runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britta Schall Holberg (V), 2007-12-13:
Dette lovforslag, som er en ændring af den kommunale styrelseslov, er en genfremsættelse af det samme lovforslag, som var til første behandling den 23. oktober lige før folketingsvalget.
For Venstre er det vigtigt, at de kommunale opgaver løses bedst og billigt, og at kommunerne ikke bruger ressourcer på at løse opgaver, som andre kan løse bedre og billigere.
Men for at kunne vurdere, hvem der løser en given opgave bedst og billigst, er det nødvendigt, at der er en reel sammenligningsmulighed og en mulighed for at vurdere, om kommunerne er bedst og billigst, eller om det er de private aktører.
Derfor dette lovforslag, hvor der skabes en reel mulighed for, at kommunerne kan vurdere dette spørgsmål og altså drage en sammenligning.
Der bliver efter forslaget sammenlignelighed mellem kommunernes kontroludbud og de privates udbud.
Regeringen og Kommunernes Landsforening har aftalt, at der skal være en sådan reel gennemsigtighed og en reel konkurrence mellem det offentlige system og de private udbydere.
Det støtter vi i den grad i Venstre.
Lovforslaget understreger også, at klageinstansen i tilfælde af tvister har mulighed for at afgøre, om reglerne for udbud er overholdt.
Jeg kan berolige de kommuner, som måtte være bekymrede over det her, med, at de endelige regler vil blive aftalt mellem Kommunernes Landsforening og regeringen.
Lovforslaget indeholder også en konfirmering af den såkaldte Skanderborgmodel, som i dag kræver dispensation.
I Venstre er vi meget optaget af, at der sker en reel decentralisering, ikke alene herfra og til kommunerne, men også til de enkelte institutioner.
Det er de enkelte institutioner og deres medarbejdere, der skal stå med det daglige ansvar for de opgaver, som institutionerne skal løse.
Jeg er ganske sikker på, at det giver langt de bedste institutioner for borgerne, og at det også giver langt den største og bedste arbejdsglæde og ansvarsfølelse for ledere og medarbejdere, hvis kompetencen ligger ude hos dem.
Derfor støtter Venstre med glæde dette lovforslag, som giver mulighed for en sådan delegation af ansvar og kompetence fra kommunalbestyrelsen til de enkelte institutioner og deres ledere og medarbejdere.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2007-12-13:
Jeg vil gerne takke for den positive behandling, lovforslaget har fået her i dag, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi får lejlighed til at drøfte de spørgsmål, der er blevet rejst under debatten.
Line Barfod (EL), 2007-12-13:
Den her gang bliver det så ikke kort.
Den socialdemokratisk ledede regering forvandlede efterlønsordningen fra en rettigheds- til en forsikringsordning, samtidig med at ordningen blev væsentlig forringet med pensionsmodregning og nedsættelse af udbetalingen, hvis nedslidte mennesker valgte at gøre brug af efterlønnen, når de fyldte 60.
Den forringelseslinje valgte parterne bag velfærdsforliget - V, K, O, R og Socialdemokraterne - at fortsætte med velfærdsforliget i juni 2006, der reelt betyder efterlønsordningens likvidering på længere sigt.
Og samtidig indførte forliget så den såkaldte fortrydelsesordning, der gør det muligt at fravælge efterlønnen for så efterfølgende alligevel at tilmelde sig med en reduktion af efterlønnen til følge.
Utilsigtet er det lykkedes forligspartierne at skrue lovgivningen sammen, så mennesker, der er født i perioden 1. juli 1963 til 31. december 1970, vil være i stand til at bruge fortrydelsesordningen og alligevel få udbetalt efterløn med fuld sats, samtidig med at de kan spare - op til et par års efterlønsbidrag.
I forhold til de forringelser, der er gennemført på efterlønsordningen, kan det ikke bringe vores sind i kog.
Det er lykkedes at gøre resterne af efterlønsordningen til et virvar af bureaukratiske regler, der må koste en formue i administration, og som er ganske uoverskuelige for almindelige mennesker.
Og som et høringssvar kommenterer lovforslaget: Der er tale om nogle komplicerede regler, der føjes til et allerede kompliceret regelsæt, som gør det svært for ikke at sige umuligt for medlemmerne at overskue deres rettigheder i forhold til efterlønnen.
Det har Enhedslisten ikke tænkt sig at bidrage til.
Forligspartierne bag den ødelagte efterlønsordning må selv rode med deres problemer.
Og mens de roder videre, så vil Enhedslisten i udvalgsarbejdet om det her lovforslag forsøge at få belyst, hvor meget de helt uigennemsigtige regler koster i administration i a-kasserne og hos de offentlige myndigheder, hvor mange der har benyttet det såkaldte hul i fortrydelsesordningen, hvor mange der kan komme til at benytte det, hvis det ikke bliver lukket, hvad provenutabet for statskassen rent faktisk vil være, og hvad det har kostet at udarbejde det her lovforslag. Så skal jeg ikke undlade at bemærke, at jeg godt kunne tænke mig, at man en dag begynder at tænke en lille smule i retssikkerhed for de mennesker, som det her omfatter, begynder at overveje, om retssikkerhed også består i, at der er nogle regler, som er til at forstå for de mennesker, reglerne handler om, og at man også begynder at tænke på de mennesker, der skal sidde og administrere reglerne, og som i øjeblikket går ned på stribe med stress, altså at det måske kunne mindske sygefraværet og gøre, at folk havde lyst til at gå på arbejde, hvis der var nogle regler, der var til at forstå, og som ikke var et virvar af bureaukrati.
Anders Samuelsen (NY), 2007-12-13:
Heller ikke denne debat er det vist særlig nødvendigt at forlænge unødigt, så jeg skal bare meddele, at Ny Alliance også kan støtte det her forslag.
Huller er nogle gange til for at blive lukket.
Det her er i hvert fald til for at blive lukket.
Morten Østergaard (RV), 2007-12-13:
Det er jo aldrig så kønt at gennemføre en lovgivning, som viser sig at have huller, men det er selvfølgelig endnu mindre kønt, hvis man undlader at lukke hullerne, når de er der.
Og det er jo det, vi taler om her, hvor vi med lovforslaget får skabt en større og en nødvendig retfærdighed i systemet og samtidig sikrer en klarere vejledningsmulighed for a-kasserne.
Derfor kan vi selvfølgelig støtte det, ikke alene, fordi vi er forligspartnere og derfor har været involveret i processen med at udarbejde lovforslaget, men også, fordi det altså er en nødvendig ændring for at undgå misbrug af ordningen.
Knud Kristensen (KF), 2007-12-13:
Forslag til lov om ændring af lov om arbejdsløshedsforsikring og lov om fleksydelse samt justering af fortrydelsesordningen i efterlønsreglerne og i fleksydelsesordningen.
Lovforslaget sikrer, at der ikke er en utilsigtet mulighed for at benytte sig af fortrydelsesordningen til at opnå fuld efterlønsydelse eller skattefri præmie eller fuld fleksydelse efter fortrydelsesordningerne og samtidig opnå en besparelse ved at betale efterlønsbidrag eller fleksydelsesbidrag i kortere tid end efter de ordinære regler.
Forslaget har endvidere til formål at præcisere tidspunktet for opgørelsen af den skattefri præmie.
Forslaget har ingen økonomiske eller administrative konsekvenser for erhvervslivet, ej heller administrative konsekvenser for borgerne.
Det foreslås, at loven træder i kraft dagen efter bekendtgørelsen i Lovtidende, og at reglerne om karensperiode, forbrug af uafholdte bidragsfrie perioder samt ændringer af bestemmelsen om opkrævning af efterlønsbidraget får virkning fra den 1. januar 2008.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2007-12-13:
Jeg forstår det sådan, at man med de nuværende regler kan undgå at betale efterlønsbidrag i a-kassen i op til 2 år og alligevel få fuld efterløn.
Jeg har forstået på lovforslaget, at det er et utilsigtet hul, som det også er blevet nævnt, som ministeren ønsker lukket.
Nu kan man jo sige, at efterløn og fleksydelse i forvejen er så lave indtægter, at man egentlig godt kunne have sympati for nogle billige smutveje til at opnå de her indtægter.
Men vores holdning til forslaget er alligevel positiv.
Vi har et ønske om i SF, at folk er medlemmer af både fagforening og a-kasse og betaler bidrag til dem, og manglende indbetalinger bør simpelt hen ikke være en god forretning.
I udvalgsarbejdet ønsker vi dog belyst, om der på et bestemt punkt er tale om en lovgivning med tilbagevirkende kraft, sådan som LO skriver i sit høringssvar.
Så vil jeg gerne runde af med at sige, at chefjuristerne, eller hvem det nu er i ministeriet, formentlig slipper uden sanktioner, selv om de ved en fejl har medvirket til at skabe det her hul i første omgang.
Jeg synes, det er menneskeligt at fejle, og det er, uanset om man er minister, om man er ansat i et ministerium, om man er folketingsmedlem, eller om man er arbejdsløs.
Bent Bøgsted (DF), 2007-12-13:
Som sagt var det et hul i lovgivningen, som det ikke var hensigten skulle være der.
Man ved jo, at hvis der er et hul, er der altid nogle, der er mere kreative end andre, og de finder ud af, hvordan de kan udnytte den situation.
Det skal vi som ansvarshavende selvfølgelig sørge for at få stoppet, og det gør vi med det her lovforslag, så Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Thomas Adelskov (S), 2007-12-13:
Jeg skal også sige, at Socialdemokratiet også støtter forslaget.
Man kan jo kun knytte en enkelt kommentar til det, som Venstres ordfører netop sagde, og det er, at oven på den retspraksis, som nu er opstået, efter at beskæftigelsesministeren har lavet kludder i hele efterløns- og feriepengesagen, har man jo været i en situation, hvor a-kasserne faktisk har været nødt til at rådgive samtlige deres unge medlemmer om, at de egentlig burde lade være med at indbetale efterlønsbidrag næsten hele det første år, de var medlem af efterlønsordningen, for så at betale første bidrag, lige inden de fyldte 31.
Det er jo sådan set den retspraksis, der efterhånden var opstået derude.
Og en sådan rådgivning ville også give en masse administration ude i a-kasserne, ud over at det så er urimeligt, at nogle ville have mulighed for at slippe for næsten et helt års bidrag i efterlønsordningen.
Derfor er det et hul i lovgivningen, og derfor støtter Socialdemokraterne, at det her hul bliver lukket.
Jens Vibjerg (V), 2007-12-13:
Det lovforslag, vi her skal behandle, er teknisk lidt omfattende.
Det skal jeg undlade at gå ind i, men mere fortælle lidt om, hvad det rent praktisk betyder. I forbindelse med at vi ændrede efterlønsordningen med en senere tilbagetrækningsalder, har det vist sig, at der for de mest kreative mennesker er opstået et lille hul, som betyder, at nogle kan udnytte systemet på den måde, at de kan undgå at betale bidrag i en periode og alligevel opnå fuld ret til efterløn.
Det er det hul, vi med det her lovforslag lukker; det var utilsigtet, men der er åbenbart nogle, der har været mere kreative end os, da vi lavede lovgivningen.
Venstre støtter forslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2007-12-13:
Baggrunden for lovforslaget er et ønske fra arbejdsmarkedets parter og dermed fra Arbejdsrettens brugere.
Særlig ønsket om at få lovfæstet den hidtidige tvistløsning ved faglig voldgift er lovforslagets hovedhjørnesten.
Derved bliver reglerne om Arbejdsretten og de faglige voldgiftsretter samlet i én retsplejelov for tvistløsning på arbejdsmarkedet.
Dette sker da også, samtidig med at DA og LO er blevet enige om at modernisere og ajourføre deres fælles aftalte regler for behandling af faglig strid - den såkaldte Norm, som har virket siden 1910.
Normen har hidtil indeholdt de grundlæggende procedureregler for faglig voldgift, som altså nu forankres i loven.
Derfor er det forudsat, at den nye Norm træder i kraft samtidig med denne lovrevision.
En anden overordnet målsætning har været at modernisere det samlede regelsæt, sådan at loven oplyser om alle væsentlige retsplejeregler og retssikkerhedsgarantier.
Endelig har det også været naturligt at se på reglerne for udpegning af dommere og opmænd i lyset af de nye regler i retsplejeloven om dommeres bibeskæftigelse.
Jeg glæder mig over det grundige arbejde, som er blevet til i udvalget med deltagelse af Arbejdsrettens dommere og brugere.
Det er dette arbejde, som lovforslaget hviler på.
Det er for mig vigtigt, at den tillid, som nu igennem hundrede år er bygget op, til Arbejdsretten og den danske model for konfliktløsning på arbejdsmarkedet kan bevares.
Vi kan i alle henseender være stolte af den kompetence, fleksibilitet, hurtighed og respekt, som ordningen hidtil har været præget af.
Tilliden til systemet og vore retlige instanser på arbejdsmarkedet bekræftes også af, at det lovforberedende arbejde har kunnet ske på baggrund af en fælles henvendelse fra DA og LO og med udgangspunkt i DA's og LO's fælles forslag til ændringer.
Hovedlinjerne heri har også de lovforberedende udvalg i enstemmighed kunnet tilslutte sig.
Med den nye lov kan vi understrege de faglige voldgiftsretters domstolslignende karakter og sikre, at disse retlige instanser også fremover vil være en retssikkerhedsmæssigt fuldt ud betryggende og attraktiv tvistløsningsform.
Med disse ord takker jeg for tilslutningen til forslaget og ser frem til samarbejdet under den videre behandling i Arbejdsmarkedsudvalget.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-13:
Det ved vi ikke noget om endnu; det er jo skjult for os her i Folketinget.
Her er det, at vi fra socialdemokratisk side siger: Lad os nu få det frem i det åbne frem for bare at give en beføjelse til ministeren.
Vi ønsker nemlig ikke tvang, og det er det, vi vil sikre ikke sker, ved at få præciseret, at der ikke skal være en ministerbeføjelse.
Hvis der skal laves regler, må vi behandle dem her i Folketingssalen.
Anders Samuelsen (NY), 2007-12-13:
Ja, Ny Alliance støtter helt klart, at der kommer stor åbenhed omkring den måde, der bliver leveret offentlige ydelser på, og det betyder selvfølgelig også, at man skal være villig til at tjekke op på, om der er nogen, der kan gøre det billigere og smartere.
Jeg tror sådan set, at det på en masse områder er kommunerne, som er bedst til at levere varen.
Men grundlæggende er vi positivt indstillet over for, at der skal være den her mulighed og også det krav.
Jeg skal ikke trætte salen med at gentage formålet med dette forslag.
Jeg skal bare konstatere, at Ny Alliance også kan støtte det.
Line Barfod (EL), 2007-12-13:
Altså, den kommunale drift består jo af mange ting.
Der er den lille del af driften, der vedrører kloakker og veje og sådan noget, som hr. Hans Kristian Skibby taler om, men den store del af den kommunale drift er jo ældrepleje, børnepasning, folkeskole og det sociale område, hvor man skal tage sig af handicappede, folk, der har et misbrug osv.
Er det også Ny Alliances ønske, at alle disse områder skal betragtes ud fra, at det skal være et marked, at man skal kunne tjene penge, og at det handler om, at det skal drives som virksomheder, frem for at handle om omsorg?
Karen Jespersen (V), 2007-12-13:
Der er jo rigtig mange steder, som er dyre, men også bliver brugt af kommunerne, men jeg synes, det her giver anledning til at se på, hvordan vi kommer videre ad det spor, som vi jo under alle omstændigheder er inde på.
Anne Baastrup (SF), 2007-12-13:
Nu bragte ministeren jo selv den ulykkelige Tøndersag på banen.
Samtidig lægger ministeren op til, at tilbuddene skal være bedre, således at opholdssteder og døgninstitutioner får en bedre økonomi til efter- og videreuddannelse.
Mener ministeren, at kommunerne skal have tilstrækkelig økonomisk rummelighed til også rent faktisk at give det bedste tilbud, og hvordan vil ministeren sikre, at kommunerne får den økonomiske rummelighed hertil?
Karen Jespersen (V), 2007-12-13:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at den offentlige sektor står over for en betydelig afgang på grund af alder hos de offentligt ansatte, og det gør jo udfordringen så meget desto større, i og med at vi forhåbentlig stadig vil have en høj vækst, en høj beskæftigelse og en lav arbejdsløshed.
Hvis det eneste svar, man har,
er at tiltrække mere arbejdskraft til den offentlige sektor, går den fra den private sektor, der jo som bekendt er med til at skabe det produkt, vi alle sammen og altså også den offentlige sektor skal leve af, så derfor er det meget påkrævet at finde nye veje.
Britta Schall Holberg (V), 2007-12-13:
Jeg noterede mig ministerens indledning, som var interessant, fordi ministeren sagde noget om antallet af medarbejdere i den offentlige sektor i de kommende år.
I mit hoved er der noget med, at 200.000 offentligt ansatte går af i løbet af ikke så forfærdelig lang tid, og kan ministeren bekræfte, at vi faktisk står over for det problem, at det offentlige faktisk ikke er i stand til at løse alle opgaverne, og at vi derfor må finde andre veje?
Rasmus Prehn (S), 2007-12-13:
Det er angående spørgsmålet om at dele lovforslaget op.
Jeg synes, der her i debatten har været en meget klar tilkendegivelse fra partierne af, at det ønsker man virkelig, og man ønsker måske også at arbejde videre med i hvert fald den første del af forslaget.
Det har jeg også tilkendegivet på Socialdemokraternes vegne.
Jeg synes altså, det var en meget ulden tilkendegivelse, ministeren kom med, med hensyn til om man vil dele forslaget op eller ej.
Jeg synes godt, ministeren kunne være mere præcis, med hensyn til om man ønsker at dele forslaget op eller ej.
Vi har sagt fra Socialdemokraternes side, at vi er meget villige til at arbejde videre med den del, der handler om Skanderborgmodellen, og hvis det er sådan, at man skal overgå til en ny styrelsesmodel, kan det give mening, at man i den enkelte kommunalbestyrelse vedtager det med et kvalificeret flertal for at lave en mindretalsbeskyttelse.
Det er et meget konkret ændringsforslag, som vi vil stille.
Men hvis det er sådan, at man tvinger os til at stemme for en samlet pakke, er vi nødt til at være fuldstændig imod, hvorimod man ved at dele forslaget op kunne give mulighed for, at vi kunne være med på denne del af forslaget.
Jeg synes, regeringen flere gange har sagt, at den gerne vil det brede samarbejde, og er det ikke en lidt mærkelig måde at illustrere det på, hvis man siger nej til at dele forslaget?
Karen Jespersen (V), 2007-12-13:
Jeg har bestemt hele tiden været engageret i det faglige indhold, og noget af det seneste, som jeg tror har løbet over et par år, er jo, at LOS selv har fået penge til at lave en model for det, man kalder akkreditering, altså et forsøg på at opstille nogle mål for, hvad godt pædagogisk arbejde på opholdsstederne vil sige.
Det er vi slet ikke færdige med, det er jeg helt med på, men min holdning er, at det da er noget meget fundamentalt.
Det handler ikke bare om, at man har nogle rent tekniske tilsyn med bestemte mellemrum, som fremgår af loven.
Line Barfod (EL), 2007-12-13:
Nu har jeg holdt møder med Landsorganisationen af Opholdssteder i mange, mange år, både som politiker og som advokat, og man har jo i masser af år fra Landsorganisationen af Opholdssteder efterlyst, at der satses på faglighed og på det pædagogiske indhold i stedet for det, som man hele vejen igennem har været optaget af, også dengang ministeren var det, der hed socialminister.
Dengang var man meget optaget af, hvor mange penge det koster, og det er jo det, regeringen lægger op til nu, også med det, der er gennemført med kommunalreformen.
Det eneste, man skal se på, er, hvad det koster.
Der sættes ikke penge af til, at man kan opfylde overenskomster, at man kan sikre, at der er penge til supervision, at der kan ske løbende efter- og videreuddannelse osv. af det ansatte faglige personale, så hvis ministeren nu pludselig vil komme med nogle løfter om, at ministeren vil sikre, at man også sørger for, at det pædagogiske indhold, fagligheden og efter- og videreuddannelsen kommer i højsædet, at der sættes penge af til det, og at kommunerne får penge til at sikre det og ikke kun skal kigge på prisen - ja, så er det da et kæmpe fremskridt.
Karen Jespersen (V), 2007-12-13:
Jo, helt bestemt, og jeg sagde også, og jeg vil gerne gentage det: Hvis der er et klart tilsagn om opbakning, når vi har set på Skanderborgmodellen, og Socialdemokratiet siger, at man gerne vil stemme for, hvis forslaget bliver delt, er jeg med på at se på at dele det op.
Men jeg vil ikke starte med at dele det op, hvis det alligevel ender med, at Socialdemokraterne stemmer nej til begge dele, så vi starter lige med at snakke om indholdet.
Anne Baastrup (SF), 2007-12-13:
Jeg forsøgte jo under valgkampen at få ministeren lidt ud af busken, for sagen er jo i al sin enkelhed den, at da ministeren forlod Socialministeriet tilbage i slutningen af 1990'erne, var det med grundtakstmodellen som begrundelse.
Kommunerne fik tilkastet en frygtelig masse ekstra penge.
Nu står vi i den situation, at kommunerne ud over de 450.000 kr., de kunne risikere at skulle betale pr. barn, kan risikere at betale 1,5 mio. kr. eller mere pr. barn resten af barnets barndom.
Har ministeren i de samtaler med Kommunernes Landsforening et ønske om at åbne op for, hvordan vi finansierer hjælpen til disse allerallermest marginaliserede og allerallermest udstødte og svage børn?
Vil ministeren være indstillet på i hvert fald at diskutere det, synes jeg, relativt store ønske i de mindre kommuner om at få ændret finansieringen af hjælpen til de svageste børn?
Vil ministeren være indstillet på det, så vi måske kan begynde at snakke med en minister, der var meget optaget af de svageste børn i slutningen af 1990'erne, hvad vi jo ikke oplever nu?
Karen Jespersen (V), 2007-12-13:
Det meget grundlæggende vigtige, der er sket, er jo, at nu er ansvaret for børnene blevet samlet ét sted og i nogle større enheder i kommunerne.
Tidligere var en del af problemet jo, at ansvaret var delt, og det er med det nye udgangspunkt, jeg nu tager fat på at diskutere med kommunerne og opholdsstederne.
Birgitte Josefsen (V), 2007-12-13:
Jeg synes sådan set, at vi både i forhold til folketingsvalg og til europaparlamentsvalg har nogle regler, som er ganske fornuftige, og som fungerer på ordentlig vis.
Så lige nøjagtig på det punkt ser jeg ikke nogen grund til at ændre betydeligt på de processer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-12-13:
Jeg kunne da fristes til at stille ordføreren det spørgsmål, om ikke man måske i Det Konservative Folkeparti mener, at man har mistet lidt indflydelse her på det seneste.
Men det var bare en spøg, det kan ordføreren naturligvis ikke svare på.
Mit spørgsmål drejer sig om valgforbund.
Det er jo sådan, at ved europaparlamentsvalg har man mulighed for at indgå valgforbund mellem de forskellige lister, men det har vi ikke, når det drejer sig om folketingsvalg.
Og der er jeg meget interesseret i at høre sådan rent overordnet set, hvad ordførerens holdning er til, at man ved det kommende europaparlamentsvalg i juni 2009 givetvis vil benytte sig af, at så at sige alle partier indgår valgforbund på kryds og tværs, og at andre partier ikke har mulighed for det samme, i og med at det ikke er alle partier, som har lige store forudsætninger for det.
Er det ikke en skævvridning af demokratiet, at vi ikke har samme regler, når det drejer sig om folketingsvalg?
Birgitte Josefsen (V), 2007-12-13:
Jeg vil gerne gentage, at jeg ikke synes, at vi med den her beslutning mister indflydelse.
Jeg går heller ikke ud fra, at de partier, som sidder i Folketinget, og som en gang imellem mister folketingsmedlemmer, føler, at de får mindre indflydelse på det arbejde, der pågår i Folketinget.
Det vil jeg gerne sidestille det med.
Martin Henriksen (DF), 2007-12-13:
Jeg synes, det er meget svært at argumentere for, at når Danmark går ned i antallet af parlamentsmedlemmer, så får vi mere indflydelse.
Det må vel være sådan, at når man mister et parlamentsmedlem, mister man også noget indflydelse; det er vel en meget logisk konklusion.
Så jeg vil bare spørge igen, hvordan fru Birgitte Josefsen har det med at stå og anbefale et forslag, som reducerer dansk indflydelse i Europa-Parlamentet.