runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2016-03-31:
Altså, jeg tror ikke, jeg kan gøre det meget tydeligere i dag end at sige, at jeg også er meget optaget af, som jeg sagde i min tale, at der er nogle fornuftige konkurrencevilkår for de virksomheder, som befinder sig i Danmark, og som ikke er omfattet af PIE-definitionen.
Og det er klart, at vi på nogle punkter har en anden erhvervsstruktur, end man har i nogle af de andre lande, men derfor konkurrerer de stadig væk med virksomheder, som er i de lande, jeg nævnte.
Jeg skal ikke i dag stå og udlægge erhvervsstrukturen fuldstændig ned i detaljen, som spørgeren her gerne vil have.
Jeg kan sige, at jeg står fuldstændig på mål for det her, for konkurrencemæssigt synes jeg det er det rigtige at gøre, og jeg synes ikke, at man skal have en så bred definition, som vi har haft tidligere.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-31:
Civil ulydighed kan selvfølgelig være positivt, altså at man bryder nogle love for at få sat nogle spørgsmålstegn.
Men det her er jo et stort, globalt selskab, som går ind og underbyder, og som underbetaler sine medarbejdere – altså når vi snakker Uber, ikke Airbnb.
Så det er et mærkeligt synspunkt, Liberal Alliance har på det her, nemlig at det, at nogen bryder loven, er en god måde at udfordre vores regler på.
Jamen hvis man synes, der er for meget regulering af taxabranchen, så kan man da fremsætte forslag om mindre regulering.
Det vil jeg opfordre Liberal Alliance til at gøre, og så kan vi diskutere det.
Skal vi også lade en restaurationskæde åbne uden fødevarekontrol, fordi det er godt, at det udfordrer vores krav om fødevarekontrol – og så er det da ærgerligt, hvis der er nogle, der bliver syge af at spise deres mad?
Jeg er faktisk lidt chokeret over Liberal Alliances tilgang til det her spørgsmål.
Altså, uanset hvad man i øvrigt mener, må det da være sådan, at vi tilstræber en fri og lige konkurrence mellem de private aktører, som er på f.eks. taxaområdet eller udlejningsområdet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-03-31:
Jeg takker for det meget lange svar, men jeg må indrømme, at jeg ikke blev helt klar over, hvad det egentlig var, jeg fik som svar.
Vil ministeren sikre, at der ikke ligger nogen fremtidig øget ministerbeføjelse i den lov, som vi nu behandler her, i forhold til at der er lavet nogle af de her former for ændringer?
Jeg er med på, at der kommer en bekendtgørelse, men det, jeg spørger om, er, om der ligger nogen specifik ministerbeføjelse latent et eller andet sted den her lov.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-03-31:
Opspillet til arbejdet her var jo den finansielle krise skabt af mange, mange forskellige årsager – startende med de kufferter og papkasser, der i september 2008 blev båret ud fra Lehman Brothers og ud i New Yorks gader.
Efterspillet efter 2008 afslørede jo, at det politiske system havde fejlet på nogle områder, at der var grådige folk, at der var systemer, der ikke virkede, men det afslørede også, at kontrolmekanismerne ikke fungerede godt nok.
Det har EU så arbejdet med, og man har spillet ud med nogle konkrete forslag.
Regeringen har så taget bolden op i forhold til at implementere direktivet.
Vi er sådan set enige med regeringen i, at den måde, man vil implementere det på i Danmark, betyder, at man gør det meget direktivnært, og at man gør det på en hensigtsmæssig måde i forhold til branchen.
Der er også en fornuftig balance, og der bliver også taget samfundshensyn.
Den anden side af mønten er selvfølgelig, og det vil vi også være meget opmærksomme på i den videre del af behandling, at der skal være ordentlig compliance, at der skal være ordentlig mulighed for kontrol af virksomhederne, og der skal også være et afbalanceret samfundshensyn.
Det er jo rigtigt, som f.eks. den socialdemokratiske ordfører påpegede, at når man som revisor arbejder i en virksomhed og ens hovedopgave er at revidere regnskabet, skal der også være noget kontrol og tages et hensyn til, at hvis store dele af indtægterne kommer fra rådgivningsindsatsen, skal der være fornuftige, vandtætte skotter imellem, hvordan man rådgiver, og hvordan man reviderer.
Det er et af de områder, vi vil følge meget nøje under udvalgsbehandlingen, altså at der her bliver taget nogle fornuftige sikkerhedshensyn og nogle fornuftige ansvarlighedshensyn.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-31:
Fra SF's side er vi også kritisk afventende i forhold til det her konkrete lovforslag.
Vi er sådan set helt indstillet på at gennemføre EU's direktiver med hensyn til de ændringer, der ligger i revisordirektivet, men vi må også sige, at når regeringen så lægger op til en sanering af det, som man med et lidt populært ord kalder overimplementering af EU-reglerne, synes vi måske også, at man bevæger sig på kanten af, hvad der er klogt, som ikke mindst den socialdemokratiske og den radikale ordfører var inde på, når vi står på bagkanten af en krise, som i den grad kan siges både at give dem, der glemte at lave den nødvendige revision, et stort ansvar, men selvfølgelig også dem, der i første omgang startede med at snyde – hvis vi nu skal forholde os til, hvordan det rent faktisk foregik.
Fra SF's side vil jeg også gerne sige, at der sagtens kan være nogle gode pointer i at lave en forenkling af myndighedsstrukturen, sådan som man lægger op til, men det skal jo ikke være sådan, at bare fordi man forenkler, forringer man i sidste ende den kontrol og revision, der skal være – det er ikke mindst i forhold til at sikre de medarbejdere, der er beskyttet af det, og de virksomheder, som rent faktisk har en interesse i, at der foregår en grundig revision, således at det sikres, at der ikke bliver snydt internt i virksomheden, eller at virksomheden ikke har mulighed for at snyde andre virksomheder eller de offentlige myndigheder.
Derfor er vi fra SF's side kritiske, og jeg vil også sige, at vi er stærkt kritisk afventende over for den videre proces.
Vi har også en række spørgsmål, som flere andre allerede har annonceret.
Det tyder heller ikke på, at regeringen umiddelbart har et flertal for lovforslaget, så vi ser da frem til de politiske drøftelser.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-31:
Jeg synes jo netop, det giver god mening at se på det, der fungerer i andre lande.
Jeg er ikke bekendt med, at den måde, man har håndteret reglerne på i andre lande, har givet anledning til voldsomme problemer.
Ellers ville direktivet nok også have set anderledes ud.
Og derfor synes jeg, at det, der er væsentligt at sammenligne, er virksomheder med bestemte karakteristika.
Er det fuldstændig vanvittigt at sige, at en virksomhed med bestemte karakteristika i Danmark skal revideres på samme måde, som hvis virksomheden lå i Sverige?
Jeg synes ikke, det er helt forkert at foretage den sammenligning.
Så skal vi endelig lige huske på, at i det her er der tale om nogle skærpede regler for nogle særlige virksomheder.
Det er jo ikke sådan, at vi siger, at i de øvrige virksomheder med milliardomsætning bliver der ikke nogen kontrol.
Det vil der naturligvis fortsat være.
Men for mig at se er det her en god anledning til, at vi gør os klart, om vi ønsker at lave overimplementering, eller vi ikke gør.
Fra Venstres side har vi sagt, at vi ikke ønsker at lave overimplementering.
Vi lader os inspirere af, hvordan nogle af vores nabolande har implementeret EU-reglerne.
Mette Reissmann (S), 2016-03-31:
Venstres ordfører og jeg er jo enige om, at vi for enhver pris skal undgå en finanskrise af en karakter som den, der næsten lige har sluppet taget i os.
Men jeg har et andet spørgsmål, som også handler om en bekymring, som Socialdemokraterne har rejst, og der vil jeg høre om Venstre ikke har en tilsvarende bekymring.
For lang tid siden var der nogen, der sagde – jeg tror såmænd, det var i Bibelen – at man ikke kan tjene to herrer, og det er jo sådan set det, mange revisorer gør, ved at de både leverer en lovpligtig revision og samtidig yder skatterådgivning til den samme virksomhed, som de skal revidere.
Forordningen lægger op til, at der skal være en 70-procentsgrænse ved beregning af revisionshonoraret, og regeringens lovforslag lægger nu op til, at der kan dispenseres fra det 70-procentskrav.
Bekymrer det ikke ordføreren, at man lige pludselig her giver fuldstændig los og dermed begynder at lave kasketsammenblanding og netop ikke er med til at øge tilliden til revisors rolle?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-31:
Som jeg startede med at sige, og som svar på det første spørgsmål vil jeg sige, at vi jo er fuldstændig enige.
Det handler om at sørge for, at vi får et generelt setup i vores økonomi, som ruster os bedst muligt til at imødegå risikoen for at blive ramt af en finanskrise igen.
Og i den sammenhæng må jeg sige, at de bestemmelser, der er, jo netop er lagt ind for at skabe et loft.
Men direktivet giver også mulighed for, at der kan gives den her dispensation.
Jeg tror egentlig, Dansk Folkepartis ordfører nævnte, at i forhold til nogle af de opgaver kan vi måske have at gøre med så store virksomheder, at det kan være svært at finde selskaber nok, der kan løse dem.
Og så er det jo en dispensationsmulighed.
Der er ikke generel adgang til det.
Men er der nu en særlig situation et enkelt år, er det ærgerligt, at man skal skifte revisor, fordi man et enkelt år har brug for en større rådgivningsindsats end for 70 pct. af revisionshonoraret.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-31:
Det er lidt i forlængelse af fru Mette Reissmanns spørgsmål, for jeg synes sådan set, ordføreren svarede lidt uden om det spørgsmål, som blev rejst i første omgang, nemlig det faktum, at vores erhvervsstruktur – altså de virksomhedsformer, vi har – er anderledes end i de lande, som ordføreren sammenligner med.
Vi har i Danmark en tradition for familieejede virksomheder, og vi har fondsejede virksomheder, og det er endda regeringens intention – det har vi jo set med finansloven og de skattesænkninger, som man planlægger – at tilgodese og fremme en udvikling, hvor vi fastholder og udvikler de to ejerformer som fremtrædende i dansk erhvervsliv.
Derfor synes jeg faktisk, det ikke er helt fair – uvederhæftigt er måske et hårdt ord – at bruge den her sammenligning.
For hvis nu det var sådan, at Sverige eller de andre lande havde nogle ejerformer, som lignede dem, der er så fremtrædende her, så kunne det godt være, at man også havde indrettet sine revisionsregler anderledes.
Det afgørende må være at sammenligne selskaber, som, om man så må sige, har samme risikoprofil for samfundet.
Og der kan jeg simpelt hen ikke se forskellen på, om et firma er børsnoteret, unoteret, fondsejet eller familieejet, hvis det har et omfang, hvor risikoprofilen er høj.
Så jeg forstår faktisk ikke det argument.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-31:
Jeg er glad for, at Enhedslistens repræsentant trak beskyldningen om, at det er uvederhæftigt.
Det drejer sig bare om at være politisk uenig, og det er sådan set noget helt andet.
Se, der er jo flere helt centrale grunde til, at man har en revision.
Det er kreditorbeskyttelse, men det er også investorbeskyttelse.
Man kan sige, at i en virksomhed, der er ejet af en erhvervsdrivende fond, er der jo ikke det samme behov for investorbeskyttelse, fordi der ikke er nogen investorer.
Det er der, hvis folk handler aktier på Børsen.
Jeg tror, man har tænkt sig rigtig godt om, da man lavede det her direktiv i EU.
For det tager netop i fornødent omfang højde for, at der er forskelligheder, og at der derfor er mulighed for at lave forskellige definitioner.
Og der synes jeg bare, at det, der er brugbart i vores nabolande, altså også er brugbart her.
Vi er ikke tilhængere af overimplementering i Venstre, og det fører vi ud i livet med det her lovforslag.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-31:
Nej, vi er absolut heller ikke tilhængere af overimplementering af noget fra EU, medmindre det, der kommer, er fornuftigt.
Og der mener vi altså så i det her tilfælde at man underimplementerer på en måde, som ikke er gavnlig for vores samfund.
Så jeg mener ikke bare, der er tale om politisk uenighed.
Jeg mener, man bliver nødt til overveje det argument, som ordføreren har fremført om at sammenligne nogle usammenlignelige størrelser, og som fru Mette Reissmann også var inde på.
Det er et fuldstændig fair formål, men når man kigger på de økonomiske omkostninger, kan man se, at de her færre PIE-revisioner vil lette erhvervslivet for byrder på omkring 18 mio. kr. om året, altså samlet set på alle de danske virksomheder, der er omfattet.
Når man tænker på, at danske virksomheder udbetalte udbytter på over 70 mia. kr. sidste år, så er det jo et meget, meget lille beløb.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Står den mindre kontrol i relation til den, synes jeg, meget lave sænkning af omkostningerne, som det vil medføre?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-31:
Jamen man er bare lige nødt til at huske udgangspunktet for lovforslaget, nemlig at de regler, vi taler om for de her virksomheder af særlig offentlig interesse, bliver skærpet.
Som jeg også svarede på et tidligere spørgsmål, er det jo ikke sådan, at revisionen forsvinder.
Altså, der vil stadig væk være et revisionskrav.
Der er nogle skærpede regler for de her virksomheder, og vi mener, de skal gælde for de virksomheder, som er defineret i direktivet, og ikke flere.
Ida Auken (RV), 2016-03-31:
Anerkender ordføreren, at vi har en anden erhvervsstruktur i Danmark end i vores nabolande?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-31:
Der er forskel på, hvordan erhvervslivet er organiseret, og hvilke virksomhedsformer der er mest udbredte.
Det tror jeg er åbenlyst for enhver.
Men det er altid et godt udgangspunkt at sige, at man behandler det ensartede på samme måde, og det er jo sådan set det, vi lægger op til.
Vi siger, at i forhold til de definitioner, som direktivet giver mulighed for, som er gældende i Sverige, Tyskland og Norge – jeg tror, at en del af reglerne også er gældende på det britiske område – bør de, der er identiske, sådan set blive udsat for det samme.
Ida Auken (RV), 2016-03-31:
Det tager jeg som et ja: Man anerkender, at der er en anden erhvervsstruktur i Danmark end i vores nabolande.
Jeg hører ordføreren sige, at man skal behandle det lige lige, men skal man så ikke også behandle det forskellige forskelligt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-31:
For det første synes jeg, at slutbemærkningen er lidt spøjs: at man ikke bliver revideret ordentligt.
Her er altså tale om, at man laver nogle skærpede krav for nogle særlige virksomheder.
Så må jeg sige, at det jo handler om de regler, der gælder.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor udgangspunktet hos De Radikale må være, at hvis en virksomhed har en fuldstændig identisk konkurrent i Sverige, er det helt naturligt, at der skal være nogle skærpede revisionsregler i Danmark i forhold til i Sverige.
Det handler vel om at sige, at til de virksomheder, som har de bestemte karakteristika, stiller vi de samme krav.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-31:
Jeg har det indtryk, at der ligger et ret grundigt forarbejde bag det her lovforslag.
Liberal Alliance synes, det er fornuftigt, at vi i Danmark minimumsimplementerer forordninger og direktiver, som kommer fra EU.
Det er et godt princip, at vi ikke stiller vores virksomheder dårligere i konkurrencen i forhold til udenlandske virksomheder.
Og derfor er vi også positive over for det her lovforslag.
Der er flere ordførere, der har spurgt, om man har glemt finanskrisen.
Og der tror jeg det er vigtigt at holde fast i, at det jo ikke kun er det her lovforslag, som er rettet mod og lavet med tanke på finansloven.
Der er jo en tsunami af reguleringer, som er blevet rullet ud over den finansielle sektor siden finanskrisen, og hvor formålet er at undgå en ny finanskrise.
Om det så kommer til at virke på den måde, kan jeg personligt godt være lidt skeptisk over for, for meget af den lovgivning, vi ser rullet ud, er jo sådan en one size fits all-regulering, som alt andet lige giver plads til færre forretningsmodeller, og som muligvis vil gøre hele sektorer mere sårbare, hvis der så kommer en ny krise.
Og de kan jo være svære at forudse.
Så er det jo sådan, at de PIE-virksomheder, som vil være under det her nye revisionsregime, vil blive udsat for øgede administrative byrder.
Og det handler jo bl.a. om pengeinstitutter, kreditinstitutter osv. Med tanke på den debat, vi lige har haft om f.eks. bidragssatser, og på, hvor forargede nogle politikere har været, skal vi jo bare være opmærksomme på, at vi altså også her laver lovgivning, som påfører virksomheder af den kaliber den type nye omkostninger – omkostninger, som vil blive hældt over på forbrugerne på et eller andet tidspunkt.
Der kunne man jo så håbe på, når det så sker, at man ikke farer ud på samme måde, som vi har set i den seneste tid, og fralægger sig alt ansvar, når man altså er med til at vedtage lovgivning, som øger omkostningerne, som bliver hældt over på forbrugerne.
Men da der jo er tale om regulering, der kommer fra EU, synes vi, det er fornuftigt, at vi minimumsimplementerer.
Og derfor er vi positive over for det her lovforslag.
Men det er et stort lovforslag, og derfor vil der nok også komme en del spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Der er også enkelte ting, som vi gerne vil spørge ind til, og som vi måske er lidt skeptiske over for, bl.a. nogle af de meget, meget store bødestørrelser, som ligger i lovforslaget.
Men det tager vi i udvalgsbehandlingen, som vi ser frem til.
René Gade (ALT), 2016-03-31:
Debatten har allerede frembragt en masse gode argumenter for, at vi skal være dygtige og konkrete i udvalgsarbejdet.
Jeg er meget på linje med i særdeleshed Socialdemokraternes ordfører, der egentlig indrammede hele problematikken rigtig godt til at starte med, og derfor er det eneste, jeg vil bidrage med, at sige, at vi skal finde en måde, hvor vi, når vi implementerer, sikrer, at der stadig væk er en stærk og sund og tillidsskabende revisionskultur i Danmark.
Det tænker jeg ikke nødvendigvis behøver at være ødelæggende for konkurrenceevnen, selv om det måske kræver x promille mere af danske virksomheder, end det gør fra vores omkringliggende lande.
Så vi skal passe på med ikke altid at gøre det til noget skidt, at der skal implementeres noget, hvor Danmark går forrest og ikke sætter barren lavest muligt.
Og så er det måske allervæsentligst for os, at et revisionsselskab ikke kan komme til at være så involveret i en virksomhed, at det næsten skriger til himlen, for der er noget her, der kan og ofte er gået galt i historien.
Så vi vil kigge på det i lovarbejdet, og så kan vi så se, om vi vil være for i den sidste ende.
Alternativet er i den grad for, at vi skal indgå så meget, som vi kan, i EU-samarbejdet, for det er i hvert fald en ledestjerne for os.
Ida Auken (RV), 2016-03-31:
Vi har jo været ganske meget omkring problemstillingerne i det her forslag, og vi ligger fra De Radikales side meget på linje med dem, der tidligere har nævnt deres bekymringer i forbindelse med forslaget.
Vi synes, det er vigtigt at sikre revisors uafhængighed, og derfor vil vi gerne se nærmere på de optioner, der bliver mulighed for at udnytte nu, i forhold til 70-procentsgrænsen.
Vi synes, at man, når der i Danmark er en anden erhvervsstruktur, selvfølgelig skal se på, om ikke også familieejede, andelsejede og fondsejede virksomheder kan være af en karakter, hvor de er af offentlig interesse og derfor skal have særlig grundig revision.
Så det vil vi se nærmere på i udvalgsarbejdet.
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt at huske historien, når vi står her i dag.
Som Socialdemokratiets ordfører gjorde opmærksom på, er det knap 8 år siden, at den største finanskrise brød løs, og når man kigger tilbage i historien, tænker man bare, at alle sov i timen: Hvor var det offentlige, hvor var investorerne, hvor var bankerne?
Det var, som om alle bare systematisk lod det falde fuldstændig fra hinanden.
Der er en meget interessant film i øjeblikket til dem, der måske ikke helt har styr på finanskrisens ophav, der hedder »The Big Short«, som kan være meget interessant at se, hvis man har glemt, hvordan fornuften totalt kan blive sat ud af spillet, når bobler bygger sig op.
Det er jo derfor, vi laver de her stramninger, det er derfor, vi laver de her sikkerhedsforanstaltninger, der skal gøre, at det ikke sker igen.
Der har vi altså et ansvar, og det handler ikke om at genere nogen eller lave bureaukrati eller andre ting, det handler om at sikre samfundet som helhed, og at enhver lever op til deres ansvar; ikke mindst i de tider, hvor der ikke nødvendigvis er en krise, bør vi være os det ansvar bevidst, ikke mindst herinde på Christiansborg.
Så Radikale Venstre vil afvente og se, om vi i udvalgsarbejdet kan få ændret på nogle af de her ting og få mere klarhed over det, før vi kan give tilsagn om at stemme for det her lovforslag.
Mette Reissmann (S), 2016-03-31:
Tak for det.
Ordføreren spurgte bl.a. mig, hvad jeg mente om Sverige og det svenske erhvervsliv.
Jeg kan jo nærmest vende spørgsmålet om, for det er sådan, at det danske erhvervsliv er karakteriseret ved, at vi har meget store unoterede selskaber.
Altså 11 af de 20 største danske virksomheder målt på omsætning har unoterede aktier, og de udgør altså en væsentlig højere andel end i Sverige, Holland og England.
Samtidig med det skal man ikke tage det hensyn netop at styrke revisors rolle som samfundets tillidsrepræsentant, som forordningen lægger op til.
Er Venstres ordfører ikke bekymret for, hvordan det skal blive i fremtiden, når man nu bare tænker på OW Bunker og i øvrigt ved, at vi står over for børsnotering af meget store danske selskaber?
Bekymrer det ikke Venstres ordfører, at det simpelt hen er en indskrænkning af PIE-definitionen, som regeringen lægger op til?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-03-31:
Vi stemmer jo imod det her beslutningsforslag, for vi mener ikke, at det er egnet til en folkeafstemning.
Men det, der bringer mig til at stille et spørgsmål til hr. Pelle Dragsted, er hr. Pelle Dragsteds ord om, at det er uigenkaldeligt, når staten sælger statslige erhvervsvirksomheder, altså at det ikke kan gøres om.
Det kan det sådan set sagtens, og det er især ved en børsnotering meget nemt at opkøbe aktier på en børs, hvis man ønsker at gøre det om.
Derfor vil jeg anbefale Enhedslisten, at de ved næste folketingsvalg går til valg på det tema, der også ligger i Enhedslistens principprogram, men som man ikke taler så højt om til dagligt, nemlig at staten skal eje virksomhederne i Danmark – at staten altså skal gå ud og opkøbe virksomheder i Danmark med det formål, at vi skal have mere et socialistisk samfund.
Det vil jeg anbefale Enhedslisten at gå til valg på, også fordi hr. Pelle Dragsteds analyse af det er, at det vil føre til, at Enhedslisten stormer frem ved næste valg.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-31:
Det er selvfølgelig rigtigt, at det hypotetisk kan lade sig gøre at tilbageføre privatiseret ejendom til befolkningen.
Det kan det godt.
Det er bare ikke sket.
Derfor mener jeg også, at vi, hvis vi ser på TDC og på en række af de meget problematiske privatiseringer, som er gennemført, bare kan sige, at det er svært, om ikke umuligt at vende den proces om igen.
Til ordførerens ord om, hvad Enhedslisten skal gå til valg på – jeg er altid glad for at få gode tips og forslag fra politiske venner og modstandere – vil jeg sige: Vi går skam ikke og putter med, at vi mener, at visse sektorer i samfundet ligger bedst i staten.
Det gælder vores infrastruktur, det gælder vores energiselskaber, og det gælder mange af de ting, fordi der dybest set ofte er tale om naturlige monopoler, men også fordi det er ting, som indebærer risici for vores samfund som sådan.
Det kan jeg afkræfte.
Vi mener, at staten er den næstdårligste arbejdsgiver efter de private arbejdsgivere.
Det så vi jo med folkeskolereformen.
Det var ikke en stat, der optrådte særlig pænt som arbejdsgiver.
Vi er meget stærke tilhængere af, at vi får flere kollektivt ejede virksomheder i Danmark – i stil med dem, vi allerede kender.
Vi har jo en meget bred vifte af ejerskabsformer i Danmark: Vi har det største dagligvareselskab, der er ejet af kunderne; vi har en realkredit, der historisk har været foreningsejet, vi har andelsselskaber osv. osv. Så vi synes, det er rigtig positivt at se på forskellige ejerformer.
Det tror vi er rigtig godt for en økonomi og noget, der har gjort Danmark stærk.