runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2014-01-21:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, om den konservative ordfører mener, at den danske regering kunne have virket som en stemme i offentligheden i Vesten for, at man kunne have gjort noget i konflikten i forhold til Syrien, at man f.eks. kunne have bevæbnet de syriske moderate oprørere, at man i det hele taget skulle fravælge passiviteten og vælge at gøre noget i stedet for at sidde på hænderne.
Mette Bock (LA), 2014-01-21:
Nogle gange skal man jo begrænse sig for at få budskabet til at stå lidt klarere, men jeg vil gerne komme med nogle få bud:
Samtænkning er jo sådan noget, man dårligt kan sige man er imod.
På den anden side synes jeg også, man skal være meget varsom med, hvad det egentlig er, man samtænker, og hvor langt samtænkningen kan gå.
Jeg ved f.eks., at der er en række ngo'er, som i den grad gerne vil bede sig fritaget for at blive spændt for en sikkerhedspolitisk strategi, fordi de derved mister deres troværdighed og uafhængighed og dermed mulighed for at kunne agere også i verdens brændpunkter.
Et andet eksempel på det handler om, hvordan vi skal forholde os til de helt konkrete konflikter, der er – Syrienkonflikten er jo den ene – og jeg tror, at vi alle sammen må erkende, at i den konflikt er der bare ingen nemme løsninger.
Det er utrolig broget.
Men vi stod jo, vil jeg sige til hr. Christian Juhl, skulder ved skulder, da vi sidst havde diskussionen om muligheden for en militær intervention, altså om man skulle eller ikke skulle gøre det, og jeg synes, det er et meget godt eksempel på, at den danske regering altså vælger – jeg vil ikke sige døvblindt – at lægge sig i halen på de store alliancepartnere og gøre, hvad de beder Danmark om.
Vi skal også bruge vores egen sunde fornuft og ikke blot kigge på en reaktion på en konkret situation, men også tænke langsigtet: Hvad kan på den lange bane bidrage til, at vi får løst konflikterne og ikke bare får markeret os i forhold til den forfærdelige situation, der var lige nu og her?
Så det er de lange sigtepunkter, hvor det ikke kun er et spørgsmål om at reagere på konkrete ting, de lange linjer, vi også meget gerne vil være med til at diskutere.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-01-21:
Jeg vil sige, at operationen i Den Centralafrikanske Republik ikke er nogen fredsbevarende aktion.
Der er ikke nogen fred at bevare dernede for nu at sige det meget mildt.
Med hensyn til Arktis og atomvåbenfri zone er jeg stadig væk tilhænger af det.
Det er regeringen stadig væk, men vi har jo ligesom, om jeg så må sige, haft en føler ude for at finde ud af, hvor realistisk det er i øjeblikket.
Sandheden er bare den, at der ikke er nogen, der vil støtte det forslag, og derfor synes jeg ikke, det er særlig klogt, at man går ud i den store verden og forsøger alle mulige steder at lancere et forslag, som der ikke er nogen – heller ikke af dem, man kunne forvente ville støtte os – der vil støtte.
Men bliver der en mulighed for det, hvis vi mærker en opblødning hos nogle af de lande, som kunne støtte os, så er der da en ny situation, så jeg vil ikke afvise, at det kan blive aktuelt igen.
Christian Juhl (EL), 2014-01-21:
Jeg tror, at jeg forstod svaret.
Jeg kan nemlig godt forestille mig, at FN sagde til europæiske lande: Vil I hver især stille nogle tropper til en fredsbevarende styrke?
Man skal passe på, at tingene ikke skrider, så det ikke er fredsbevarende opgaver, men alt muligt andet, man går i gang med.
Med hensyn til Arktis vil jeg gerne høre, om ministeren vil uddybe sine standpunkter om, at en atomvåbenfri zone ikke længere er aktuel for Arktis, som jeg hørte i pressen for nylig.
Jeg synes, at jo mere is der smelter, jo mere land der bliver frit, jo mere trafik der kommer deroppe, jo mere aktuelt bliver det fra starten af at sige: Hey, her er en dagsorden, som er mindst lige så vigtig som spørgsmålet om, hvorvidt vi kan handle eller få fat i råstofferne.
Lene Espersen (KF), 2014-01-21:
Ja bestemt, og jeg vil sige, i den tid hvor jeg selv var udenrigsminister, støttede jeg også helhjertet sammen med Frankrig og Storbritannien, at EU skulle gå forrest i at støtte de moderate kræfter i Syrien.
Det er jo meget ærgerligt, at passiviteten fra Vesten faktisk har betydet, at de eneste, man har støttet, er diktaturet i Syrien, der slår egen befolkning ihjel, og så er det de allermest ekstreme kræfter i form af al-Qaeda, der har fået vind i sejlene, fordi Vesten har været passiv.
Så det er utrolig ærgerligt, at man ikke har været mere aktivt på banen for at sikre de moderate kræfter.
Lene Espersen (KF), 2014-01-21:
Jeg synes bare, at man skal se på Libyen.
Så kan man se på, hvad betydning det har, at Danmark havde en klar stemme og var med i forreste række fra første færd.
Søren Pind (V), 2014-01-21:
Hvad siger den tidligere udenrigsminister så til udsagnet om, at Danmark er et lille land og ikke selv kan gøre noget, altså at det ingen betydning har, hvad Danmark mener, siger og gør?
Christian Juhl (EL), 2014-01-21:
Jeg har to ting.
Centralafrika ser jo forfærdelig ud i øjeblikket, og ministeren nævnte beslutningen om at sende EU-tropper derned og antydede dermed, at vi også skulle ophæve forsvarsforbeholdet.
Jeg er nu ikke så sikker, men jeg vil gerne høre: Er ministeren opsat på, at vi skal militarisere EU som organisation?
Er en indsats i Centralafrika ikke bedre styret og ledet fra FN's side med det grundlag, vi trods alt har i FN?
Der er jo en væsentlig forskel på EU's grundlag for at deltage i sådan nogle aktioner og FN's grundlag.
Personligt er jeg mest tryg ved at tage udgangspunkt i FN's grundlag, der både er afprøvet og har en meget, meget bredere opbakning end et EU-grundlag.
Jamen jeg synes også, det er vigtigt, at man påpeger fejl og mangler i ministeriernes arbejde, når man kommer ud for dem.
Men er det ikke også vores opgave som politikere bare at komme med et forsøg på nogle bud på, hvad sådan en strategi så skal indeholde, eller hvilken retning den skal gå i, eller hvilke elementer vi skal have lagt på bordet, for at den bliver fornuftig?
vil jeg spørge fru Mette Bock.
Er det ikke også politikeres pligt at give et par gode råd til ministeren?
Det andet bliver sådan lidt fattigt, synes jeg.
Men alligevel peger hr. Søren Espersen på, at vi skal opruste og gøre os stærke militært.
Hvad i alverden havde hr. Søren Espersen tænkt sig at vi skulle bruge en oprustning til?
Hvis der sker et økonomisk skift i verden, så er det vel økonomisk-politiske ting, der skal ske, for at man vil forhindre det.
Søren Espersen (DF), 2014-01-21:
Det er sjovt, men jeg har sådan på fornemmelsen, at hr. Christian Juhl ville have sagt det samme i forbindelse med Sovjetunionen for snart mange år siden: Hvad skal vi da med alt det her oprustning?
Hvorfor skulle vi da ikke bare gøre det, som hr. Christian Juhl foreslår?
Men der var altså præsidenter i USA, senest Ronald Reagan og også andre, der forstod, at det ikke er måden, man handler med et kommunistisk diktatur på.
Jeg siger ikke, at man skal starte en krig.
Jeg siger, at man skal være på vagt, og jeg siger, at vi skal opruste i det samme tempo, som Kommunistkina gør.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Christian Juhl i, at Kina er på vej, kommer buldrende frem.
Det er også derfor, jeg synes, at man skal tage det alvorligt.
Der er en stor forskel på, om det et kommunistisk land, som begynder at møve sig frem, eller det er et demokrati.
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-21:
Tak for det.
Hr. Søren Espersen taler ihærdigt for øgede forsvarsudgifter.
Redegørelsen afspejler jo vigtigheden af, at udvikling og sikkerhed går hånd i hånd, at det sammentænkes, og at vi både investerer i skoler og sygeplejersker og i soldater og politi.
Anerkender ordføreren dermed ikke, at et så markant fald i udviklingsbistanden, som Dansk Folkeparti ønsker, også kan have sikkerhedspolitiske negative konsekvenser for Danmark på lang sigt?
Christian Juhl (EL), 2014-01-21:
Jeg vil gerne spørge hr. Søren Espersen, om ikke det er rigtigt, at da det økonomiske verdensherredømme skiftede for 100 år siden fra England-Frankrig til USA, skete det via to verdenskrige, og om ikke han er enig i, at der i øjeblikket netop er ved at ske et økonomisk skift fra USA, der er dybt forgældet og i min personlige opfattelse dybt utroværdig også på udenrigspolitikkens område, til måske Kina, til måske et andet land, og at vi derfor bør overveje en helt ny måde at fordele magten i verden på i stedet for at sige: Nå ja, så tager vi en ny krig med Kina, fordi det var jo det, der var resultatet af skiftet fra Europa til USA.
Søren Pind (V), 2014-01-21:
Venstre har kontinuerligt foreslået, at man bl.a. kunne bevæbne de moderate oprørere, at man skulle støtte et pres på Vestens ledere for at få dem til at foretage sig noget, der kunne forandre den bane, som man jo hele tiden har kunnet se.
Men vi har nu set spørgsmålet om at forfølge den politiske proces udfolde sig i adskillige år.
Det har resulteret i i nærheden af 140.000 dræbte, 9 millioner internt og eksternt fordrevne flygtninge og altså bl.a. den tortur, som man ser folk stå hændervridende og betragte, men som jo ikke er nogen som helst overraskelse, hvis man ved bare en lillebitte smule om Assads sikkerhedssystemer og måden, han har grebet det an på.
Christian Juhl (EL), 2014-01-21:
Det må jeg vente med at svare på, til jeg har lidt mere tid til det, så jeg vil gerne gentage mit spørgsmål: Har Venstre overhovedet et politisk bud eller et militært bud eller et handelsmæssigt bud på, hvordan vi kan påvirke processen i Syrien, eller skal vi gætte os til det?
Steen Gade (SF), 2014-01-21:
Jamen jeg vil sige til hr. Christian Juhl, at jeg mener, at venstrefløjen skal gøre ligesom alle andre.
Vi skal tænke over, hvordan vi bruger vores kræfter, og hvad vi giver førsteprioritet, og hvad vi giver andenprioritet og tredjeprioritet.
Det mener jeg i hvert fald at vi skal, og det var det, jeg forsøgte at svare på.
Det er jo akkurat, som hr. Christian Juhl ved, ligesom når FN den ene gang efter den anden siger det til Den Afrikanske Union.
Så vil man jo også kunne forestille sig, at Den Europæiske Union kan stille med soldater til en fælles fredsbevarende FN-styrke.
Der er det bare jeg lige så forsigtigt siger, at hverken Enhedslisten eller SF eller andre egentlig synes, det er noget, der er særlig smart, at et eller andet forbehold skulle hindre os i at være med i en sådan fredsbevarende aktion.
Christian Juhl (EL), 2014-01-21:
Jamen vi har da aldrig på venstrefløjen været bange for at byde ind på noget, selv om der på forhånd ikke var flertal for det.
Så får man jo aldrig nogen ideer udviklet.
Jeg har også et spørgsmål om fredsbevarende styrker.
Det forstår jeg ikke helt.
Hvis Danmark skal deltage i fredsbevarende styrker, skal det så ikke helst foregå via FN og under FN's ledelse?
Vi har vel aldrig haft en fælles politik i Danmark om, at det skal foregå under EU's ledelse, og at EU egentlig skulle militariseres?
Steen Gade (SF), 2014-01-21:
Altså, atomvåbenfri zoner mener jeg er vigtige mål.
I forhold til Mellemøsten lægger jeg altså lige nu vægt på, at Kerrys projekt lykkes og der bliver lavet en aftale om en tostatsløsning – men det skal vi diskutere bagefter.
Det ville være det, jeg synes var det vigtige at kigge på nu.
I forhold til det arktiske område har jeg jo forstået, at der er blevet lavet sonderinger i kredsen om, hvorvidt det er en sag, vi kan få til at flyve nu, og hvis den ikke er til at få til at flyve nu, er det ikke en sag, vi tager op som den, vi vil fylde alle dagsordener med.
Der er nok at tage fat på på det arktiske område, og jeg håber også, at vi kan komme frem til, at der kan laves en atomvåbenfri zone.
Men jeg har forstået, at det ikke er en, som andre vil byde ind på, og så er det jo måske ikke det vigtigste.
Søren Espersen (DF), 2014-01-21:
Nej, det vil jeg ikke sige at jeg anerkender.
Jeg synes bestemt, at der vil kunne skæres rigtig mange penge på udviklingsbistanden, som jo i øjeblikket nok er på – det ved jeg ikke – 14, 15, 16 mia. kr., og den kunne sagtens skæres ned til det, som FN anbefaler, omkring de 0,7 pct., for at få nogle mere effektive hjælpemidler i forhold til de lande, der har behov for det.
Søren Espersen (DF), 2014-01-21:
Jamen jeg synes, at det er generende, at vi, hver eneste gang vi har et forsvarsforlig, skal skære ned.
Sidste gang her var det næsten 3 mia. kr., der forsvandt af forsvarsbudgettet, næsten 10 pct.
Jeg synes, at det er en forkert måde at gøre det på.
Det er en forkert udvikling.
Jeg synes, at man skal forsøge virkelig at hjælpe USA i den her situation, som USA står i, ved at tage vores del af ansvaret.
Det kan ikke være rigtigt, at det altid er USA, der skal betale for de ubehagelige ting.
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-21:
Nu kan man sige, at de 0,7 pct. er det minimum, som FN anbefaler.
De hindrer jo ikke nogen lande i at gå foran og yde en stærkere indsats, og er det måske ikke rigtigt, at Danmark især der kan yde en aktiv også sikkerhedspolitisk indsats i verden?
Christian Juhl (EL), 2014-01-21:
Det handler om atomvåbenfri zoner.
Hr. Steen Gade nævnte Mellemøsten, og jeg vil gerne høre, om det er aktuel SF-politik, at vi skal arbejde aktivt for en atomvåbenfri zone, inklusive Israel, i Mellemøsten.
Og så vil jeg gerne spørge, om det sikkerhedsmæssigt er problematisk at arbejde for en atomvåbenfri zone i Arktis.
Det har vi da i hvert fald tidligere diskuteret, og vi har været enige om, at det ville være et rigtig godt og vigtigt mål, når nu der kommer mere passage deroppe.
Mette Bock (LA), 2014-01-21:
Så må jeg spørge på en anden måde.
Hr. Søren Espersen vil ikke være med til at kalde det ulovlige bosættelser, og jeg kan faktisk godt prøve at følge det, for det er rigtigt, at FN ikke er nogen regering, som vedtager love.
Så hvis ikke vi kan kalde det ulovlige bosættelser, vil hr. Søren Espersen så være med til at kalde det illegitime bosættelser?
Eller er det sådan, at hr. Søren Espersen faktisk mener, at det, der finder sted, både politisk, moralsk og juridisk er helt i orden?
Søren Espersen (DF), 2014-01-21:
Nej, det, det gælder om, er at finde frem til, hvor grænsen skal gå mellem de to stater.
Det kan godt ske, der er nogle, der bliver flyttet fra det ene sted til det andet.
Man opgav Gaza.
Mange af de israelske byer og landsbyer, for det er det, vi taler om, er store byer nu, og det er det, man kalder bosættelser, og det lyder som små kosteskabe ude i ørkenen.
Men det er det jo ikke, det er byer.
Det er muligt, at nogle skal flyttes, som man gjorde med Gaza, men det kan man først finde ud af, når man laver fredsslutningen.
Man kan ikke på forhånd sige, hvad det er, der så er Israel, og hvad det er, der er Palæstina af det her kæmpe store område, som engang var mandatområdet Palæstina.
Det var også hele Jordan og hele Transjordanien, som alt sammen var Palæstina.
De grænser er jo aldrig rigtig blevet fastslået.
Der har været 12 af dem eller sådan noget bare siden århundredskiftet.
Så jeg mener ikke, det her er ligetil.
Det er jo en lang redegørelse, som jeg meget gerne vil give, men det kan jeg jo ikke gøre på 1 minut.
Der har jo også boet jøder i Palæstina i århundreder.
Så sent som ved årtusindskiftet var der faktisk et jødisk flertal i Jerusalem.
Der har været jøder helt tilbage til tidernes morgen.
Det store rykind startede vel i 1840'erne.
Det her er jo ikke noget, der lige pludselig er opstået efter anden verdenskrig, hvor der kom flyvende en masse ind, og så jagede de alle de andre ud.
Det her er jo en kompleks situation, så det er meget vanskeligt på så kort tid at besvare det spørgsmål ordentligt.
Mette Gjerskov (S), 2014-01-21:
Jeg er i hvert fald enig med hr. Søren Espersen, når han siger, at det her ikke er ligetil, for der er ikke noget, når det gælder Israel og Palæstina, der er ligetil.
Men jeg er ikke helt enig i, at der alene er tale om sådan en juridisk gennemgang af, hvad der er lovligt og ulovligt, og en gennemgang af reglerne og den internationale folkeret – selv om jeg jo med min baggrund i Røde Kors ville elske en lang diskussion om Genèvekonventionerne.
Det, jeg har brug for at få at vide af hr. Søren Espersen, er: Uanset den juridiske status, synes hr. Søren Espersen, det er i orden, at der er og laves israelske bosættelser på Vestbredden?
Mette Bock (LA), 2014-01-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne takke ordføreren, for jeg synes faktisk, det var et rigtig interessant spørgsmål, hr. Søren Espersen stillede, altså hvad det juridiske grundlag for at tale om ulovlige bosættelser er.
Det var også interessant at høre svaret på det.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille ordføreren et andet spørgsmål, for vi taler om jura, vi taler om politik, og vi taler om moral i hele spørgsmålet om den her konflikt.
Så jeg vil egentlig gerne stille hr. Søren Espersen et spørgsmål: Hvad mener hr. Søren Espersen
det moralske grundlag er for at fordrive palæstinensere, der igennem generationer har boet i et landområde, fra deres jord?
Søren Espersen (DF), 2014-01-21:
Altså, jeg mener, det er 11 amerikanske præsidenter, som har haft det her som et af deres allervigtigste områder.
Som det har været nævnt, har det lige fra staten Israels oprettelse været noget, der har bekymret og har vakt stor interesse i Det Hvide Hus.
Med de bedste intentioner har man forsøgt alt, hvad man kunne, og det viser jo bare, hvor vanskeligt det her er.
Det er to folkeslag, der gør krav på det samme stykke land.
I Europa har vi gennem tusind år oplevet, at de situationer jo findes – der er ikke nogen enkel løsning.
Bortset fra den ene, at det kun er de to parter, der kan løse det her, hvis man sætter sig sammen og prøver at forhandle uden alle de der sædvanlige forhåndsbetingelser, som altid kommer væltende før hver eneste forhandling.
Man sætter sig fordomsfrit ned palæstinensere og israelere imellem – der starter det.
Christian Juhl (EL), 2014-01-21:
Det er nu min opfattelse, at udgangspunktet for diskussionen er, at den fjerde Genèvekonvention er gældende.
Men i øvrigt vil jeg så ud fra det også gerne diskutere den konkrete virkelighed, de konkrete overgreb, der finder sted dernede, og hvad verdenssamfundet i øvrigt mener.
Selv USA er nu med på, at der bør ske noget.
Selv USA er begyndt at handle, om end det er lang tid siden, de snakkede om det, og det først er nu, de begynder at prøve på det.
Der tror jeg det er hamrende vigtigt, at lande som Danmark og andre siger klart fra.
Jeg synes også, det er hamrende vigtigt, at EU har taget nogle beslutninger, som vi i vores land også skal gennemføre.
Det er netop, at vi ikke accepterer, at danske virksomheder handler med varer fra de besatte områder, og at vi tager afstand fra de politiske fængslinger og tager afstand fra de overgreb på den palæstinensiske befolkning, der dagligt finder sted.
Søren Espersen (DF), 2014-01-21:
Altså, vi kan godt aftale – det er faktisk det, jeg også appellerer til – at det her er en politisk diskussion.
Men så vil jeg gerne have, at det udtryk, der hedder den ulovlige besættelse udgår af debatten – Hr. Christian Juhl har brugt det udtryk utallige gange.
Hvis der er noget, der er ulovligt, må det stride imod en lov.
Vi kan sagtens tage den politiske diskussion om, hvad der foregår mellem israelere og palæstinensere.
Det synes jeg er en rigtig god diskussion, som jo kan ophidse mange, også i andre lande – det er en væsentlig diskussion.
Men så drop det udtryk, og lad være med at skabe en myte om, at der ligger en international lov, som har forbudt israelske soldater at holde øje med, hvad der foregår på Vestbredden.
Christian Juhl (EL), 2014-01-21:
Jamen jeg vil minde om, at vi ikke er i en retssal.
Vi er sådan set i et parlament, og i et parlament er der politikere, som tager stilling til politiske spørgsmål.
Derfor er jeg ikke så ked af, at det her også kaldes et politisk spørgsmål.
Jeg er helt med på, at man godt kan få mange timer til at gå med at snakke udenom ved at tale om, hvilke paragraffer der nu hører til hvor.
Jeg opfatter det som akademisk udenomssnak, og jeg havde ikke regnet med, at det var den disciplin, hr. Søren Espersen øvede sig i, når han var på talerstolen.
Man lukker ørerne for de overgreb, der sker fra Israels side.
Det kan jo være bekvemt, hvis man ikke kan finde andre måder at tage stilling til dem på.
Jeg vil dog bede hr. Søren Espersen om at tage stilling til de uhyre overgreb og de følger, der er af den besættelse og den blokade imod Palæstina, som er tilfældet både på Vestbredden, men ikke mindst i Gaza, hvor det ser helt forfærdeligt ud.
Og at det dermed er nødvendigt, at vi ikke bare håber, at USA kan gøre et eller andet, men at Danmark som stat også forlanger, at der sker noget.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-01-21:
Jeg har såmænd ikke så meget at tilføje.
Det har været en god debat, synes jeg, en relevant debat.
Det er jo rigtigt, at det er vigtigt, at der er bred enighed i Folketinget om det her forslag til vedtagelse om landets politik i forhold til Mellemøstenkonflikten, som er en meget, meget vigtig konflikt at forholde sig til og få en løsning på.
Det er helt rigtigt, som hr. Steen Gade sagde, at hvis det her bryder sammen, er der en risiko for en ny intifada.
Der er også en anden risiko, og det er jo, at amerikanerne ikke vil engagere sig længere.
Nu har amerikanerne forsøgt flere gange meget, meget intensivt med at få en fredsløsning sat i sving.
Clinton forsøgte i sin tid, og nu forsøger Obama og Kerry.
Og hvis det heller ikke lykkes her efter det kæmpe stykke arbejde, som Kerry gør her, vil man så overhovedet på et senere tidspunkt engagere sig i det?
Vi ved jo alle sammen, at de eneste, der har kraft til at få presset parterne til at få gennemført en forhandlingsløsning, er amerikanerne.
Derfor er vi alle sammen meget, meget ilde stedt, hvis det her ikke fører til noget som helst.
Der var lige et par spørgsmål.
Hr. Christian Juhl spurgte om flygtningespørgsmålet og ressourcespørgsmålet.
Det er jo vigtige spørgsmål, men det må jo formodes, at de vil komme til at indgå i de her forhandlinger.
Det er jo klart, at det er centrale emner for specielt palæstinenserne, i hvert fald hvad angår flygtningene, hvordan deres rolle vil være.
Og der har der løbende været forskellige forslag på bordet i de diskussioner, der har været, og det vil der også være her.
Hvordan det vil blive løst, skal jeg ikke kunne sige noget om.
Tilsvarende er ressourcer, specielt vandressourcer, en meget, meget central del af den her konflikt, og jeg går ud fra, at det også er noget, Kerry er optaget af og vil adressere i de forhandlinger, som han er i gang med. Hvad angår bosættelserne, er der jo ingen tvivl om, at den danske regerings politik er, at de er ulovlige.
Det er der ingen som helst tvivl om, og det forklarede hr. Christian Friis Bach sådan set udmærket i sin beskrivelse af Genèvekonventionen og den udtalelse, der er kommet fra Den Internationale Domstol i Haag.
Det er udgangspunktet for regeringen, og det må der ikke være nogen som helst tvivl om.