Jakob Ellemann-Jensen (V), 2015-04-30:
Tak for det, formand.
Og tak til Enhedslisten for at indkalde til en debat om bl.a. Grækenlands situation.
Spørgsmålet kan måske synes sådan en anelse fjernt fra Folketingets almindelige politiske jurisdiktion, al den stund at Danmark ikke deltager i eurogruppen og derfor reelt har en, skal vi sige beskeden indflydelse på det spørgsmål, som Enhedslisten har valgt at rejse i dag.
I Venstre har vi det grundlæggende synspunkt, at man som politiker, som borger, som individ skal leve op til sine løfter og sine forpligtelser.
Man skal holde, hvad man lover, for ellers ender vi med et samfund i kaos, hvor vi ikke har tillid til hinanden.
Og det forhold er jo ikke anderledes, når det kommer til internationalt samarbejde og de forpligtelser, som et lands demokratisk valgte regering af egen fri vilje tager på sig.
Derfor ændrer det jo heller ikke noget, at der er kommet en ny venstrefløjsregering i Grækenland.
Regningen er den samme, og regninger skal betales.
Hvis nye regeringer kunne få sløjfet offentlig gæld, ophørte hele fundamentet for alt internationalt samarbejde; så ophørte al logik, al rationel tænkning.
Hvis vi ser på Grækenlands meget ulykkelige situation, kan vi se, at den har været længe undervejs, og der er én ting, der er helt uomtvistelig, og det er, at den er selvforskyldt.
Tragedien tog sit udspring tilbage i 2001, hvor Grækenland droppede sine drakmer og blev en del af eurosamarbejdet på et, skal vi sige skønmalet grundlag – et faktum, som siden hen blev ganske åbenlyst, da Grækenland i 2004 erkendte, at man ikke havde levet op til reglerne for at deltage i eurosamarbejdet.
Og med Grækenlands medlemskab af euroen lød startskuddet til et voldsomt overforbrug, som Grækenland stadig lider under i dag, sådan som hr. Nikolaj Villumsen også illustrerede det i sin tale.
Lad mig igen understrege, at der ikke var nogen, der tvang Grækenland til de her dispositioner, som kunne lade sig gøre på grund af de lave renter, euromedlemskabet førte med sig – renter, som så til gengæld steg ganske eksplosivt, da investorerne ved finanskrisens udbrud mistede tilliden til den uholdbare græske økonomi.
Trods en uansvarlig finanspolitik blev Grækenland dog ikke overladt til sig selv, da krisen først tog fat.
Nej, Grækenland modtog kunstigt åndedræt fra eurolandene og fra IMF i form af lån i milliardklassen – lån, som i dag holder den offentlige sektor i live, og som har betydet, at Grækenland har undgået det totale kollaps; lån, som selvfølgelig skal betales tilbage, da de er garanteret af meget solidariske skatteydere i de andre eurolande.
Så man kan jo spørge: Hvad er det egentlig, Enhedslisten forestiller sig som en anden vej, som et alternativ?
Er det endnu en gældslettelse, eller er det at lade lande som Estland, Letland, Litauen, som er fattigere end Grækenland, betale regningen, eller Slovenien eller Slovakiet?
Må jeg spørge Enhedslisten, hvor det solidariske er i det.
Jeg medgiver, at Grækenlands situation er tragisk, men det er forkert at hævde, at det skyldes påtvungen tysk sparepolitik.
Grækenland har allerede modtaget én gældslettelse og har i dag trods sin høje offentlige gæld renteudgifter, som er mindre end Italiens og Portugals, og det skyldes, at eurolandenes lån er givet på nogle ganske favorable vilkår – vilkår, som aldrig nogen sinde ville kunne blive matchet, hvis Grækenland skulle ud at have de samme lån på de internationale lånemarkeder.
Sandheden er ofte ilde hørt, men der er ikke nogen smutvej ud af krisen for Grækenland.
Den nye græske regerings planer om tilbagerulning af allerede gennemførte reformer og et øget offentligt forbrug er den sikre vej til økonomisk ruin og kaos.
Den eneste realistiske løsning på gældsspørgsmålet er, at lande som Grækenland lever op til deres forpligtelser ved at gennemføre reformer, som kan give et fornyet fundament for tillid, vækst og beskæftigelse.
Med formandens tilladelse vil jeg oplæse et forslag til vedtagelse på vegne af V, S, RV, SF og KF: Forslag til vedtagelse
»Folketinget opfordrer regeringen til at arbejde aktivt i EU for at styrke europæisk vækst og beskæftigelse, bekæmpe krisen og håndtere gældsudfordringerne i Grækenland og andre lande.
Folketinget støtter arbejdet i EU for at sikre tiltag, der fremmer produktive investeringer og økonomisk holdbarhed, samt efterlevelse af EU's finanspolitiske regler.
Folketinget udtrykker fuld støtte til en holdbar løsning på Grækenlands fortsatte økonomiske udfordringer.
Det er i alles interesse, at der findes løsninger, som er holdbare både på kort og langt sigt.