runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2011-04-26:
Den anden del af ordførerens tale var noget omkring den kriminelle lavalder, hvor jeg, hvis jeg hørte rigtigt, hørte i teksten til forslaget til vedtagelse, som blev læst op, at det, man gerne ville fra ordførerens side, var at hæve den kriminelle lavalder.
Ordføreren brugte også meget tid i sin tale på at snakke om bekymring, og bekymring er jo det ord, man bruger rigtig meget rundt om i kommunerne og alle steder, hvor man tager sig af børn: Er det bekymringsbørn, er det truede børn, er det risikobørn, og hvad det nu er for nogle ord, vi bruger.
Jeg vil bare gerne have, at ordføreren bekræfter, at siden vedtagelsen af niveauet for den kriminelle lavalder er der sket et markant fald i kriminaliteten blandt de her børn og unge.
I Østjylland har jeg hørt, at kriminaliteten sågar er halveret blandt de unge.
Om det alene skyldes det, skal jeg ikke kunne sige.
Jeg kan godt forstå, at man har haft en bekymring, men er ordføreren bekendt med, at kriminaliteten er faldet ret drastisk siden ændringen af den kriminelle lavalder?
Mette Frederiksen (S), 2011-04-26:
Hvert femte år skal Danmark gøre rede for, hvordan det går med at overholde FN's børnekonvention.
Den dag i januar, hvor Danmark skulle afgive sin afrapportering til FN's Børnekomité, skrev Børnerådet på sin hjemmeside, og jeg citerer: »Danske topembedsfolk skal i dag forklare FN’s Børnekomité i Geneve, hvorfor Danmark på en lang række områder krænker udsatte børns rettigheder.
Danmark er på vej væk fra grundlæggende principper i børnekonventionen, vurderer Børnerådet og 10 danske ngo’er.«
FN’s Børnekomité har senere afgivet sine anbefalinger til den danske regering.
Afrapporteringen er interessant læsning for alle, der interesserer sig for børns tarv, rettigheder og muligheder i det danske samfund.
Det var skrappe ord, der stod på Børnerådets hjemmeside.
Vi er mange i Folketinget, der deler den bekymring om udsatte børns muligheder og rettigheder i Danmark, og derfor har vi rejst forespørgslen i dag. Vi vil i dag gerne have afdækket, hvilke konkrete initiativer den danske regering agter at igangsætte på baggrund af Børnekomiteens anbefalinger, og hvilke initiativer der fremadrettet skal sikre børns rettigheder i Danmark.
Besvarelse
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-26:
Det var et omfattende oplæg, der kom her, og man fristes selvfølgelig altid til at høre, hvordan finansieringen i det er, for generelt er det, som vi altid hører fra Socialdemokraterne, en masse løfter, men ikke så mange måder at finansiere dem på.
En af de mest konkrete ting, de trods alt er kommet med på finansieringssiden, er, at folk, der er på arbejdsmarkedet, skal arbejde 12 minutter mere, og det er jo alle de her børns forældre, der skal arbejde 12 minutter mere, mens deres bedsteforældre kan trække sig tidligt tilbage fra arbejdsmarkedet.
Så mit spørgsmål er, hvordan man kigger på den balance, der er.
For Socialdemokraterne rammer jo børnene på to områder med den politik, man har på nuværende tidspunkt, dels ved at man ønsker, at deres forældre skal arbejde mere, dels ved at man ikke får finansieret udgifterne, så børnene ender med en kæmpe gæld til sidst.
Hvordan vil Socialdemokraterne på den måde forsvare at mene, at man varetager børnenes tarv, når man i den grad overlader regningen til børnene?
Mette Frederiksen (S), 2011-04-26:
Mig bekendt er der ikke påvist nogen sammenhæng mellem, at man har sænket den kriminelle lavalder og at ungdomskriminaliteten generelt er faldende.
Det er korrekt – og heldigvis – at kriminaliteten blandt børn og unge i Danmark er faldet.
Jeg tror sågar, man kan sige, at vi har en af de mest lovlydige generationer i nyere tid, og mens der har været lavet statistik.
Jeg forstår, at de forskere, der står bag den undersøgelse – jeg går ud fra, at det er den samme undersøgelse, vi taler om, for jeg har kun set den ene fra Rockwool Fonden – samtidig tilkendegiver, at en del af det fald skyldes, at politireformen nu er fuldt implementeret, og at der er tale om mindre børne/ungdomsårgange.
Den udvikling, vi har set gennem de senere år, er jo, at den store andel af børn og unge er meget lovlydige, mens der er en lille del af vores især drenge og unge mænd, som begår endog meget farlig kriminalitet.
Jeg tror desværre ikke, man kan påvise nogen sammenhæng mellem lavalder og kriminalitet andet end den, vi måske kommer til at se på et tidspunkt, nemlig at hvis man fængsler børn sammen med voksne, bliver de kun mere kriminelle.
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-26:
Det er jo sådan, at et barn ikke kan blive idømt en livstidsdom, og det er jo en rigtig god ting at have.
Derudover er der jo nogle specielle steder, hvor børn afsoner domme; man har nogle steder, man skal have placeret de unge.
Jeg synes, det er vigtigt, at det her er en samlet pakke, at man altså kigger på det hele.
Der bliver gjort en massiv social indsats for at sikre, at det her skal fungere.
Vi laver masser af ting, vi laver bl.a. boligsociale indsatser rundtomkring i boligkvartererne, der skal sikre, at børn får nogle andre ting at tage sig til end kriminalitet.
Vi har masser af forskellige andre ting, der tager hensyn til det her.
Vi prøver at bryde ghettoerne op, for at sikre, at børn ikke render rundt og ikke ved, hvor de skal være.
Mette Frederiksen (S), 2011-04-26:
Det sidste her er interessant, for det har jo været sådan indtil nu i dansk retspolitik, at man ikke har straffet børn og mindreårige på samme måde, som man straffer voksne.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at den strafreduktion, der tidligere har været gældende i straffeloven, er væk nu?
Kan ordføreren ikke bekræfte, at samtidig med at man sænkede den kriminelle lavalder, fjernede man også strafreduktionen?
Det er jo noget, der har været påtalt fra flere sider, fordi mange af os er af den overbevisning, at man netop lige præcis ikke kan sammenligne børn og voksne, når det gælder kriminalitet, fordi man må forvente, at voksne er bedre til at overskue konsekvenserne af deres handlinger, end børn er.
Vil ordføreren ikke godt bekræfte, at den strafreduktion, der tidligere fandtes for mindreårige, har regeringen og Dansk Folkeparti fjernet, sådan at børn og unge nu sidestilles med voksne, når det gælder strafforfølgelse?
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-26:
Det er jo sådan, at man er kriminel, når man begår en kriminel handling, og spørgsmålet er, hvornår barnet begår den kriminelle handling, og om det bliver skubbet foran og bliver sat til at begå den kriminelle handling, fordi det er under den kriminelle lavalder.
Det, der er det interessante, er jo at se på: Kan vi undgå, at barnet begår den kriminelle handling?
Det synes jeg kunne være rigtig interessant, for jeg mener jo, at det, der er det vigtigste, er, at vi prøver at sætte ind med nogle tidlige tiltag, så vi undgår, at de nogen sinde begår den kriminelle handling.
Hvis de bliver skubbet ud i det, fordi en storebror, hvis det var ham, der skulle gøre det, ellers ville blive retsforfulgt for det, jamen så kan man jo sige, at det ikke skal være sådan, at man bare kan skubbe det videre til sin lillebror, for det skal jo ikke være sådan, at der ikke er nogen, der bliver straffet for den kriminelle handling.
Det skal være sådan, at der en konsekvens, men det skal jo også være en konsekvens, der passer til alderen, det skal jo ikke være sådan, at man putter dem i fængsel i al evighed, altså giver en livstidsdom og jeg ved ikke hvad.
Det er jo ikke rimeligt.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-04-26:
Det forstår jeg slet ikke.
Ordføreren siger, at det ikke er meningen, at man vil gøre dem kriminelle; man vil gerne hjælpe dem.
Men når man sænker den kriminelle lavalder til 14 år, så gør man dem jo præcis kriminelle.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at man som 14-årig kan ende med en dom og altså med en plettet straffeattest.
Og man bliver kriminel på den måde.
Så det giver ikke rigtig meget mening at stå her og sige fra talerstolen, at det ikke er tilfældet.
Hvis man reelt var interesseret i at hjælpe de her unge, så ved man jo godt, at det, der skal til, ikke er at sætte dem i fængsel.
Så var der en række andre sociale og sundhedsmæssige tiltag, der kunne sikre, at de her børn ikke ender i kriminalitet.
Jeg vil bare rigtig gerne vide, når ordføreren siger, at der har været en tendens til, at man har skubbet børn foran sig, om der er en eneste undersøgelse, ordføreren kan henvise til.
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-26:
Jeg ville ønske, vi kunne sikre, at ingen børn havde ar på livet, men som jeg også sagde i min tale, er der jo mange børn, der oplever noget i deres opvækst eller i deres familie, der gør, at de ikke kommer ud uden ar på livet.
Man kan sige, at vi har nu nedsat den kriminelle lavalder, som ordføreren jo spørger til, og det er jo også, fordi vi har observeret, at der har været en tendens til, at man har skubbet lillebror foran sig i kriminaliteten, at det er lillebror, der er skubbet til at gøre de kriminelle handlinger, fordi han ikke kunne straffes, og så på den måde bliver lillebror lige pludselig hevet ind i kriminaliteten.
Det synes jeg er problematisk, og derfor synes jeg, at det er fint, at man tager hånd om det på den her måde, at man på den måde sikrer, at det ikke er sådan, at man kan skubbe den lille foran, og så bliver han ikke straffet, og så bliver kriminaliteten ikke straffet.
Sådan skal det jo ikke være.
Det er jo ikke meningen, at man skal gøre dem kriminelle.
Det er jo meningen, at man skal hjælpe de unge.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-04-26:
Ordføreren sagde, at børn skulle uden ar på livet komme ind i voksentilværelsen, og derfor var det enormt vigtigt for regeringen at sikre en række tiltag, som beskyttede børnene
bedst muligt.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre ordførerens umiddelbare kommentarer i forhold til, hvordan det hænger sammen med, at man putter børn i fængsler, og om det vil være med til at give børn ar på livet, eller om de kommer styrket ud af at blive sat i fængsel med voksne mennesker.
Mette Frederiksen (S), 2011-04-26:
Jamen jeg vil gerne starte med at sige, at det at finde 15 mia. kr. for at sikre holdbarheden i dansk økonomi – det har vi foreslået som en del af trepartsforhandlingerne – ikke har lange udsigter.
Vi forventer, at vi, hvis vi får muligheden for at kunne danne regering efter næste valg, med det samme indleder trepartsforhandlinger.
Det var blot vigtigt for mig i dag også at få slået fast, at første skridt er at sikre flere i beskæftigelse og en bekæmpelse af ledigheden, og at vi så på sigt skal bede danskerne om at arbejde mere for at løse et holdbarhedsproblem, som andre ønsker at løse ved at afskaffe efterlønnen.
Så er der spørgsmålet om BørneTelefonen, og der skal jeg måske bare sådan for en god ordens skyld sige, at vi ikke har været indbudt til drøftelser eller forhandlinger om et udvidet mandat, hverken i forbindelse med Børns Vilkår eller BørneTelefonen.
Det kan jo egentlig undre, at man ikke søger en bred aftale om noget, der er så vigtigt, og at man fra regeringens og selvfølgelig fra Dansk Folkepartis side vælger at lave det med det mindst tænkelige flertal, i stedet for, som vi, fristes jeg næsten til at sige, på dele af socialområdet plejer at gøre det, at indkalde til brede drøftelser.
Når det så er sagt, vil jeg gerne sige, at en udvidelse af BørneTelefonen altid vil være noget, vi vil støtte.
Altså, i vores øjne kan vi ikke få tilbud nok, når det handler om børn og unge.
Vi er bare af den overbevisning – i øvrigt i lighed med Børns Vilkår, som har BørneTelefonen – at det var bedre at få etableret et børneombud.
Det er jo en vision, som vi deler med alle børneorganisationerne i Danmark, herunder Børns Vilkår, som i dag er dem, der er ansvarlige for BørneTelefonen.
René Christensen (DF), 2011-04-26:
Og der kan jeg så forstå at det har lange udsigter, bl.a. også med at finde de 15 mia. kr.
Men det er en helt anden sag, og det skal vi ikke tage i forbindelse med det her vigtige område.
Det, jeg så vil spørge ind til, er jo også det, der blev sagt, med, at der er utrolig mange børn, som ikke kan finde ud af, hvilke rettigheder de har, og at man skal synliggøre det.
Der er der så noget, jeg vil spørge, om ordføreren ikke er enig i i forhold til den aftale, der er blevet lavet – og som vi kan sige at Socialdemokratiet desværre ikke er med i – altså at man går ind og gør BørneTelefonen til det her sted, som børnene har som deres forankringspunkt, hvor de altid har den her ene indgang, som ordføreren også gør opmærksom på.
Det er sådan, at der er lavet en undersøgelse, som viser, at 82 pct. af alle børn kender BørneTelefonen.
Mette Frederiksen (S), 2011-04-26:
Igen noterer jeg mig den store interesse, der er for at diskutere generel finanspolitik i stedet for det emne, som ligger til grund for forespørgslen, nemlig FN's Børnekomités afrapportering til den danske regering.
Om det så er, fordi der i rapporten er indeholdt nogle kritikpunkter, som man har svært ved at forholde sig til, eller det bare skyldes en ægte og oprigtig interesse for bl.a. »En Fair Løsning«, skal jeg ikke kunne sige noget om.
Når det handler om de 12 minutter, er det vigtigt at slå fast her som så mange andre steder, at forudsætningen for, at vi beder danskerne om at arbejde mere, er, at der kommer gang i hjulene, og at vi igen får vækst i Danmark.
Og derfor kan man se »En Fair Løsning« som en firetrinsraket.
Det vil sige, at vi som det ene sætter gang i hjulene; vi skaber mere beskæftigelse og får ledigheden til at falde.
Som det andet sikrer vi et bedre indtægtsniveau, eller sagt med andre ord: Vi hæver skatten på en række udvalgte områder.
Som det tredje igangsætter vi reformer af den offentlige sektor, så vi er sikre på, at vi bruger danskernes skattekroner på en ordentlig måde.
Som det fjerde – og dér er vi lidt ude i fremtiden – beder vi danskerne om at arbejde mere.
Og når vi beder danskerne om at arbejde mere, er det ikke for at løse den aktuelle økonomiske krise, men for at løse det holdbarhedsproblem, som vi kan se ude i horisonten.
Så det, som det handler om her og nu, er at bekæmpe arbejdsløsheden og få flere danskere i beskæftigelse, det er ikke, at danskerne skal arbejde mere.
René Christensen (DF), 2011-04-26:
Først vil jeg egentlig sige tak til ordføreren for at have rejst den her debat, for jeg tror, den betyder noget for os alle sammen.
Børns vilkår og rettigheder er jo noget, som ligger os meget på sinde, ligegyldigt hvor man er henne politisk.
Så er det, hvad man kan gøre ved det.
Der er da også udfordringer på området, det er der på alle områder, tingene flytter sig jo.
Så fik vi til sidst læst op, hvad det var for nogle særlige områder, man sådan ville gøre noget ved – og der er jeg faktisk også meget enig med ordføreren – og det var jo, hvad det er for nogle økonomiske vilkår, familierne har.
Hvad kan være med til at give nogle gode økonomiske vilkår?
Hvad kan være med til at give familierne et godt ståsted?
Det er bl.a. beskæftigelse.
Jeg synes, det er rigtig godt, at ordføreren tager beskæftigelsen med ind i det her, for jeg tror nemlig, det betyder rigtig meget for forældrene, at de har et arbejde og kan være selvforsørgende, og at de også kan give deres børn de oplevelser, som koster penge i det samfund, som vi har i dag.
Derfor kan det også undre mig, at ordføreren er medlem af det parti, som netop har stillet det her forslag med de 12 minutter.
For hvad er det, der sker i den situation, som vi er i nu, hvor ordrebøgerne jo ikke bliver fyldt op hver evige eneste dag?
Og når en del af arbejdsmarkedet skal til at arbejde mere, hvad sker der så, når der ikke er mere at lave?
Så vil det sige, at der vil være en stor del af dem, som er i beskæftigelse i dag, der vil ryge ud af arbejdsmarkedet.
Kan ordføreren ikke se, at det er et problem?
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-26:
Socialdemokraterne lægger med dette beslutningsforslag op til en ændring af lejeloven.
Det stiller jeg mig ganske uforstående over for.
Igennem lang tid har der været et udvalg bestående af parterne på lejeområdet, som har arbejdet på en fornyelse af lejeloven.
For ikke så lang tid siden resulterede det i en enighedsliste.
Men da ministeriet skulle udmønte enighedslisten til lov, var parterne ikke tilfredse.
Det lod til, at de forstod noget forskelligt ved punkterne på enighedslisten.
Parterne ønskede dengang at få lov til at genoptage forhandlingerne.
Dengang var Socialdemokraterne stærke fortalere for, at parterne skulle fortsætte arbejdet, ligesom mange andre partier var.
Alligevel vælger Socialdemokraterne at sabotere forhandlingerne med dette forslag til ændring af lejeloven.
Socialdemokraterne må beslutte sig.
Hvis Socialdemokraterne mener, at man er et regeringsdueligt parti, så nytter det ikke noget, at man skifter mening i tide og utide.
Ønsker Socialdemokraterne, at lejelovsforhandlingerne fortsætter, så parterne selv kan finde en enighed om en ny lov, eller ønsker Socialdemokraterne at lade LLO skrive en ny lejelov?
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Vivi Kier (KF), 2011-04-26:
Det glæder mig, at ordføreren trods alt synes, at det private tilbud også er med til at give nogle gode tilbud.
Og så kan jeg høre, at ordføreren ligesom synes, at vi med det her forslag skal give en garanti for, at der aldrig sker fejl ude i det private tilbud.
Det er jo sådan at tage store ord i sin mund, for igen må jeg sige, at jeg jo også kender til adskillige eksempler – desværre – på fejlbehandling i det offentlige regi.
Alle gør jo selvfølgelig deres bedste, men hvor der er mennesker, kan der også ske fejl.
Så at give en garanti, fordi vi nu laver et tilsyn, er jo ret store ord at tage i sin mund, for den garanti kan vi jo end ikke give i det offentlige tilbud i dag.
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-26:
Jeg synes egentlig, at jeg meget klart over for spørgeren har givet udtryk for min og regeringens holdning til det her beslutningsforslag, så der er egentlig ikke mere at tilføje.
Så synes jeg egentlig også, at man skal respektere, at parterne sidder lige i øjeblikket og forhandler for at få udmøntet de 57 konkrete forslag i lovforslag.
Det er faktisk et arbejde, der pågår lige i øjeblikket, og det bliver taget meget seriøst.
Jeg venter mig ret meget af det arbejde, og det har jeg tænkt mig at respektere.
Det kan godt være, at Socialdemokraterne ikke har det, men det har jeg.
Vivi Kier (KF), 2011-04-26:
Jeg synes, det er helt fair, at man, når der fremsættes lovforslag, kan have nogle uddybende spørgsmål, altså at man godt lige vil være sikker på, hvordan noget hænger sammen.
Men jeg synes nu også, at ordførerens tale bar præg af meget negativitet i forhold til det private tilbud, og det lød, som om det eneste, man nu gør, er at lave sådan en registrering af og et tilsyn med de private.
Jeg vil bare have ordføreren til at bekræfte, at det jo ikke udelukker, at vi fortsætter arbejdet med den danske kvalitetsmodel, og at vi fortsætter arbejdet med kliniske retningslinjer.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-04-26:
Jeg kan også mange eksempler på, at alting ikke er godt i det offentlige.
Det skal jo bare ikke være en undskyldning for, at vi ikke gør vores til at sikre, at kvaliteten i patientbehandlingen bliver god, også på private hospitaler.
Hvis regeringen ikke mener, at kvaliteten er god nok i det offentlige, er det da interessant, at man kun laver et lovforslag, der gælder for det private.
Så burde man måske gribe opgaven helt, helt anderledes an, for så må det jo betyde, at Venstres ordfører heller ikke mener, at den danske kvalitetsmodel måske er god nok.
Så jeg synes måske, at argumenterne går lidt i ring her.
Jeg synes, at det vigtige er, at efter mange, mange års debat med denne regering har man endelig fundet ud af, at det, oppositionen har sagt gennem en række år, måske var en meget god idé at gøre til lovgivning, nemlig at have et proaktivt tilsyn.
Og nu vil vi gå ned i detaljen og se, om det så også bliver godt nok efter vores mening, før vi endelig vil give vores støtte, eller hvad vi nu gør, til det her lovforslag.
Det er vel rimeligt nok?
Birgitte Josefsen (V), 2011-04-26:
Jeg er meget glad for, at fru Sophie Hæstorp Andersen vil udstikke garantier.
Med Socialdemokraternes holdning til det her spørgsmål håber jeg så også at man vil udstede en garanti for, at alt så er i orden i det offentlige, for der kan jeg skrive under på, at det er det altså ikke altid.
Det er der faktisk mere end ét eksempel på.
Jeg er selv et af dem.
Birgitte Josefsen (V), 2011-04-26:
Som jeg har påpeget, er den læge, der står og behandler, jo godkendt af Sundhedsstyrelsen, har fået sin autorisation, og derfor går jeg ud fra, at den læge, der er på et offentligt sygehus, udfører sine handlinger lige så ansvarsfuldt og lige så kvalitetsbevidst på et privat sygehus som på et offentligt sygehus.
Jonas Dahl (SF), 2011-04-26:
Det tror jeg for så vidt også kan være rigtigt, men det, der også er interessant, er, hvordan vi rent faktisk sikrer, at vi får et tilsyn med de lokaliteter, hvor man måske opererer rigtig mange patienter, netop fordi det er nogle afdelinger, som måske ligger tæt på de offentlige sygehuse.
Er det ikke også rimeligt, at der er en vis registrering af og et vist tilsyn med netop de privathospitaler, som har ansat læger, som har en bibeskæftigelse i det offentlige eller har en bibeskæftigelse i det private?
Man kan nogle gange være i tvivl om, hvorvidt det er det ene eller det andet, der er tilfældet.
Mener ordføreren, at man kan sikre det med det nuværende forslag?
Birgitte Josefsen (V), 2011-04-26:
Jeg gik ud fra, at den læge, der arbejder de 8 timer det ene sted, er lige så ansvarsfuld, når han arbejder det andet sted.
Jonas Dahl (SF), 2011-04-26:
Jeg vil indledningsvis sige, at jeg gerne vil kvittere for, at Venstre nu er kommet så langt, at man siger, at der nu også skal være en lille smule kontrol med de private dele af sundhedsvæsenet.
Det er jo nye toner, og det vil jeg gerne kvittere for med positive bemærkninger.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke også finder det problematisk, at man stadig væk fastholder den her 3-timers-regel, således at der for speciallæger, der måske har deres daglige gang på et offentligt sygehus, men som så har en lille bibeskæftigelse i fritiden, ikke kommer nogen kontrol med netop den del, hvor der jo også er en risiko for fejl, lige så vel som der er andre steder.
Man kunne også forestille sig, at der ville være en udfordring netop bare i forhold til det rengøringsmæssige, og hvordan man i øvrigt kører en klinik.
Ville det ikke være rimeligt, at netop den del også var inkluderet i det her forslag?
Birgitte Josefsen (V), 2011-04-26:
Nu kan den læge, der står inde på Aalborg Sygehus eller et af Københavns sygehuse, jo heller ikke lave operation nummer et på anden måde, end hvis han får lov til det.
Og den autorisation, man skal have, den mulighed, man skal have for at udøve sin virksomhed, ja, den får man jo af Sundhedsstyrelsen.
Så derfor er der jo kvalitet i både den offentlige og den private sektor, for den enkelte udøver ude på sygehusene er jo kvalitetsstemplet; det er både læger, sygeplejersker og alle andre autoriserede sundhedspersoner.
Så derfor er der jo tilsyn med den enkelte, der arbejder i sundhedssektoren.