runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Tak for det.
Jeg skal lige indledningsvis sige, at jeg er her som stand-in for fru Mai Henriksen, vores egentlige ordfører på området.
Jeg har lovet at sige et par ord om forslaget her, da hun ikke kunne være til stede.
Indledningsvis synes jeg det er vigtigt at understrege, at der jo rent faktisk er en række kommuner ude i landet, hvor det her fungerer ganske fint.
Der er kommuner, hvor man har lagt kompetencerne ud til skolerne.
Der er mange steder, hvor det her fungerer i praksis, men det er jo ikke dem, vi ønsker at lovgive for; det er jo ikke dem, vi ønsker at ændre reglerne for.
For det er rigtigt, at kommunen er den ansættende myndighed, men det er jo skolelederen, skoleledelsen, der har ledelsesansvaret på den enkelte skole.
Og der er det altså ikke hensigtsmæssigt, at det så ligesom er en anden instans, der står for at ansætte og afskedige personale.
Derfor er det vigtigt, at man ligesom tager skridtet fuldt ud og ikke ligesom den radikale ordfører siger alle de rigtige ord, men så konkluderer forkert til sidst, altså at man alligevel ikke kan støtte forslaget.
Det er, som om man vil begge dele, men så ikke tør, når det kommer til stykket.
Det er jo lidt ærgerligt.
Vi er helt enige med forslagsstillerne her.
Vi er sådan set lidt ærgerlig over, at det ikke er os, der er kommet med det her beslutningsforslag, for det er det rigtige at gøre: at lægge kompetencen derud, hvor ledelsen er.
For så har ledelsen mulighed for at tilrettelægge dagligdagen og har muligheden for at ansætte det personale, man ønsker.
Men i nogle kommuner foregår det jo på den måde, at der er sådan en pulje, en liste med lærere, som skal omplaceres.
Og hvad betyder det?
Det betyder, at hvis en lærer har været for dårlig til at være lærer på en skole og det er lykkedes skolen at komme af med den lærer, så ryger læreren på sådan en liste.
Det duer jo ikke.
Altså, hvis ikke man er egnet til at være lærer, skal man da finde på noget andet at lave, og så vil det da være godt, at skoleledelsen på den næste skole, hvor der er en ledig stilling, har retten til at ansætte en ny lærer, en ny frisk lærer, altså til at prøve noget nyt.
Det skal selvfølgelig være en, der har kompetencerne og passer ind i den profil, man har brug for.
Det skal altså ikke være sådan, at der er en aftale i kommunen om at sørge for at omplacere lærere, som ikke duer på skolerne.
Det er det, vi egentlig gør op med med det her beslutningsforslag, og det synes jeg er hensigtsmæssigt.
Så vi er fuldt ud tilfredse med det her beslutningsforslag, og vi støtter det fuldt ud.
Og så vil det i øvrigt også være af meget større betydning, være meget mere fornuftigt, at man afsætter 60 mio. kr. til ledelsesudvikling, for det er jo lederne, der skal have lov til at lede.
Det får de lov til med beslutningsforslaget her, og det er derfor, vi støtter det.
Lotte Rod (RV), 2013-02-07:
Det kommer jo også i høj grad an på, om skoleledelsen ønsker at have den, forstået på den måde, at uanset hvordan reglerne er for det her, falder det jo tilbage på, om skolelederne er kompetente, og om de ønsker at have det her ansvar.
Ønsker de det, må de gå til deres kommunalbestyrelse og få det, for der er intet i loven, som den er i dag, der er til hinder for, at man kan lægge det ud til den enkelte skole.
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Jo, der, hvor det er sådan, kan man sige at forskellen er ens.
Men det er jo ikke det, vi drøfter i forbindelse med beslutningsforslaget.
Beslutningsforslag går ud på, at det bliver obligatorisk, at det skal være sådan, at det er skoleledelsen, der har den her kompetence til at ansætte og afskedige personale.
Og der er spørgsmålet, jævnfør det, som ordføreren netop stod og holdt en 5 minutter lang tale om var så utrolig vigtigt, nemlig ledelse, og at der var afsat – hvad var det, der blev sagt? – 60 mio. kr. til at udvikle kompetente ledere for, om ikke det er spild af penge, hvis de ledere ikke får lov til at være ledere, fordi kommunalbestyrelsen ikke ønsker at give dem lov til at køre videre.
Så er det jo spild af penge, så er det 60 mio. kr. lige ud ad vinduet.
Det er derfor, jeg vil høre, om ikke det er rigtigt, at det her beslutningsforslag giver mere ledelseskompetence til skoleledelsen – ja eller nej.
Marie Krarup (DF), 2013-02-07:
Sammenhængen er den, at der er for stor afstand.
Hvis skolelederen ikke selv får lov til at bedømme, om han eller hun vil ansætte den angivne lærer, risikerer man, at en kommunalbestyrelse, der sidder meget langt fra selve skolen, kræver, at vedkommende bliver ansat på grund af andre hensyn.
Og det er ikke optimalt for skolen.
Lars Dohn (EL), 2013-02-07:
Altså, jeg har haft lov til at sidde i skolebestyrelser – skolenævn som det tidligere hed – længe, også i forrige årtusinde.
Jeg har endnu aldrig oplevet, at skolebestyrelsen har indstillet en lærer, som lederen var imod at ansætte.
Marie Krarup (DF), 2013-02-07:
Jeg vil så sige, at jeg har hørt om tilfælde, hvor det faktisk er sket, at man har ansat lærere, som er blevet fyret på nogle skoler for ikke at være tilstrækkelig gode, og som så er blevet ansat på en anden skole.
Og jeg kan forestille mig, at det er, fordi skolelederen opgiver at nedlægge veto mod en sådan ansættelse.
Altså, hvis man alligevel ikke kan få lov til at sætte sine ting igennem
Jeg synes, det er meget, meget uheldigt, at sådan noget kan ske.
Lotte Rod (RV), 2013-02-07:
Ledelse gør en forskel, også i folkeskolen.
Vi stiller store krav til folkeskolen.
Den skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, som de kan blive, skolen skal bryde den sociale arv, og den skal sikre, at alle børn trives.
Det kræver dygtige lærere, der hver dag pirrer elevernes nysgerrighed med spændende undervisning, og det kræver en synlig og stærk pædagogisk ledelse, der sætter retning for kvalitetsudviklingen på den enkelte skole.
AKF's undersøgelse om den højt præsterende skole viser, at de højt præsterende skoler i Danmark netop er kendetegnet ved en klar og tydelig ledelse, som også sætter klare mål for lærernes undervisning og pædagogiske arbejde.
Samtidig påskønner lærerne ifølge en undersøgelse fra SFI, at skolelederen involverer sig i deres arbejde ved at stille krav og angive retning.
Derfor er der al mulig grund til at sætte fokus på ledelsen.
Det bliver ikke mindre vigtigt med folkeskolereformen.
Vi laver jo kun den overordnede ramme.
Hvis det står til os i Radikale Venstre og i regeringen, skal det netop være op til de enkelte kommuner og skoler at fylde mening i.
Det skal være den enkelte skole, der skal udvikle, hvordan man vil indtænke bevægelse, hvordan man vil bruge aktivitetstimerne, hvilke valgfag man vil udbyde, sådan at det giver mening lige netop hos dem.
Det kræver en stærk pædagogiske ledelse, og derfor lægger vi jo netop i folkeskolereformen op til at bruge 60 mio. kr. på kompetenceudvikling af vores ledere.
Det er vigtigt for os i Radikale Venstre, også vigtigere end Liberal Alliances forslag, for der er ikke noget i folkeskoleloven, der forhindrer, at man kan gøre det, som Liberal Alliance foreslår.
Man kan vælge i den enkelte kommune at lægge ansættelses- og afskedigelseskompetencen ud til den enkelte skoleleder.
Og i Radikale Venstre har vi tillid til, at det kan man godt finde ud af lokalt.
Så derfor støtter vi ikke forslaget.
Merete Riisager (LA), 2013-02-07:
Først er det jo smukt at høre, at ordføreren siger, at de ude i kommunerne og på skolerne har fuldstændig frihed til at udfylde de centralt fastsatte rammer, man dikterer fra regeringens side, nemlig en heldagsskole, som skal tvinges igennem på samtlige folkeskoler i hele landet.
Det Radikale Venstre er et parti, som bryster sig meget af at have tillid til lærerne, det kan man se som det første, når man går ind på ordførerens facebookside.
Man kan så tvivle på, om partiet også har tillid til skolelederne, for hvorfor er det, at Det Radikale Venstre ikke ønsker, at skolelederne får det her klare mandat til at hyre og fyre?
Men så vidt jeg har forstået, er Det Radikale Venstre også et parti, som går ind for decentralisering, og decentralisering betyder, at så vidt det er muligt, lægger man kompetencen så langt ud mod borgeren som overhovedet muligt.
Med det her forslag har man muligheden for at lægge en kompetence et skridt længere ud, nemlig fra kommunen og ud til skolen.
Ved ikke at gøre noget, sådan som ordføreren foreslår, vil det jo så i rigtig mange tilfælde ligge hos kommunen.
Her får ordføreren alle tiders mulighed for at gøre det, som Det Radikale Venstre siger de gerne vil, nemlig udvise tillid til skolefolk og decentralisere.
Hvordan kan det være, at Det Radikale Venstre ikke kan bakke op om det?
Lotte Rod (RV), 2013-02-07:
Der er jo lige præcis ikke noget, der står i vejen for det i dag.
Der står i folkeskoleloven, at man har muligheden for at lægge det ud på skolerne.
Den afgørelse kan man sidde med lokalt, sådan at man lokalt kan gøre det, der giver mening.
Og det synes vi sådan set er en fin balance, og vi har fuld tillid til, at man kan finde ud af det lokalt.
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Jeg skal simpelt hen blot høre, om det her beslutningsforslag giver mere eller mindre ledelsesret til den lokale skoleledelse.
Lotte Rod (RV), 2013-02-07:
Det kommer jo an på situationen ude i den enkelte kommune, på den måde at man i dag har præcis de samme muligheder, hvis man ønsker det lokalt.
Det kan de også sagtens få.
Det ligger netop i folkeskoleloven, at man ude i den enkelte kommune kan bestemme, at det skal være op til skolelederne.
Vi har fuld tillid til, at man godt kan finde ud af det ude i kommunerne.
Og om ikke andet så er der jo også kommunalvalg lige om lidt, så der kan man da stemme på nogle af dem, som synes, det her er vigtigt.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til Enhedslisten for at rejse en vigtig debat.
Jeg tror, at au pair-ordningen er noget, der interesserer mange mennesker, og derfor er det selvfølgelig også fint, at den bliver diskuteret her i Folketinget.
Der skal være en ordentlig balance mellem det oprindelige sigte, au pair-ordningen har, og så den faktiske virkelighed, der omgiver ordningen i dag.
Jeg synes, det har været nødvendigt at se den her ordning efter i sømmene, og i regeringen har vi derfor igangsat en omfattende undersøgelse af hele au pair-ordningen for at få klarlagt, hvordan ordningen egentlig fungerer i dag.
Formålet med au pair-ordningen er jo som bekendt at give udlændinge, unge udlændinge, muligheden for at komme på kulturel udveksling i Danmark, og så længe den formålsparagraf gør sig gældende, er det selvfølgelig vigtigt, at det er det, der faktisk også finder sted.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg selvfølgelig også har set de eksempler på au pair-ordninger, der er blevet misbrugt, altså hvor de pågældende personer har arbejdet mere end det, der er tilladt i ordningen; hvor nogle arbejder sort ved siden af; hvor man ikke er blevet behandlet ordentligt i og af den værtsfamilie, hvorved man har sit udgangspunkt i Danmark.
Og jeg synes, det er vigtigt at få slået ned på de tilfælde, der har været, af svig og dårlige eksempler.
Derfor har vi igangsat en større undersøgelse på området.
Den skal gerne give Folketinget et vidensbaseret grundlag at stå på, og på baggrund af det vil vi så i fællesskab kunne diskutere, om der er elementer i ordningen, der skal justeres.
Der er både en ekstern del og en intern del i undersøgelsen.
Den eksterne del laves af SFI, og den interne del laves af Styrelsen for Fastholdelse og Rekruttering.
Det har vi i hvert fald tænkt os at gøre fra regeringens side.
Når vi kender undersøgelsen, kan vi på baggrund af den drøfte, om der er noget i au pair-ordningen, der skal ændres.
På den baggrund kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag, men vi deler Enhedslistens intention om, at au pair-ordningen skal fungere på en ordentlig måde.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-07:
Vi vil gerne kigge på, om der er brug for flere rettigheder til mænd på barselsområdet.
Det er jo også netop derfor, at vi har sagt det, vi har gjort, og det er netop også derfor, vi afventer det her udvalg og ser, hvad det kommer med.
Det er netop for at give flere rettigheder til mænd på barselsområdet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-02-07:
Tak, hr. formand.
Jeg synes ikke, at ordføreren svarede på mit spørgsmål.
Jeg spurgte: Hvorfor vælger Socialdemokraterne at tage rettighederne væk fra familierne?
Hvorfor vælger man at gøre børnefamilierne mindre fleksible?
Hvorfor vælger man at gøre arbejdspladserne mindre fleksible?
Det er det, der sker, når man begynder at tvangsdiktere her inde fra Christiansborg, hvem der skal gå hjemme hos børnene og i hvilke uger, og hvem der ikke skal.
Hvorfor dog ikke lade forældrene selv bestemme?
Ordføreren svarede slet ikke på noget af det.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-07:
Nu ville det selvfølgelig hjælpe, hvis spørgeren så også hørte efter, for det gjorde jeg rent faktisk.
Det, der også er vigtigt for Socialdemokratiet, er selvfølgelig at give de rettigheder, som vi mener også er vigtige for fædrene med hensyn til barsel.
Så hører jeg også hr. Hans Kristian Skibby spørge: Hvad med fleksibiliteten på arbejdspladserne?
Er det det, forældrene vil?
Dertil kan jeg bare sige, at i det udvalg, der er nedsat, sidder jo arbejdsmarkedets parter, også folk fra arbejdsgiverne.
Der sidder også folk fra, det kan være Foreningen Far, det kan være Kvinderådet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Tak til Socialdemokratiets ordfører.
Som jeg forstår ham, går han ind for 12 ugers øremærket barselsorlov til mænd.
Så jeg skal bare høre, om Socialdemokratiet vil stemme for, når der kommer et lovforslag, som går på 12 ugers øremærket barselsorlov til mænd.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-07:
Som jeg sagde i min ordførertale, vil jeg godt anerkende, at 12 ugers barsel selvfølgelig er noget, vi har ønsket, men derefter sagde jeg også, at der nu er nedsat et udvalg, som skal kigge på det, og når de er færdige med deres arbejde, kigger vi selvfølgelig på, hvad det rigtigste så er at gøre.
Der støtter jeg hundrede procent de ord, der kom fra ministeren.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-02-07:
Hvad er alternativet til 12 ugers øremærket barselorlov til mænd?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-07:
Det er noget af det, vi kommer til at diskutere, når arbejdet ligger færdigt fra udvalgets side.
Karina Adsbøl (DF), 2013-02-07:
Jeg er lidt forvirret over ordførerens tale.
Der sidder et udvalg og arbejder på det her, men derfor må ordføreren da stadig væk have en holdning til og en mening om, hvordan tingene skal være.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, hvordan han mener det skal skrues sammen i forhold til barselslorlov.
Hvis ordføreren selv kunne bestemme – og det kan være, at ordføreren også selv har børn – hvordan man skulle tilrettelægge den her barsel, hvordan mener ordføreren så at det ville ske på den bedst mulige måde?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-07:
Jeg har børn, de er ved at være ret store, det er 15 år siden, det var aktuelt, og der kunne jeg desværre ikke få barsel.
Der kunne jeg kun få 14 dages afspadsering, og jeg beklagede dengang ret meget at jeg ikke kunne få det, for det var jeg træt af.
Jeg synes, det vil være rigtig, rigtig dejligt, hvis de nye fædre i dag kan få meget bedre forhold, end vi havde dengang, for det kunne jeg mærke at der var brug for.
Så med de ord vil jeg sige, at jeg synes, det er rigtig godt, hvis vi kan hjælpe mange af de her fædre til at få mere tid sammen med deres børn, end man havde for 15 år siden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-02-07:
Jeg håber, der kommer en ordfører op.
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren i forbindelse med, at vi andre bliver sådan lidt rundforvirrede af, at der nu er et parti, som fremsætter et forslag fra regeringens eget valggrundlag, og så står ordførerne fra regeringspartierne og siger, at de ikke kan støtte forslaget i sin nuværende form, selv om det er et klokkeklart eksempel på noget, som regeringen er enig med sig selv om.
Man har så valgt at skubbe det lidt foran sig ved at nedsætte et udvalg, som skal arbejde med det, og det er sådan set fair nok.
Men grundlæggende vil jeg gerne spørge ordføreren om det her med, at man ønsker at give børnene noget mere far og lidt mindre mor.
For hvis der skal være mere far, bliver der altså også mindre mor.
Hvis far skal have en tvungen del af den her barselsorlov, så bliver der altså også færre uger til moren i familien.
Der vil jeg gerne spørge: Er det ikke grundlæggende problematisk, at man tager en del af handlefriheden og fleksibiliteten fra børnefamilierne?
Hvorfor dog ikke lade folk selv vælge?
Hvorfor ikke acceptere, at det her altså er en af de grundlæggende præmisser for, hvordan en familie selv planlægger sin dagligdag?
Der er mange forskellige familieformer, mange forskellige typer af job osv., men lad dog for guds skyld familierne selv bestemme.
Det er sådan set et indtrængende bud fra Dansk Folkeparti.
Karina Adsbøl (DF), 2013-02-07:
Det må formanden meget undskylde.
Men jeg fik slet ikke noget klart svar fra ordføreren.
Hvad mener ordføreren er rimeligt?
Hvor lang tids barsel skal der øremærkes til fædrene, og hvordan og hvorledes vil ordføreren skrue sådan en barsel sammen?
For ordføreren må jo have en mening selv.
Der er godt nok et udvalg, der sidder og arbejder med det her, men ordføreren må jo have en mening om det, og den mening har jeg lidt svært ved at fange her, altså ordførerens mening om, hvordan det skal være.
Men mener ordføreren ikke, at familierne selv er de bedste til at tilrettelægge, hvordan og hvorledes deres familieliv skal være?
Som jeg sagde tidligere, kan der jo være en grund til, at fædrene vælger, at mødrene skal have det meste af barslen, nemlig at mange mødre gerne vil amme deres barn så længe som muligt.
Det kan der være flere årsager til.
Det kunne jeg godt tænke mig at vide noget om.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Altså, først og fremmest må jeg angribe det, der ligger i spørgerens ord om, at der er nedsat et såkaldt udvalg.
Jeg ved ikke, om Dansk Folkeparti har noget grundlag for at anfægte det udvalg, der er nedsat.
Der er en bred repræsentation, herunder arbejdsmarkedets parter og andre aktører.
Jeg forstår ikke, hvorfor der skal tales nedsættende om den gruppe af mennesker, der er blevet bedt om at løse en opgave.
Vi skubber ikke nogen abe.
Vi ønsker at gøre tingene på en grundig og ordentlig måde, og det er det, vi gør her.
Merete Riisager (LA), 2013-02-07:
Det er en af de dage, hvor man står i en debat her i Folketinget, som er særskilt vanskelig at finde rundt i.
Det er i hvert fald svært for mig at forstå, hvordan det beslutningsforslag, der er fremsat og behandles her i dag, adskiller sig fra regeringens politik.
Kan ministeren ikke lige prøve at redegøre for det, så vi også kan forstå det – vi, der ikke er så godt med?
Dernæst kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ministeren helt principielt mener om det her med, at familien beslutter sig til noget vedrørende barselsorlov.
Da en af regeringens ministre – ministeren for forskning, innovation og videregående uddannelser, hr. Morten Østergaard – for nylig gik på barselsorlov, sagde han først, at han ville gøre det i en kortere periode, og så blev han klogere og sagde, at han ville gøre det i en lidt længere periode.
Det er jo ikke til at sige, hvad der er sket derimellem, men han har i hvert fald besluttet sig for at gøre noget andet.
Der vil jeg bare spørge ministeren: Hvem er bedst til at træffe en beslutning om barselslængden?
Er det hr. Morten Østergaard, eller er det regeringen?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-07:
Jamen det er jo et godt billede på det.
Altså, det bliver pakket ind, og man finder altid argumenter og begrundelser for, at det her sikkert bliver lidt dyrere, og så skal afgiften hæves.
Derfor får vi ikke diskuteret isoleret set, om det nu er nødvendigt eller ej.
Er der afgift nok på det?
Hvor meget er afgift, og hvor meget er reelle udgifter for at erhverve et kørekort, og hvor meget skal til for at producere et kørekort?
Det er det, der burde adskilles hver eneste gang, og det er derfor, Liberal Alliance siger nej og peger på, at det er nødvendigt at få en diskussion om det i stedet for.
Jeg hørte heldigvis, at Dansk Folkepartis ordfører også pegede på, at det er et element, de er meget betænkelige ved.
Det er jo ikke det eneste område, hvor vi oplever, at vi får det pakket ind i et større lovforslag, og så er der lige sådan en lille stigning.
Derfor må der på et eller andet tidspunkt siges nej, uanset om der kan være positive elementer, for ellers kommer det snigende hver eneste gang.
Og jeg kan overhovedet ikke se, om det er begrundede udgifter, der kan henføres til det, eller om det bare er et afgiftssystem, som vi normalt kender det.
Der er jo stort set afgift på alt mellem himmel og jord i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Jeg vil slet ikke gå ind i at diskutere konkrete personers barselsforhold eller familieforhold i det hele taget.
Det kunne ikke falde mig ind, og jeg synes egentlig ikke, det er en rimelig måde at have en politisk diskussion på.
Jeg har det selvfølgelig sådan, at det er de danske børnefamilier, der er deres familieliv nærmest, men det ændrer da ikke på, at der også er lovgivning på familieområdet.
Det gælder allerede i dag.
Allerede i dag er der lovgivning, der er bestemmende for, hvor mange uger mor kan og skal tage, og hvilke uger kun far kan tage.
De regler gælder allerede i dag, og det har jeg i øvrigt ikke hørt nogen anfægte.
Merete Riisager (LA), 2013-02-07:
Jamen det vil jeg da gerne starte med at gøre med det samme så, for i Liberal Alliance synes vi sådan set, det er rimeligt, at den barselsperiode, vi stiller til rådighed, kan tilrettelægges frit af familierne.
Det synes vi da ville være den fuldstændig oplagte løsning og har faktisk svært ved at se, hvad argumenterne skulle være imod den.
Så jeg vil da bare spørge: Hvis det er sådan, at det er familierne nærmest at tilrettelægge længden af fars og mors barselsorlov, hvorfor skal vi så regulere yderligere?
Hvorfor skulle regeringen ønske at reducere den frihed, som familierne har i dag til at tilrettelægge?
Mette Frederiksen (S), 2013-02-07:
Jeg ved ikke helt, hvordan jeg skal tolke spørgsmålet.
Betyder det så, at man vil bryde med de forpligtelser, vi har i EU-samarbejdet?
En stor del af de danske regler, der gælder for det område, er jo bundet op på europæiske regler via EU-direktiver.
Og det er nyt for mig, at Liberal Alliance ikke ønsker at overholde de forpligtelser, vi har i henhold til de europæiske regler.
Så vil jeg i øvrigt gerne fra min side problematisere, at man sætter det her område helt frit, for jeg tror, det er vigtigt, at der er nogle beskyttelsesregler om, hvornår man har adgang til at gå fra, inden man som kvinde skal føde, og i øvrigt også om, hvordan man er beskyttet efter en fødsel.
Det håber jeg sådan set ikke, for det ville være et tilbageslag.
Tilbage står fortsat, at vi har nedsat et udvalg på det område, og når udvalget er færdigt med sit arbejde, tager vi stilling til eventuelle ændringer fremadrettet.