runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-09-06:
Jamen jeg beklager, hvis jeg ikke havde fået trykket mig ordentligt ind på systemet her.
Men jeg har et spørgsmål til den konservative ordfører, for der har jo over tid været nogle forskelle på den måde, vi har set man skulle tackle den økonomiske situation på, bl.a. også i forhold til hvilken form for europæisk samarbejde Danmark skulle være medlem af.
Altså, i lyset af at euroen har været i krise og at de økonomiske forhold jo har åbenbaret, at der er stærke problemer med euroen, var det måske ikke lige det, man så komme.
Et forslag om, at vi skulle til at have afstemning om, hvorvidt Danmark skulle gå ind i det her projekt med euroen, var lidt overraskende, specielt måske også fra en konservativ partileder, men det sagde han faktisk.
Hvad er De Konservatives synspunkt nu?
Er det, at det ville være en god idé for Danmark at gå ind i eurosamarbejdet?
Ville det gøre de økonomiske vilkår bedre for danske virksomheder og for Danmark i det hele taget?
Eller er man nået frem til den erkendelse, som vi i hvert fald er nået frem til i Dansk Folkeparti, at det ville være skadeligt for dansk økonomi at være med i euroen, at det er godt, vi har vores egen valuta – kroner – og at vi skal holde os ude af europrojektet?
Bjarne Corydon (S), 2012-09-06:
Jamen der er ikke nogen tvivl om, at finanslovforslaget samlet set mindsker antallet af konkurser, i forhold til hvis man havde ført den økonomiske politik, der ellers var lagt op til.
Det mindsker antallet af konkurser og øger antallet af arbejdspladser.
Og det er jo et objektivt faktum, det er beregnet ganske tydeligt, at det skaber 21.000 nye arbejdspladser, herunder også private arbejdspladser.
Det var ikke det, der var lagt op til af hr. Kristian Jensen og den regering, hr. Kristian Jensen støttede og bidrog til at holde ved magten før det folketingsvalg, der så førte til regeringsskiftet.
Kristian Jensen (V), 2012-09-06:
Finansministeren talte om, at debatten havde fjernet sig fra virkeligheden.
Jeg frygter, at det er finansministeren, der har fjernet sig fra virkeligheden.
For de danske arbejdere, der har mistet jobbet på grund af regeringens stigende erhvervsafgifter, er virkeligheden langt fra regeringens selvros om flere job, samtidig med at beskæftigelsen falder.
Og for de unge, der kan se, at de tjener mere ved at være på kontanthjælp end ved at tage en uddannelse, er virkeligheden, at regeringens reformpause er en hån mod deres indsats for at blive den klogeste generation nogen sinde.
Vi har i dag set, at der er et stigende antal konkurser i erhvervslivet i Danmark.
Tror finansministeren, at de stigende byrder, der i finanslovforslaget lægges på erhvervslivet, vil være med til at øge eller mindske antallet af konkurser?
Bjarne Corydon (S), 2012-09-06:
Det synes jeg er en hård straf, selv for et forkert skøn, hvis det skulle vise sig at gå sådan, at skulle gennemlæse hele Liberal Alliances økonomiske politik en gang til.
Så det vil jeg ikke give noget tilsagn om.
De skøn, vi laver i Finansministeriet, laves ikke af mig.
De laves af de bedste eksperter, vi har.
Det er et ganske bredt anerkendt princip.
Fulgte man de anvisninger, man får fra hr. Anders Samuelsen, og lod være, så ville det koste arbejdspladser, og så ville det koste et langt større underskud på de offentlige finanser, som de beregninger, der refereres til, præcist viser.
Anders Samuelsen (LA), 2012-09-06:
Ministeren undlod fuldstændig at give et bud på, hvor det er, det spring fra minus 0,5 pct.s vækst til plus 1,7 pct.s vækst skal komme fra, ud over at henvise til en kickstart, som er en fremrykning af nogle offentlige investeringer, som vi alle sammen godt ved netop bare er, at man flytter nogle arbejdspladser fra fremtiden og hen i nutiden, men dermed selvfølgelig også har mindre beskæftigelse længere fremme på banen.
Tror ministeren selv på, at man ikke i løbet af nogle få måneder bliver nødt til at komme ud og nedjustere skønnet for den vækst på 1,7 pct.?
Hvis det er tilfældet, at man kommer til at gøre det, vil ministeren så ligefrem love at gå ind og genlæse nogle af Liberal Alliances politikforslag, som er de eneste forslag, der er blevet gennemregnet af uafhængige økonomer i ADAM-regi?
Vil ministeren love at lægge den bløde livets ulidelige letheds-retorik på hylden og gå konstruktivt ind og kigge på, hvad det egentlig er, vi foreslår, i stedet for at bygge nogle misvisende billeder op?
Bjarne Corydon (S), 2012-09-06:
Jo, de korrekte tal, hr. Anders Samuelsen har modtaget fra mit ministerium, burde jo gøre hr. Anders Samuelsen til en varm tilhænger af ekspansiv finanspolitik – varm tilhænger af en ekspansiv finanspolitik, altså at fremrykke investeringer, som skaber arbejdspladser i en lavkonjunktur, fordi det, tallet på 1,7 jo afspejler, er ikke mindst, at man ved at føre en aktiv økonomisk politik kan holde hånden under beskæftigelsen.
Det er tankevækkende.
Man kan jo tage et kig på Storbritannien, hvor regeringen har gennemført, tror jeg, mange af de ideer, hr. Anders Samuelsen synes vi skal kaste os over her i Danmark.
Det har jo ikke just ført til økonomisk vækst og øget beskæftigelse.
Der skrumper økonomien, også i et tempo, hvor vi slet ikke kan være med.
Når vi skønner 1,7 pct., er det ikke mig, der gør det, så er det eksperterne, der gør det, og det gør de på baggrund af den politik, vi fører.
Og som jeg sagde lige før, er Nordea netop kommet med et skøn, der er endog en kende mere positivt.
Kristian Jensen (V), 2012-09-06:
I »Økonomisk Redegørelse« på side 167 skriver finansministerens kollega, at den 1-årige finanseffekt af regeringens økonomiske politik er -0,6.
Hvis det var sådan, at man ville have en positiv finanseffekt, skulle regeringen have valgt noget andet.
Det virker, som om finansministeren mere snakker uden om end svarer på spørgsmålene.
Så lad os i stedet tage noget teori, da det er der, finansministeren hellere vil have diskussionen.
Må jeg ikke spørge finansministeren bare sådan for diskussionens skyld: Kunne man ikke føre en offensiv finanspolitik ved at gennemføre lempelser af erhvervslivets byrder?
Kunne man ikke føre en finanspolitik, der var offensiv, ved at sætte en erhvervsskattepakke i spil, som kunne øge mulighederne for, at danskerne fik renoveret deres huse, som kunne gøre, at man fik sænket grænsehandelsfølsomme varers afgiftsniveau, og som kunne sikre, at man kunne få en større konkurrenceevne, fordi man kunne fjerne nogle af de afgifter, der f.eks. rammer vores turismeerhverv?
Ville det ikke i lige så høj grad kunne være med, hvis man ville føre en offensiv økonomisk politik?
Anders Samuelsen (LA), 2012-09-06:
Finansministeren siger, at der bliver skabt over 20.000 nye job næste år.
Jeg har fået et svar i dag fra Finansministeriet, som peger på, at hvis man ikke får 1,7 pct.s vækst, men får 0 pct.s vækst, så er der 25.000 flere i arbejdsløshedskøen.
Betyder det ikke, at det er et sandslot, man har bygget op, som ikke står på noget sikkert fundament?
Hvad er det, der gør, at finansministeren tror på, at vi i 2013 pludselig får 1,7 pct.s vækst?
Og vil ministeren ikke bekræfte, at hvis vi ikke får 1,7 pct.s vækst, men får f.eks. kun 0,9 pct.s vækst, så er der 12.500 yderligere arbejdsløse, og hvis vi får 0 pct.s vækst, er der 25.000?
Bjarne Corydon (S), 2012-09-06:
Ja, så er det jo godt, at det er grundlæggende forkert.
Som det fremgik af de kvartalstal for den konkrete økonomiske udvikling i Danmark, der kom, og som var skuffende, viste de jo, at der, hvor der er tilbageholdenhed, er i privatforbruget på grund af usikkerhed om de forhold, jeg gennemgik.
Men når det gælder eksporten, står vi jo faktisk stærkere.
Det er rigtigt, at der er udfordringer med hensyn til afgifterne.
Det har vi også lagt op til at drøfte med et ansvarligt udsnit af Folketingets partier.
I øjeblikket er der vel konkret først og fremmest problemer med den fedtafgift, hr. Hans Kristian Skibby selv har været med til at indføre.
Det kunne man måske reflektere over.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-09-06:
Det er i hvert fald taget korrekt fra et ritzautelegram – og så ved jeg ikke, hvem der har svinget den ind på redaktionen, det skal jeg lade være usagt.
Men jeg vil gerne sige noget om det her med, hvilken type job det så er, vi kan se frem til i Danmark, for nu siger finansministeren, at der kommer 21.000 nye job.
Jamen det kan alle de mennesker, der står til at miste deres job, jo ikke bruge til ret meget.
Vi kan tage eksemplet med Dansk Industri: De har beregnet, at de nye sukkerafgifter vil betyde, at man mister 1.000-1.200 produktionsjob i Danmark i fødevareerhvervene.
Det svarer til, at staten vel så indkasserer 1.200 mio. kr. samtidig ved den lejlighed.
De 100 medarbejdere på Samba i Skanderborg f.eks., som jo står foran at flytte jobbene til Tyskland nu på grund af sukkerafgifterne, kan jo ikke bruge de her 21.000 job til noget som helst.
De står foran at miste deres job.
Samba i Skanderborg står foran at lukke, på grund af at deres konkurrenceevne er blevet ødelagt.
Det er sådan nogle ting, som jeg synes er fuldstændig vanvittige.
Regeringen kaster en masse penge ud for at skabe nogle job, men man finansierer det ved at ødelægge erhvervskulturen i Danmark, således at de virksomheder, der er her, mister konkurrenceevne og derfor enten lukker og slukker eller flytter til andre lande.
Det er jo alt sammen dårligt for Danmark.
Det giver en dårlig samfundsøkonomi, og det giver dårligere sociale forhold i Danmark, at folk mister deres job.
Bjarne Corydon (S), 2012-09-06:
Mange tak.
Jamen det er jo sådan, at når man ser på finanslovforslaget, ser man, at det betyder 21.000 flere arbejdspladser i 2013.
Det kan jeg slet ikke forestille mig, at så sagligt et parti som Dansk Folkeparti og så fremtrædende et medlem af Dansk Folkeparti som hr. Hans Kristian Skibby vil bestride.
Det er jo beregnet fuldstændig objektivt i Finansministeriet.
Så der er masser af konkrete forslag bag de ord, der står i kronikken, og i øvrigt tror jeg ikke, det var helt præcist citeret, det, der blev læst op.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-09-06:
Tak, hr. formand.
Jeg synes egentlig, det er ret interessant at få den her debat og få lejlighed til at diskutere lidt med finansministeren.
Det er jo ikke længe siden, at vi oplevede finansministeren som en af fire højt profilerede socialdemokrater indrykke en kronik i Politiken – det kan så undre mig, hvordan man som sådan meget ihærdige ministre kan afse tid til at mødes over en kop kaffe og skrive en fælles kronik, altså tre ministre og til og med også en gruppeformand, men det har man ikke desto mindre gjort – og der er man jo bl.a. kommet frem til i den socialdemokratiske højhed, at Socialdemokraterne vil skabe et partnerskab med erhvervslivet, og at der skal skabes rigtig gode rammer for vækst, samtidig med at virksomhederne skal betale mere i skat og skabe flere arbejdspladser.
Det lyder sådan set måske meget flot, det, der står i den her omtalte kronik, som man kunne blive enige om at indrykke i Politiken, men hvis man kigger på det finanslovforslag, som ministeren jo har ansvaret for i dag, er det jo et, der lægger op til endnu flere skatter og afgifter.
Der står jo faktisk klart, at man vil øge erhvervsskatterne med 660 mio. kr. Derudover kan man se, at der også bliver rykket kraftigt i pengeposen set i forhold til den nyindgåede skatteaftale, og vi kan se, at regeringen lægger op til, at boligjobordningen og alle mulige andre ordninger også skal fjernes.
Det betyder jo alt sammen færre arbejdspladser, og det vil jeg gerne have finansministeren til at kommentere.
Bjarne Corydon (S), 2012-09-06:
Det er sådan, at når man sammenligner Danmark med de lande, vi normalt sammenligner os med, så har vi på baggrund af den økonomiske politik, vi fører, faktisk udsigt til en mere gunstig økonomisk udvikling i de kommende år, end det er tilfældet i langt de fleste andre lande.
Det gennemgik jeg meget grundigt i min præsentation af finanslovforslaget, som jo var offentligt tilgængelig, og det bygger på tal, som er fuldstændig objektivt opgjort og tilgængelige for enhver, der måtte interessere sig.
På den længere bane har vi bestemt også udfordringer, det har jeg gjort klart gældende i enhver sammenhæng på en måde, der er alt andet end sjov.
Og vi har planer for at rette op på de problemer, som ikke mindst vores forgængere har medvirket til at skabe, og de planer er meget bredt anerkendt fagligt af folk, der interesserer sig for den slags ting, ikke ud fra et politisk synspunkt, men ud fra et rent fagligt økonomisk synspunkt.
At vi så grundlæggende er uenige om, hvordan sådan en kompleks, moderne økonomi som Danmarks hænger sammen, hvordan den fungerer, fordelene ved, at vi har et stærkt fællesskab osv., det kan vi nok ikke lave om på, heller ikke i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-06:
Jamen så leger finansministeren videre med sit politik.
Det, der blev sagt, var jo ikke, at Danmark var blevet et fattigere land.
Det, der blev sagt, var, at Danmark sammenlignet med andre lande ikke har den samme velstandsudvikling, som de har, og derfor, hvis man følger OECD's prognoser, står til at blive det fattigste land nord for Alperne om blot 5 år fra et udgangspunkt, der ved finansministerens fødsel var, at at Danmark var det rigeste land nord for Alperne.
Det er da en voldsom udfordring, som man ikke bare kan vifte væk med sådan en lille sjov bemærkning – undskyld, jeg sagde faktisk ikke, at finansministeren var sjov.
Jeg sagde, at han forsøgte at være sjov.
Jeg sagde ikke, at det lykkedes.
Kan vi nu i andet forsøg eller måske endda tredje forsøg få at vide, om regeringen anerkender denne udfordring, og hvad regeringen faktisk agter at gøre ved det?
Esben Lunde Larsen (V), 2012-09-06:
Af regeringsgrundlaget fremgår det, at regeringen vil foretage en grundig analyse af det samlede erhvervsstøtteområde som forudsætning for den omlægning af erhvervsstøtteordninger, som regeringen nu her med finanslovforslaget har foretaget.
Er den grundige analyse foretaget?
Bjarne Corydon (S), 2012-09-06:
Nej, det er fru Karina Adsbøl, der misforstår de tal, der er oplyst.
De tal, der her opremses, er jo en reduktion af den stigning i indkomst, man har udsigt til.
Og jeg beskylder sandelig ikke Dansk Folkeparti for at have taget noget aktuelt ansvar for dansk økonomi efter regeringsskiftet – det er desværre ikke tilfældet.
Jeg peger bare på det, man jo ikke kan komme uden om, nemlig at sidst man havde skattereformer, var fordelingen helt anderledes, sådan at de meget store skattelettelser lå helt i toppen, hvor vi jo her sætter målrettet ind på midt i en krisetid at give almindelige lønmodtagere en håndsrækning med skattelettelser, de kan mærke.
Det er også meget målrettet f.eks. enlige forsørgere, der vil få 9.000 kr. mere til sig selv ud af at gå på arbejde i stedet for at være på overførselsindkomst.
Det synes jeg er progressivt.
Karina Adsbøl (DF), 2012-09-06:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål om, hvad kickstarten har givet af reelle arbejdspladser indtil nu.
Men så vil jeg sige, at der er noget, finansministeren har fuldstændig misforstået, for i de beregninger, som Finansministeriet selv er kommet med, står der jo netop, at en enlig førtidspensionist på mellemste førtidspension i en lejebolig mister 6.540 kr., at et par på førtidspension i en lejebolig efter den nye ordning mister 11.710 kr., og sådan kunne jeg blive ved.
Så jeg vil spørge: Er der ikke noget, som finansministeren har misforstået i forhold til de rådighedsbeløb, man kommer til at sidde med?
Bjarne Corydon (S), 2012-09-06:
Det er derfor, vi kalder os et velfærdssamfund.
Mange af dem har brug for en førtidspension, og det får de.
Det er jo også sådan, at den skattereform, vi har aftalt og nu snart gennemfører her i Folketinget, betyder, at der sker en dæmpet regulering af stigningen i de førtidspensioner, vi snakker om.
Det sikrer så mulighed for, at de almindelige lønmodtagere, der går på arbejde hver dag, og som betaler deres skat og sikrer, at vi faktisk har økonomi til at have et stærkt velfærdssamfund, får en håndsrækning i en svær tid.
Og det er jo det, der adskiller den skattereform, vi nu har aftalt, fra det, som Dansk Folkeparti tidligere har medvirket til, nemlig at det er almindelige lønmodtagere, der får skattelettelsen i en grad, der kan mærkes.
Karina Adsbøl (DF), 2012-09-06:
Jeg kan forstå, at finansministeren har reelle tal for, hvor mange arbejdspladser boligjobordningen har skabt, men har finansministeren også reelle tal for, hvordan kickstarten har virket i forhold til reelle arbejdspladser?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Så står jeg her med et brev fra Spastikerforeningen, som skriver, at de er meget oprørte over, at en meget stor del af finansieringen af skattereformen skal ske ved at forringe vilkårene for mennesker på førtidspension.
Da langt over halvdelen af de ca. 10.000 mennesker i Danmark, som er spastikere, har eller vil få førtidspension på grund af deres varige funktionsnedsættelse, kunne jeg godt tænke mig at høre finansministeren, om han mener, det er rimeligt, at mennesker med så stor en funktionsnedsættelse, som ikke har mulighed for at gå ud og få sig et arbejde og gøre noget ekstra, skal betale til skattelettelser.
Bjarne Corydon (S), 2012-09-06:
Jeg er egentlig glad for, at det her spørgsmål om finanseffekten rejses, for så kan vi korrigere den fejltagelse.
I en anden del af materialet gøres det klart gældende, at den samlede virkning af den økonomiske politik, herunder de ting, der ikke tæller med på statsbudgettet, sikrer, at vi også har en positiv jobvirkning i 2013.
Det er heller ikke mig, der har foretaget beregningerne eller skønnene, det er de eksperter, vi har ansat, og hvis arbejde vi ikke blander os i.
Det tror jeg også er bredt anerkendt.
Så har jeg det bare sådan, at det jo ikke er sådan, at det, vi diskuterer her, er ukonkret eller teoretisk.
21.000 arbejdspladser er beregnet fuldstændig objektivt.
Og hvad angår det forslag, Venstre selv har fremlagt, vil jeg sige, at det ganske rigtigt har en masse interessante forslag til at bruge penge, men jo siger meget lidt konkret om, hvordan de skal findes, hvad der ikke kan betegnes som synderligt ansvarligt – man står på ryggen af, at man har haft regeringsansvaret i 10 år, hvor vi tabte 170.000 private arbejdspladser – og jeg synes måske, at man måske nok kunne ønske sig en lille refleksion over det i de indlæg, der kommer i debatten.
Der er gennemført fremrykning af investeringer for langt mere end 10 mia. kr.
Det vil man også kunne se i det materiale, vi har fremlagt i forbindelse med finansloven.
Det er derfor, vi kan få så kraftig en jobvirkning.
Og det er jo sådan med kickstarten – det tror jeg også jeg har gjort gældende, men det er selvfølgelig helt i orden at overhøre det, jeg har gjort gældende, det er jo en del af spillet – at den oprindelige kickstart efterfølgende er udvidet med en lang, lang række initiativer, bl.a. klimaforbedringer i kommunerne, et investeringsvindue, som sikrer private virksomheder et tilskud til at investere, og som Venstre selv har været med til at vedtage – det må man da trods alt have en eller anden form for kendskab til.
Samlet set er der sket en fremrykning af investeringer for et væsentligt milliardbeløb – frit efter min hukommelse ca. 18 mia. kr. i 2013; det kan vi oversende verificerede tal på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-06:
I samme forbindelse kan man jo spørge, hvad der blev af den kickstart, som vi havde en meget stor diskussion om – jeg tror, det var til afslutningsdebatten i 2009.
Socialdemokratiet fremlagde i marts 2009 en vækstpakke på 36 mia. kr., og jeg skal bare høre, om grunden til, at Socialdemokratiet så som regering gennemførte en vækstpakke på omkring 10 mia. kr. og ikke de 36 mia. kr., var, at man mente, at i perioden fra februar og marts 2009 og til finansministeren blev finansminister, var omfanget af landets udfordringer blevet 26 mia. kr. mindre.
Bjarne Corydon (S), 2012-09-06:
Det er helt grundlæggende sådan, at regeringens økonomiske politik kan man finde beskrevet i regeringsgrundlaget og i vores 2020-plan og ikke i »Fair Løsning 2020«.
»Fair Løsning 2020« var Socialdemokratiet og SF's bud på den udvikling, der skulle ske, og den har vi forhandlet til et samlet regeringsgrundlag og senere en plan for dansk økonomi.
Det tror jeg er meget velkendt.
Og når det gælder gæld og underskud i Danmark, viser den gennemgang, jeg lavede af finanslovforslaget, jo, at vi meget voldsomt nedbringer det offentlige underskud i 2013, samtidig med at vi evner at gennemføre investeringer, som skaber 21.000 nye arbejdspladser og på den lange bane styrker dansk økonomi ved at gøre langt mere, når det gælder uddannelse.
Så det synes jeg er ganske stærkt og i ganske god overensstemmelse med det, jeg rent politisk har ønsket mig igennem meget lang tid.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-06:
Nu har finansministeren sådan gjort en del ud af at beskrive, hvordan tingene var, før finansministeren blev finansminister.
Det er jo sådan, at der helst skal være en vis form for sammenhæng – er vi i hvert fald nogle der mener – i forhold til hvad man sagde, før man var i sin nuværende position, og hvad man så gør, når man er i denne position.
Og der skal jeg bare bede finansministeren om at forholde sig til det budskab, som finansministeren kommer med på side 9 i »Fair Løsning 2020« – som finansministeren jo var hovedarkitekt bag – om, at der allerede fra 2013 er udsigt til et fald i den offentlige gæld.
Jeg vil bare høre, hvor jeg i finanslovforslaget fra regeringen kan se, at der er udsigt til, at den offentlige gæld falder, hvilket jo var budskabet fra finansministeren, før han blev finansminister.
Bjarne Corydon (S), 2012-09-06:
Den udfordring, der har været med boligjobordningen, er jo det, man kalder for dødvægt, nemlig at man også giver et tilskud til de af os, der under alle omstændigheder ville have foretaget renovering af vores bolig, f.eks. sådan en som mig selv, der, hvis jeg havde tid til det, sagtens kunne trænge til at få renoveret min bolig og også har råd til det.
Jeg ville få et tilskud af alle andre skatteydere til at gøre det, hvis jeg skulle finde på at gøre det, mens der var en boligjobordning.
Det kommer der jo ikke flere arbejdspladser af.
I øvrigt er det, så vidt jeg er orienteret, ikke sådan, at der er indarbejdet nogen klausul i boligjobordningen om, at det skal være dansk arbejdskraft, der varetager opgaverne.
Så jeg synes, at det er en forholdsvis tynd argumentation, der føres frem.
Lad os nu holde os til de tal, der er opgjort, og til de eksperter, vi har, og de viser, at vi skaber 21.000 nye arbejdspladser med de forslag, der samlet set er fremsat.
Mikkel Dencker (DF), 2012-09-06:
Det er jo en påstand, at det er noget, der giver 21.000 arbejdspladser på et tidspunkt, men det kan jo bare ikke måles.
Ledighedstallet stiger.
Men en grund til, at ledighedstallene stiger, mens man åbenbart kører videre med kickstarten, som måske giver nogle arbejdspladser, kunne jo være, at det er nogle store projekter, som kickstarten går ud på.
Det er nogle store projekter, som jo udliciteres eller udbydes i licitationer, og som alle har mulighed for at byde ind på.
Det kunne jo være, at mange af dem, der har vundet de her licitationer, var udenlandske firmaer.
Så det er udenlandsk arbejdskraft, der kommer her til landet og udfører regeringens kickstart.
Det er jo ikke noget, der påvirker den danske ledighed.
Det er ikke noget, som danske håndværkere kommer i arbejde af, men man skaber arbejde til noget udenlandsk arbejdskraft.
Man hører mange historier om, at de her store byggeprojekter gør brug af udenlandsk arbejdskraft.
I modsætning til det står så boligjobordningen, som netop sigter på, at det er den enkelte husstand, som hyrer en håndværker til at lave noget konkret arbejde.
Det bliver så den lokale håndværksmester henne om hjørnet, man hyrer til det.