Kim Andersen (V), 2015-02-19:
Det her forslag fra erhvervs- og vækstministeren er jo en ændring af årsregnskabsloven og en række andre love.
Det er et ønske om at få implementeret EU's regnskabsdirektiv, og det er fra regeringens side også et forsøg på at leve op til nogle lettelser i byrderne for virksomhederne i forbindelse med udarbejdelse af regnskaber, samtidig med at der skulle tages hensyn til regnskabsbrugernes behov for de nødvendige oplysninger, og samtidig med at lovgivningen tilpasses den udvikling, der har været på regnskabsområdet i et internationalt perspektiv.
Substansen i forslaget er, at mikrovirksomhederne fremover skal give færre oplysninger i deres regnskab; dattervirksomheder får mulighed for at give færre oplysninger i deres årsregnskab, hvis en række forpligtelser er opfyldt; der gives en delvis ophævelse af kravet om ledelsespåtegning; og små og mellemstore virksomheder får mulighed for at skulle opfylde færre regnskabskrav.
Så langt, så godt, som sagt.
Vi er i Venstre glade for lettelser og reelle lempelser af administrative byrder, når der er substans i det, når der er besparelser og effektiviseringer for virksomhederne.
Men vi skal være sikre på, at det så også er reelle lettelser og besparelser, at det ikke er et slag i luften, at vi ikke på et senere tidspunkt i andet regi kræver de samme oplysninger til forskellige myndigheder, som ville fremgå af eksempelvis et regnskab.
Vi skal være sikre på, at vi ikke her tænker kortsigtet, men har blik for helheden og et langsigtet perspektiv, også for den enkelte virksomhed.
Jeg vil gerne minde om, at det for mig at se ikke er sådan, at en revisorregning nødvendigvis er en udgift for en virksomhed, endsige en unødvendig udgift for en virksomhed.
Vi anerkender, at der er forpligtelser i forhold til EU's regnskabsdirektiv med implementeringen.
Og hvordan er det her så i øvrigt implementeret i forhold til regnskabsdirektivet?
Er det fuldstændig strikt?
Vi er med på, at der er sket en udvikling i internationalt regi i forhold til de europæiske regnskabsstandarder, og det kan være relevant her at se på nogle af de forslag, der er i ministerens L 117.
Vi vil naturligvis være konstruktive i udvalgsbehandlingen over for forslaget, men jeg skal allerede nu bebude, at jeg har en række spørgsmål, der skal besvares og gerne skal besvares positivt.
De vil naturligvis blive stillet til erhvervsministeren.
Jeg synes i og for sig også, at det her er et lovforslag, som har en kompleksitet og et omfang og en betydning for mange virksomheder og med mange afledte konsekvenser, så det er en sag, der fortjener at blive rigtig grundigt behandlet.
Vi får mange henvendelser på lovforslaget udefra, fra organisationer og virksomheder.
Der er mange, der stiller spørgsmål og rejser faresignaler, så jeg synes, at det var rimeligt, om vi her i Folketinget gennemførte en høring af lovforslaget.
Jeg har gode erfaringer med høringer.
De er med til at kunne belyse sagen grundigt, få skilt klinten fra hveden og få de forskellige eksperter og interessenter sat over for hinanden og få gjort deres argumenter gældende og regnebrættet gjort op, så jeg vil foreslå, at vi laver en høring.
Jeg håber også, at erhvervsministeren vil være positiv over for et forslag og medvirke i en sådan høring og stille kapacitet til rådighed fra sit ministerium.
Jeg tror, at det kunne være rigtig godt for lovprocessen i den her sag, og det vil være noget, vi lægger vægt på fra Venstres side.
Hvis det i øvrigt kan lade sig gøre, vil vi naturligvis være konstruktive i det videre arbejde med lovforslaget.