et løfte fra samtlige partier, at ingen skulle kunne miste forsørgelsen.
Heri lå, at ingen skulle risikere at komme i en situation, hvor de ikke fik nogen forsørgelse, og derfor indførte man det her jobafklaringsforløb, oven i købet formuleret som en ret, men som alle åbenbart ikke har, for det er jo et faktum, at der er masser af syge borgere på kontanthjælp – også syge borgere, som tidligere har modtaget sygedagpenge i henhold til sygedagpengeloven.
Eller har jeg forstået ordføreren ret, nemlig på den måde, at det vil ordføreren ikke gøre noget ved, ordføreren vil ikke være med til at ændre lovgivningen, så kommunerne ikke kan tage sygedagpengene fra borgere, som ikke er raske?
Hans Andersen (V), 2016-05-23:
Som jeg indledte med at sige, er der en dialog mellem partierne, der står bag sygedagpengereformen om forskellige problemstillinger.
Vi skal også samle op på, om alle elementer i sygedagpengereformen bliver udmøntet på den måde, som vi havde intentioner om.
Men Venstre har ikke lovet som garanti, at man ikke kan komme i en situation, hvor man ikke længere kan være omfattet af sygedagpengereglerne.
Jeg er med på, at der var partier, der i en valgkamp lovede, nærmest udstedte garantier for, at man ikke kunne falde ud af sygedagpengereglerne, men det har Venstre ikke gjort.
Det her område er ret kompliceret.
Man kan godt være raskmeldt uden så at opfylde dagpengereglerne om at stå til rådighed, men der må vi så ved fælles hjælp sørge for, at borgeren så ad andre veje kommer tilbage på arbejdsmarkedet, for det er det, det handler om.
Bent Bøgsted (DF), 2016-05-23:
Jeg synes ikke, det er særlig seriøst, at man så bare beder ministeren om at beregne, hvad det koster, hvis der er chance for, at det bliver til noget.
Man kan fremsætte alle mulige forslag, og så ser man, om de bliver til noget, og så finder man ud af finansieringen.
I Dansk Folkeparti har vi det sådan, at vi ikke kan fremsætte beslutningsforslag, uden at vi kan sige, hvad de koster.
Det er derfor, jeg spørger.
Det er, at man bare laver en generel finansiering af det hele, og så ser man, hvor meget man har brug for.
Og hvis forslaget bliver til noget, får man ministeren til at lave en beregning på, hvad det koster – den tid, den sorg.
Det er bare ikke sådan, vi gør i Dansk Folkeparti.
Det er derfor, jeg spørger om, hvad det koster at finansiere, men jeg kan forstå, at man bare lige drejer knappen en ekstra gang på millionærskatten.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Det er selvfølgelig, fordi vi vurderer, at omkostningerne er af en størrelsesorden, som gør det muligt at finansiere det sådan – det er rigtigt.
Og hvis vi tager fejl, eller der i forhandlingerne – der skal jo flertal til for at lave sådan et forslag – melder sig nogle andre synspunkter på den samme bane om, hvordan vi kan finansiere noget, som f.eks. Alternativet har gjort, ja, så kigger vi på det.
Det betragter jeg som et mindre problem i forhold til at få nogle konkrete forslag til løsninger på bordet her i Folketinget, og det savner vi jo stadig væk at få fra partierne bag den sygedagpengereform.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Hr. Finn Sørensen bruger ord som ukvalificerede.
Det er jo helt politisk legitimt, at Enhedslisten ønsker at afskaffe varighedsbegrænsningen på sygedagpenge – det er et legitimt politisk ønske – men når hr. Finn Sørensen siger, at vores indvendinger i forhold til finansieringen er ukvalificerede, må jeg bare sige, at der er rigtig meget i det, som hr. Finn Sørensen står og siger, som er meget, meget ukvalificeret.
Der er for det første
finansieringen.
Her har jeg tidligere redegjort for, at de økonomiske vismænd vurderer, at der ikke er noget provenu for statskassen ved at indføre en millionærskat.
For det andet fastholder hr. Finn Sørensen, at det ikke har nogen adfærdsmæssige konsekvenser at fjerne varighedsbegrænsningen på sygedagpenge, at det altså ikke vil betyde, at det vil ændre sig for dem, der i dag overgår fra sygedagpenge til beskæftigelse, og at de ikke vil blive fastholdt i sygedagpengesystemet, hvis vi afskaffer varighedsbegrænsningen, på trods af at vi ved fra den virkelige verden, hvor man har observeret det i Danmark og i andre lande, at det har den helt klare effekt, at det er det, der sker i den virkelige verden.
Hr. Finn Sørensen kan ikke underbygge sine argumenter og kan ikke argumentere sagligt for det modsatte synspunkt, for der er ingen saglige argumenter, fordi vi ved fra observationer i den virkelige verden, at det er sådan, det forholder sig.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Det, jeg forholdt mig til, er det regnestykke, som ordføreren og jeg havde en lille ordveksling om, da ordføreren var på talerstolen, nemlig den tidligere beskæftigelsesministers regnestykke om, at det ville koste 1 mia. kr. at afskaffe varighedsbegrænsningen på sygedagpenge, og at de 700 mio. kr. skyldes, at det gik ud over arbejdsudbuddet.
Det var jo hovedargumentet i det.
Jeg anerkender simpelt hen ikke den tankegang, at det skulle gå ud over arbejdsudbuddet, at vi giver syge mennesker sygedagpenge, for de deltager jo ikke i arbejdsudbuddet i forvejen af den simple grund, at de er syge.
Så det er jo hamrende ulogisk at argumentere på den måde.
Jeg kan ikke huske, om jeg brugte ordet ukvalificeret.
Der kan jeg selvfølgelig godt trække lidt i land igen, for der har selvfølgelig siddet nogle højt betalte professorer og regnet på det.
Så jeg må bare sige, at jeg simpelt hen ikke anerkender den tankegang, og derfor anerkender jeg heller ikke regnestykket.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Men med al respekt, det er jo ikke et spørgsmål om at anerkende en tankegang.
Det er det jo ikke.
Det her er et spørgsmål om, at man har nogle økonomer – om de så sidder på universiteterne, i Beskæftigelsesministeriet eller Finansministeriet – som via personnumre observerer, hvordan virkelige mennesker i den virkelige verden agerer på ændringer af forskellige systemer.
Det er jo sådan, det foregår.
Det er jo ikke bare et spørgsmål om tro.
Det her er dybt sagligt.
Så det er hr. Finn Sørensen, der er ekstremt usaglig og kommer med mange ukvalificerede postulater fra Folketingets talerstol, når han ikke anerkender den forskning, der er på det her område.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg er rigtig glad for den debat, for nu er vi jo kommet frem til, at ordføreren selv anerkender, at det er et gæt, og at et gæt bygger på nogle præmisser.
Så enkelt er det.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg kender udmærket spillereglerne her.
Men et eller andet sted må det føles lidt fattigt at erkende, at der er nogle problemer, og at der ikke er hold i alle de løfter, der er blevet afgivet, om, at ingen skulle miste forsørgelsen, og at man ikke bare kunne få frataget sine sygedagpenge, hvis man ikke var syg osv.
Og så siger Dansk Folkeparti: Det kan vi ikke gøre noget ved, for vi er med i et forlig.
Føles det ikke sådan lidt fladt?
Jeg synes, det er en grov – hvad skal man sige? – mistænkeliggørelse af den indsats, der før i tiden blev ydet fra tusindvis af sagsbehandlere og kommunalt ansattes side i forhold til behandlingen af syge borgere, at man bare har siddet og tænkt: Uha, her kan vi komme til at give førtidspension, og så gjorde man det uden nogen som helst vurdering af borgerens muligheder.
Det er jo et fuldstændig forvrænget billede af, hvad der foregik i den kommunale forvaltning før, men det er selvfølgelig en meget god undskyldning, når man nu skal i gang med at skære voldsomt ned på vilkårene for syge mennesker.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Hvordan går det egentlig med det der med at blive en del af fællesskabet?
For jeg kan forstå på det, at ministeren mener, at det eneste fællesskab, det er værd at være en del af, er arbejdsfællesskabet, og det er jo det, ministeren taler om.
Hvordan går det egentlig med det som følge af den her reform?
Jeg har tidligere stillet spørgsmål om, hvad der skete, når folk har været i ressourceforløb og de har afsluttet det.
Det viste sig, at 2,7 pct. kom i ordinær beskæftigelse.
Når folk mister den offentlige ydelse, de var på, hvor havner vi så?
Men om ressourceforløb, som skulle være erstatning for førtidspension, ved vi ifølge ministerens egne tal, som gjaldt frem til marts 2015, at 2,7 pct. kom i ordinært job.
Hvordan synes ministeren selv det går?
Ja, det er måske også en mærkelig måde at diskutere på, at man, når der bliver foreslået nogle konkrete forslag til ændringer af en lovgivning, som forligspartierne jo helt tydeligt har nogle gevaldige problemer med, så straks kaster sig over, at der ikke lige er sat kroner og øre på, hvor mange mennesker der nu vil blive omfattet af det her lovforslag.
Det tror jeg sådan set ikke det enkelte folketingsmedlem har de store muligheder for at sidde at regne ud – og hvis man gør det, kan det hurtigt blive noget ukvalificeret noget.
Så der ser jeg sådan på det, at hvis der er en vilje til at arbejde videre med det her forslag, stiller vi nogle spørgsmål til ministeren og får at vide, hvad det helt konkret kommer til at koste.
Og så har vi bare givet de andre ordførere den, kan vi sige, politiske udmelding, at vi har peget på, hvor vi skal finde finansieringen.
Det er vel sådan set det, man har brug for for at komme videre i diskussionen.
Så jeg synes, det havde været meget bedre, hvis ordførererne i stedet for at kaste sig over den del havde forholdt sig til, hvad det er for nogle konkrete ændringer, der skal ske i lovgivningen, for at man kan holde de løfter, man har afgivet, og at vi kan behandle syge mennesker ordentligt.
Det har vi nemlig ikke fået nogen bud på fra partierne bag den her sygedagpengelov.
Karsten Hønge (SF), 2016-05-23:
SF er for så vidt ikke så ovenud imponeret over den reform, der ligger, men den er dog bedre end den gamle, for vi synes, at det var godt, at man fik gjort noget ved den risiko, som mange mennesker stod over for, om at miste forsørgelsesgrundlaget, når man var syg.
Men der er jo bl.a. opstået et hul, som vi jævnligt bliver præsenteret for, nemlig den situation, hvor en borger af kommunen bliver erklæret for rask, men når de mennesker møder op i deres a-kasse, bliver de der vurderet som for syge til at tage et arbejde.
Sådan er det jo, når man indfører nogle ting.
Så opstår der nogle steder ting, som man kan løse, og så opstår der nye udfordringer og problemer eller huller andre steder.
Vi må da også konstatere, at sygedagpengereformen ikke fungerer optimalt i alle henseender i alle kommuner, og opfordringen må da lyde entydigt til de borgere, der ikke føler sig ordentligt behandlet: Klag over den afgørelse, der falder.
SF ser meget frem til en grundig evaluering af reformen og kan på den baggrund ikke støtte forslaget fra Enhedslisten, men ideerne fra Enhedslisten, som er lagt frem på det her punkt også.
Og det viser jo, at det vil være meget godt, hvis Enhedslisten både i den her sammenhæng og i andre gjorde sig større anstrengelser for faktisk at blive en del af de forligskredse, så man internt kan bibringe de gode ideer dér, hvor beslutningerne bliver taget, for at rette op på skævheder.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg er sikker på, at ordføreren ville blive gevaldig skuffet, hvis jeg ikke stillede et spørgsmål.
Jeg er nødt til lige at kommentere det med at være en del af forligskredsen.
Det vil Enhedslisten såmænd gerne, men prisen for at være en del af den forligskreds var jo, at man på forhånd skulle acceptere nogle forringelser, nogle ret alvorlige forringelser, nemlig en afkortning af sygedagpengeperioden med 7 måneder, bare for at nævne en vigtig ting.
Det trak jo i den helt anden retning end det, som Enhedslisten ville, og som Socialdemokraterne, Radikale og SF havde lovet sammen med Enhedslisten inden valget, nemlig at vi skulle afskaffe varighedsbegrænsningen på sygedagpenge, ikke at vi skulle afkorte sygedagpengeperioden.
Så det er jo grunden til, at vi ikke var med i det forlig, vi fik ikke engang lov til at komme indenfor, da vi satte spørgsmålstegn ved præmisserne.
Altså, sygedagpengene stopper jo som udgangspunkt 7 måneder tidligere, end de gjorde før, og det her med § 7 er der jo ikke rettet op på.
Det er jo ikke noget nyt problem, nemlig at kommunen kan stoppe sygedagpengene, selv om borgeren ikke er rask.
Så hvad siger ordføreren til de to problemer, og hvad er ordførerens svar til alle de mennesker, der bliver ramt af de regler?
Karsten Hønge (SF), 2016-05-23:
At der er lang vej at gå endnu, men at den her reform opfatter vi som et bedre sted at være end i den gamle.
Det betyder jo ikke, at vi synes, at den her er ideel, eller at den er perfekt.
Det sagde jeg også i min indledning.
Men samlet set synes vi, at med den gamle reform havde du risiko for og hele tiden fokus på, hvornår du røg ud over kanten og ned i et sort hul, hvor du overhovedet ingen forsørgelse fik, hvorimod vi nu trods alt har fået løftet den bekymring af skuldrene på mange syge.
Det er jo en konkret vurdering, at den fordel var større, end at vi ikke fik opfyldt alle de andre ting, vi også gerne ville have haft.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Tak, men nu har f.eks. FOA og 3F jo peget på, at en af konsekvenserne af, at man afkorter sygedagpengeperioden til 22 uger, er, at mange borgere ikke når at blive afklaret helbredsmæssigt, fordi sundhedssystemet ikke kan følge med.
Alligevel mister de sygedagpengene, alligevel bliver de sat 7.000 kr. ned i ydelse fra sygedagpengesatsen og ned til ressourceforløbsydelsen.
Er det retfærdigt?
Det tror jeg egentlig ikke at ordføreren synes det er.
Hvad vil ordføreren gøre ved det?