Bertel Haarder (V), 2011-01-14:
Forslagsstillerne har fremsat forslag om justering af opgørelsen af det socioøkonomiske udgiftsbehov, som indgår i grundlaget for fordelingen af regionernes bloktilskud på sundhedsområdet.
Formålet er at gennemføre en tilpasning af tilskudssystemet for regionerne på sundhedsområdet.
Der foreslås en justering af opgørelsesmetoden for tabte leveår, så kriterieværdien ændres til at blive opgjort i forhold til den gennemsnitlige middellevetid i hele landet tillagt 1 år i stedet for i forhold til den region, hvor man lever længst.
Jeg har selvfølgelig lyst til at rose dette velgennemarbejdede lovforslag.
Forklaringen er jo den enkle, at det er regeringen, der har udarbejdet det; det var sat på lovprogrammet i januar sidste år, men dele af forslaget skulle dog opdateres, hvis forslaget skulle gennemføres.
Lovforslaget har den historie, at det er udarbejdet med baggrund i analyse af de kriterier, som indgår i opgørelsen af regionernes udgiftsbehov på sundhedsområdet.
Den analyse blev gennemført i Indenrigs- og Sundhedsministeriets Finansieringsudvalg og blev igangsat på baggrund af økonomiaftalen mellem regeringen og Danske Regioner for 2009.
Finansieringsudvalget pegede på forskellige principielle justeringsmuligheder, men uden at tage stilling til, om de enkelte muligheder skulle gennemføres, og uden at vurdere de fordelingsmæssige virkninger.
I forlængelse af Finansieringsudvalgets analyse blev der så udarbejdet et lovforslag, som blev sendt i høring hos Danske Regioner i november 2009, altså for over et år siden.
Danske Regioner valgte ikke selv at fremsende et høringssvar; man valgte at videresende forslaget til de fem regioner, som så indsendte hver deres bemærkninger til lovforslaget.
Fire ud af fem regioner fremsendte bemærkninger om, at der burde foretages yderligere ændringer i udgiftsbehovsberegningen.
To regioner mente, at de byrdefordelingsmæssige virkninger var for store; det gjaldt naturligvis de to regioner, som med forslaget stod til at få ganske betydelige tab, nemlig Region Hovedstaden og Region Sjælland.
Men også to af de øvrige regioner bemærkede, at den løsning, der var lagt frem, var utilstrækkelig.
Derfor var det jo vanskeligt at konkludere, at der var opbakning til den løsning, som forslaget lagde op til.
Og det medvirkede til, at forslaget ikke blev fremsat for Folketinget.
Men det er også relevant at tage i betragtning, at der er sket andre udviklinger siden januar 2010.
Der har været nedsat en arbejdsgruppe med KL, Danske Regioner, Finansministeriet og Indenrigs- og Sundhedsministeriet, som har set på mulighederne.
I forlængelse heraf har regeringen sat et forslag om ændret kommunal medfinansiering af sundhedsvæsenet på lovprogrammet til fremsættelse i slutningen af februar, altså i dette forår.
Regeringen finder det ikke hensigtsmæssigt så tæt på en ændring af kommunernes medfinansiering af sundhedsområdet at foretage en ændring af bloktilskudsmodellen, uden at denne ændring af medfinansieringen bliver taget med i betragtning.
På baggrund af disse to forhold – altså høringssvarene fra regionerne, der mildt sagt ikke var positive i fire ud af fem tilfælde, og den bebudede ændring af medfinansieringen af sundhedssektoren – kan regeringen ikke tilslutte sig det forslag, som her er til behandling, uanset at det i sin tid for langt over et år siden blev udarbejdet af regeringen selv.
Der er løbet vand i åen siden, og det er derfor, vi gerne vil holde hesten endnu en stund.
Man kan jo altid diskutere, om anlægsudgifter skal behandles på den ene eller den anden måde.
Jeg vil gerne i et svar til udvalget give en god beskrivelse af, hvordan og hvorledes vi har tænkt os, at anlægsudgifter skal indgå.
Jeg vil også på det punkt meget gerne give en beskrivelse til udvalget, og det samme gælder det med de selvejende institutioner.
Det er jo meget naturligt, at Kommunernes Landsforening, når de skriver høringssvar, så gør opmærksom på det eventuelle merarbejde, som halvårsregnskaber fører til.
Det synes jeg er helt i orden, også fordi vi jo skrev i aftalen med KL, at vi skulle søge at begrænse det administrative merarbejde.
Jeg nævnte, at der ikke er tale om, at halvårsregnskabet skal revideres, og at der gennemføres en forenkling af reglerne vedrørende omkostningsregnskaber.
Når regeringen ikke har gjort det endnu mere enkelt, som Kommunernes Landsforening måske kunne have ønsket, så skyldes det selvfølgelig, at overskridelserne har været gigantiske, at det virkelig er sidste udkald, hvis der skal være tiltro til, at man i aftaler mellem stat og kommune kan sikre sig mod en voldsom vækst i kommunerne.
Det er selvfølgelig det, der er baggrunden for, at vi ikke har kunnet lytte til alle ønsker.