Pernille Skipper (EL), 2013-10-24:
Som flere har nævnt her fra talerstolen, er doping et stort sundhedsmæssigt problem.
Vi kan ofte læse, hvordan fagfolk mener, at det også er et stigende problem, og så sent som i dag, hvilket der også er flere der har nævnt, hører vi fra flere på Rigshospitalet, at flere og flere unge mænd indlægges med hjerteproblemer på grund af brug af dopingmidler.
Det, vi også kan læse i den artikel i dag, er, at vi mangler viden, og at vi mangler en kortlægning af omfanget af problemerne.
Der mangler en kortlægning af omfanget af problemerne.
Men det er et problem, og det skal bekæmpes.
Spørgsmålet er, om det her lovforslag er det rigtige værktøj til det.
I Enhedslisten mener vi noget så basalt, som at der skal være en mening med straf.
Skal man hæve strafferammen, skal det være, fordi det har en præventiv effekt, altså fordi man derigennem forhindrer, at flere begår kriminalitet.
Det kan have en effekt, når der er tale om organiseret kriminalitet.
Når der sidder nogle beregnende, udspekulerede bagmænd og gennemtænker deres kriminalitet, fordi de gerne vil tjene store penge, ja, så kan udsigten til at blive opdaget og udsigten til en høj straf godt afskrække dem fra at foretage det, de ellers havde tænkt sig.
Spørgsmålet er i den her sammenhæng, når vi taler om at hæve strafferammen for grov dopingkriminalitet, om der er tale om organiseret kriminalitet på den måde.
Altså, er der et behov?
Er der egentlig mening med den her strafferamme ud over det, at man så kan stå her på talerstolen og sige, at man vil slå hårdt ned?
For ellers er det jo ikke andet end symbolpolitik.
I marts sidste år var det her spørgsmål også oppe, og da sagde Rigsadvokaten, som afgav en redegørelse, at man ikke var bekendt med sager, hvor der havde været behov for en højere strafferamme.
Det henholdt regeringen sig til på det tidspunkt, og man sagde derfor, at det mente man ikke var nødvendigt.
Og i bemærkningerne til det her lovforslag henviser man til store problemer i Norge og Sverige, men ikke til store sager fra Danmark.
Derfor vil vi i Enhedslisten gerne have en opklaring og lidt mere viden, før vi tager endelig stilling.
Er en højere straf nu også det rigtige værktøj i den her forbindelse?
Det mente regeringen ikke for 1 år siden, og derfor kan man godt have en mistanke om, at der måske er tale om symbolpolitik.
Vi vil gerne høre, om der er sket en ny udvikling siden marts sidste år.
Hvad er årsagen til, at man har ændret holdning?
Er der kommet ny viden fra Norge eller Sverige eller Tyskland om, hvilken effekt en ændret strafferamme har haft dér?
Den viden skal vi have til rådighed.
For der er ingen tvivl om, at vi skal bekæmpe brugen af dopingmidler, og at doping er farligt.
Doping er meget, meget sundhedsskadeligt.
Derfor er vi nødt til at bekæmpe efterspørgslen.
Vi er nødt til at forebygge det, vi bliver nødt til at oplyse brugerne, som især er unge mænd, om, hvad de gør ved deres krop.
Vi kan måske også kigge på England, hvor man er begyndt at tænke på skadesreduktion, og det vil altså sige, hvordan man hjælper unge mænd, som er i et decideret misbrug, til ikke at ødelægge sig selv nær så meget og til at leve et nogenlunde normalt liv med det misbrug, de har. Vi skal som sagt bekæmpe doping.
Men vi skal gøre det med de rigtige værktøjer, og der er vi altså i Enhedslisten ikke overbevist om, at en hævet strafferamme er det rigtige.