runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Det var også baggrunden for, at reglerne for dispensation blev ændret i forlængelse af reformen af pædagoguddannelsen i 2013.
Ændringerne hviler på en stemmeaftale mellem de daværende partier i Folketinget.
Tidligere var det professionshøjskolerne, der kunne fritage studerende med en lægeerklæring fra at gennemføre dele af uddannelsen.
I dag er det som på alle andre professionsbacheloruddannelser Styrelsen for Videregående Uddannelser, der behandler dispensationsansøgninger.
Der kan gives dispensation, hvis den studerendes helbredsmæssige forhold forværres under uddannelsen, eller der sker andet uforudset i den studerendes liv, som påvirker evnen til at studere på fuld tid.
Pædagogstuderende med kroniske lidelser kan således få dispensation fra timetalskravet, hvis der aktuelt opstår usædvanlige forhold.
Under behandlingen af dispensationsansøgningen lægges der også vægt på, om institutionen vurderer, at den studerende kan nå de faglige mål, der er sat for uddannelsen.
Det gælder også studerende på pædagoguddannelsen.
Jeg vil derfor bede Styrelsen for Videregående Uddannelser gennemgå de nuværende rammer for dispensation på pædagoguddannelsen med henblik på at vurdere, om der er behov for at lempe på dispensationsmuligheden.
Selvfølgelig er der ingen, der er interesseret i at have dårligt uddannede ingeniører, slet ikke vores vigtigste internationale virksomheder, som skal begå sig under hårde globale konkurrenceforhold, absolut ikke.
Derfor er det også min opgave at sikre, når der gives mulighed for at udbyde uddannelser, at de uddannelser lever op til de krav, som stilles.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-20:
Det var jo ikke rigtig et svar på mit spørgsmål om, hvorvidt det er rimeligt at give afslag og begrunde det med noget, som man ikke har haft mulighed for at redegøre for.
Tror du, at en virksomhed som Novo Nordisk, Danmarks mest værdifulde virksomhed, som siger god for det, som har alt på spil med hensyn til kvalitet, og som er til kontrol hos The Food and Drug Administration, der er en stregkontrol, vil acceptere dårlige ingeniører i deres virksomhed?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Jeg har ikke været inden over UC Sjællands udformning af ansøgningen endsige selve sagsbehandlingen.
Det foregår selvfølgelig efter de spilleregler, som der her i Folketinget gennem årene er opnået enighed om, nemlig at der er et råd, som vurderer ansøgningen og indstiller til ministeren, hvordan den videre færd skal være.
Og de spilleregler har vi fulgt fuldstændig snorlige i sagsbehandlingen.
Jeg har hverken været inde over UC Sjællands formuleringer eller selve den ministerielle sagsbehandling.
Det, jeg har taget stilling til, er, hvorvidt UC Sjælland skulle have mulighed for at udbyde en uddannelse til diplomingeniør.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-20:
Tak for besvarelsen.
Jeg er helt enig i, at vi selvfølgelig skal have ingeniører med en høj faglighed.
Men afslagets begrundelse om, at UC Sjælland ikke har det her faglige miljø, er jo en anelse urimelig, kan man sige, når man ikke har bedt UC Sjælland om at redegøre for det i deres prækvalifikation.
Mener ministeren, at det er rimeligt at begrunde afslaget med noget, som UC Sjælland ikke er blevet bedt om at redegøre for?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
At udbyde en ingeniøruddannelse af fagligt høj kvalitet og relevans forudsætter et solidt ingeniørfagligt miljø.
Man er stærk inden for bl.a. pædagogiske og sundhedsfaglige uddannelser, men det ingeniørfaglige ligger uden for deres område.
Det er en langsigtet og omkostningsfuld proces at bygge et nyt ingeniørfagligt miljø op fra bunden, og afslaget til UC Sjælland skyldes således hensynet til, at ingeniøruddannelser skal forankres i solide faglige miljøer.
Når det er sagt, er det vigtigt for mig at understrege, at adgangen til kvalificeret arbejdskraft i hele landet er en væsentlig forudsætning for et Danmark i balance.
Men tilbage til situationen omkring Kalundborg.
Jeg vil gerne sige til spørgeren, at jeg har brug for at få præciseret de konkrete udfordringer, virksomhederne har med at tiltrække og fastholde ingeniører i Kalundborgområdet.
Og jeg har også brug for at se på, hvordan vi bedst understøtter den fremtidige forsyning af ingeniører i området.
Jeg og mit ministerium er derfor nu gået i tæt dialog med virksomhederne i området, kommunen, regionen og de videregående uddannelser i området for at drøfte dette.
Her til morgen mødtes jeg således med Kalundborgs borgmester, Martin Damm, regionsrådsformand Jens Stenbæk og regionsdirektør Per Bennetsen. Vi har brug for dygtige ingeniører i hele landet, og heldigvis oplever man en stigende søgning til ingeniøruddannelserne.
Vi har også i dag en række stærke ingeniøruddannelser med høj faglighed og gode faglige miljøer, og det ønsker jeg at fastholde.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-04-20:
Jeg anerkender i allerhøjeste grad, at man gerne vil have en afklaring – det forstår jeg godt.
Men i forhold til EU-tilskuddet er jeg desværre nødt til at rette en misforståelse.
Men det ændrer ikke på, at det vil være rigtig fornuftigt at få det her afklaret.
Det arbejder vi på højtryk på, og vi arbejder også på højtryk på at sikre os, at vi har et så godt beslutningsgrundlag som overhovedet muligt.
Jens Joel (S), 2016-04-20:
Men lad mig holde fast i, at ministeren sagde, at det afgørende var, at man fik det bedste beslutningsgrundlag.
Så vil jeg afslutningsvis spørge ministeren, om ikke også det er ret afgørende at holde sig til den deadline, som projektet selv noterer, nemlig den 1. maj.
Man siger, at det er det, der skal til, hvis man skal nå at realisere det her projekt.
Ellers risikerer vi, at regeringen kaster en gylden chance på gulvet; vi risikerer, at vi ikke får skabt de arbejdspladser og den grønne omstilling, vi skal; og vi risikerer at gå glip af EU-tilskuddet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-04-20:
Den rapport kommer snarest muligt.
Den er ikke helt færdig endnu.
Og det afgørende for os er, at vi skal have så godt et grundlag som overhovedet muligt at træffe en så stor beslutning på.
Der er økonomi forbundet hermed, både for de mennesker, der er optaget af projektet, den danske statskasse, forbrugerne, bilisterne osv.
Så derfor er det afgørende for os, at den analyse er meget, meget grundig og ordentlig.
Og med hensyn til hvornår den kommer, kan jeg bare sige, som jeg sagde før i mit svar, at det gør den så hurtigt, som det overhovedet er muligt.
Jens Joel (S), 2016-04-20:
Jamen jeg er meget enig i, at ting skal gøres grundigt og i en god dialog, som ministeren siger.
Men i den forbindelse lyder det jo, som om folkene i Holstebro har været inddraget, men ikke har hørt så meget i forhold til færdiggørelsen af projektet siden midten af marts.
Samtidig kan man forstå, at Venstres energiordfører har læst et udkast til rapporten og siger, at den nye rapport viser nogle noget bedre tal end den gamle, efter at der har været diskussion blandt parterne osv.
Derfor kan man jo godt undre sig lidt over, hvornår folkene i Holstebro kan få at vide, hvad det er, der står i den endelige rapport, de skulle have indflydelse på, når nu den åbenbart cirkulerer i Venstrekredse.
Og derfor er det jo meget naturligt, at man spørger sig selv: Hvornår kommer den på bordet?
Hvornår lægger ministeren den rapport frem, som resten af folkene i Venstre godt må se, men som de folk, der har arbejdspladser på højkant, ikke må se?
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-20:
Hvad mener ministeren om afslaget på UCSJ's ansøgning om at oprette en diplomingeniøruddannelse i Kalundborg?
Tak for det.
Men vil det ændre ministerens syn på ansøgningen fra UC Sjælland, hvis nu UC Sjælland i en opfølgende ansøgning eller kommentar til ministeriet kan godtgøre, at de er i stand til at skabe det her stærke ingeniørfaglige miljø?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Nu er det sådan, at selve sagsbehandlingen ikke foregår her i Folketingssalen.
Men jeg har klart tilkendegivet, at jeg er parat til at se på mulige løsninger til at sikre, at virksomhederne på Kalundborgegnen har den arbejdskraft til rådighed, som de har brug for, og se på, hvordan vi kan imødegå den udfordring, som er opstået blandt virksomhederne på Kalundborgegnen, nemlig mangelen på kvalificeret ingeniørarbejdskraft.
Men så vil jeg bare understrege over for spørgeren, at der er væsentlig forskel på et ingeniørfagligt miljø på en virksomhed og et uddannelsesmæssigt ingeniørfagligt miljø.
Det er to forskellige situationer, og jeg skal tage højde for det sidstnævnte, altså et uddannelsesmæssigt ingeniørfagligt niveau af høj kvalitet.
Jacob Mark (SF), 2016-04-20:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Vil ministeren tage initiativ til, at pædagogstuderende med kroniske lidelser igen kan få mulighed for at tage kortere praktikforløb som en del af uddannelsen, så disse unge også har en mulighed for at tage en uddannelse?
Vil ministeren tage initiativ til, at pædagogstuderende med kroniske lidelser igen kan få mulighed for at tage kortere praktikforløb som en del af uddannelsen, så disse unge også har en mulighed for at tage en uddannelse?
Skriftlig begrundelse
I artiklen »Pædagoguddannelsen udelukker studerende med særlige behov« fra Politiken den 14. april 2016, fortæller PLS, at de har fået flere henvendelser fra studerende, der er kronisk syge og ikke længere kan gå praktikforløb med et lavere timetal end 32,5 timer.
Det betyder umiddelbart, at en række unge, der ellers ville have haft en mulighed for at få en uddannelse, hvis man skabte et mere rummeligt system, bliver ekskluderet fra uddannelsen og arbejdsmarkedet.
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Jeg er helt med på, at alt kan lade sig gøre, hvis vi har pengetræer, der gror ude i haven.
Det har vi ikke.
Den situation er hverken jeg eller spørgeren imidlertid i.
Midlerne er ikke ubegrænsede, og derfor er der ikke mulighed for på bar mark med de forudsætninger, som er til stede rent økonomisk, at opbygge et ingeniørfagligt uddannelsesmiljø af høj kvalitet, som lever op til de kvalitetskrav, som vi i øvrigt stiller i uddannelsessektoren.
Når det er sagt, er jeg meget indstillet på at se på, hvordan vi kan finde en mulig løsning på situationen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-20:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at man har lænet sig op ad udtalelser fra Aarhus Universitet, Syddansk Universitet og Danmarks Tekniske Universitet i forhold til den her vurdering af, om UCSJ kunne være i stand til at skabe et sådant ingeniørfagligt miljø.
Kan ministeren ikke godt se, at det lidt svarer til at spørge Føtex, om der er plads til en Kvickly ved siden af?
Det er jo de samme kunder, de slås om.
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Jeg har fuld respekt for spørgerens tilgang til situationen her, for spørgeren er jo repræsentant her i Folketinget for det pågældende geografiske område.
Men jeg har et overordnet uddannelsespolitisk ansvar, som jeg ønsker at leve op til.
Der er forskel på, hvordan man driver en uddannelsesinstitution, og hvordan man driver en virksomhed, og det er vigtigt for mig at sikre, at de uddannelsesmiljøer, som finansieres via vores skattekroner, kan leve op til de faglige krav, som vi stiller til vores uddannelsessektor.
Det har jeg forstået, men jeg har endnu til gode – det understreger jeg – at mødes mod Novo Nordisk og andre virksomheder.
Men jeg har også forstået, at lige præcis Novo Nordisk lægger umådelig stor vægt på, at den arbejdskraft, som de ansætter og aftager, netop har de faglige kvalifikationer til at kunne udføre de jobs, som ønskes besat.
Jeg vil gerne endnu engang udtrykke en reel politisk vilje til at se på, hvordan vi kan finde en mulig løsning på den situation, som er opstået i Kalundborg og måske i Vestsjælland i det hele taget.
Og jeg ønsker at sikre, at vi, også når det kommer til efterspørgslen på arbejdskraft i Kalundborg, kan bidrage med et ingeniørfagligt miljø af høj kvalitet.
Men jeg vil endnu en gang sige til spørgeren, at jeg her adskillige gange – forrige onsdag og onsdagen forinden – har udtrykt en reel politisk vilje til at se på eventuelle mulige løsninger.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-20:
Jeg er glad for, at ministeren tidligere oplyste, at ministeren havde holdt et møde med Kalundborgs borgmester, Martin Damm.
For så er jeg ret overbevist om, at ministeren er blevet informeret om, at man i endog meget lang tid har forsøgt at løse de her rekrutteringsproblemer for bl.a. Novo Nordisk i Kalundborg.
Og indtil videre har man ikke haft held dertil.
I forhold til at sikre en geografisk fordeling af uddannelsesmulighederne har man også i lang tid forsøgt på det.
Men nu er det jo sådan, at der ikke er nogen af de andre uddannelsesinstitutioner, der kunne tænke sig at påtage sig det her geografiske ansvar, som man lægger op til i regeringens egen plan om et Danmark i bedre balance, hvor man jo bl.a. skriver: »De statslige institutioner er sat i verden for at løse opgaver til gavn for borgere og virksomheder i hele Danmark. Statens arbejdspladser skal derfor også være fordelt i hele landet.« Mener ministeren, at der er en forskel på statens arbejdspladser og uddannelsesinstitutionerne, og at de borgere i udkantsområderne – der også betaler skat til finanisering af uddannelsessektoren – så må flytte sig, hvis de vil være en del af den uddannede arbejdsstyrke, og at det ellers så bare er ærgerligt for udkantsområderne, når der nu ikke er nogen reel vilje i uddannelsesinstitutionerne til at lave en geografisk fordeling af institutionerne?
Hvis man ønsker at realisere et Danmark i bedre balance og der så kommer nogle her, som tør tage et opgør, bør regeringen så køre med på den vogn eller stille sig i vejen for den uddannelsesinstitution?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Vi har allerede være lidt inde på det.
Men jeg skal understrege, at regeringen lægger vægt på, at de videregående uddannelser forsyner virksomheder i hele landet med den arbejdskraft, som de har brug for.
Men regeringen lægger samtidig vægt på, at de uddannelser, som udbydes, er bæredygtige og har høj faglig kvalitet.
Gode medarbejdere forudsætter gode uddannelser, og det tror jeg også virksomhederne anser for at være særdeles væsentligt.
Et Danmark i bedre balance er ikke et Danmark, hvor vi går på kompromis med grundlaget for gode uddannelser eller slækker på kravene til forskningen.
En geografisk spredning af de videregående uddannelser må derfor ikke ske på bekostning af kvaliteten i uddannelserne.
Det gælder i Kalundborg så vel som i resten af landet.
Vækstskabelse handler ikke mindst om at bygge bro mellem uddannelsesinstitutioner og faglige vidensmiljøer og virksomhederne.
Regeringen har i strategien for vækst og udvikling i hele Danmark iværksat en række initiativer herfor.
Der vil endvidere blive gennemført en kortlægning af best practice for regionale videnssamarbejder mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder.
Derudover har Uddannelses- og Forskningsministeriet igangsat en analyse af mulighederne for, at større dele af de videregående uddannelser kan gennemføres andre steder end på det godkendte geografiske udbudssted, uden at det går ud over kvaliteten.
Det kan bl.a. understøttes af udlagt undervisning eller gennem fjernundervisning og e-læring.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-20:
Hvordan mener ministeren, at afslaget på UCSJ's ansøgning om at oprette en diplomingeniøruddannelse i Kalundborg bidrager til regeringens ambition om et Danmark i bedre balance?
Hvordan mener ministeren, at afslaget på UCSJ's ansøgning om at oprette en diplomingeniøruddannelse i Kalundborg bidrager til regeringens ambition om et »Danmark i bedre balance«?
Så vil jeg bare gerne igen spørge: Har det ingen vægt i regeringen, at en virksomhed, som er under kontrol af US Food and Drug Adminstration, og hvor kontrollen nærmest er så skrap, at kaffekopperne ikke må vende den forkerte vej ude på fabrikkerne, kan sige god for den kvalitet, der er lagt op til her?
Har det ingen vægt, at en virksomhed siger: Vi står inde for det her projekt?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Jeg mener ikke, at det pågældende kønsopdelte studenterarrangement på CBS er i overensstemmelse med danske demokratiske værdier.
Mit ministerium har derfor også taget kontakt til CBS.
CBS har oplyst, at der ikke må finde arrangementer sted på CBS, der udelukker eller diskriminerer bestemte grupperinger.
Der må heller ikke finde arrangementer sted, som har kønsopdelt deltagelse.
Universitetet vil ikke lægge navn eller lokaler til arrangementer, der diskriminerer.
CBS orienterede studenterforeningen Islamic Academic Association om dette fredag den 15. april 2016.
Jeg har således noteret mig, at CBS har taget hånd om situationen, men for god ordens skyld vil jeg også nævne, at arrangementerne ikke var en del af den ordinære undervisning på CBS.
Det er vigtigt for mig at understrege, at både mænd og kvinder skal have lige adgang og lige muligheder for at tage en uddannelse og deltage i det almindelige studiemiljø på de respektive uddannelser uanset køn.
Det gælder selvfølgelig også generelt, at alle, både mænd og kvinder, skal have mulighed for at deltage på lige fod i samfundsdebatten og i det offentlige liv.
Man kan roligt sige, at den her regering om nogen har sat fokus på vækst, udvikling og jobskabelse.
Ja, vi har sat fokus på, at der skal skabes vækst i hele Danmark, og derfor har regeringen taget en lang række af initiativer, som netop skal bidrage til at skabe vækst i hele Danmark.
Det er mange forskellige tangenter, der skal spilles på, men et område, som jeg tror på kan bidrage, er bl.a. udflytning af statslige arbejdspladser, som bidrager til at skabe nye jobs i andre dele af landet og dermed kan bidrage til også at skabe nye jobs uden for de traditionelle storbyer.
Vi har i det hele taget også sat fokus på vækst i relation til at bygge bro imellem uddannelsesinstitutionerne og virksomhederne, særlig små og mellemstore virksomheder.
Seneste skud på stammen er landdistriktsvidenspilotordningen, som bliver sat i værk meget snart, og som giver mulighed for, at man kan få en medarbejder.
Christine Antorini (S), 2016-04-20:
Jeg er faktisk lidt i tvivl om, om ministeren overhovedet er bekymret over, at væksten er så lav i Danmark, for ministeren er stolt over uddannelsesniveauet, som jo altså indbefatter besparelser på 10 mia. kr. på videregående uddannelser og forskning.
Forskning skaber viden, som virksomhederne omsætter til vækst, og især for mange små og mellemstore virksomheder er offentlig forskning afgørende.
Derfor reagerer vi, altså dansk Erhverv, over for de store besparelser, som regeringen har givet i forhold til de videregående uddannelser og forskning.
Gør det slet ikke indtryk, når vi snakker om vækst, uddannelse og forskning?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Det er institutionernes opgave at forvalte det budget, som de har fået stillet til rådighed, og jeg har sådan set tillid til de enkelte institutioner og deres gennemførelse af besparelsen.
Det er ikke nogen nem opgave, det er jeg udmærket godt klar over, men jeg har tillid til, at de enkelte institutioner gennemfører besparelsen på så god en måde som muligt.
Og derfor har jeg ikke blandet mig i, hvordan DTU eller andre institutioner har gennemført besparelsen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-04-20:
Men hvis man kigger på, hvilken politik ministeren konkret står i spidsen for, så er det jo en politik, hvor man med grønthøstermetoden har sparet milliarder på uddannelsessystemet, en politik, hvor man med grønthøstermetoden bl.a. har sparet på DTU Diplom på en sådan måde, at 15 pct. af medarbejderne er blevet afskediget.
Vil ministeren ikke forholde sig konkret til, om der er sammenhæng imellem at tale om et bedre match imellem job og uddannelse og så spare med grønthøstermetoden på en måde, der betyder, at DTU Diplom bliver ramt af så massive besparelser?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Faktisk har vi aldrig brugt så mange ressourcer på uddannelse, som vi gør i øjeblikket, så at uddannelsessektoren er blevet omfattet af det generelle omprioriteringsbidrag, synes jeg sådan set er helt naturligt, al den stund vi har ønsket at prioritere bl.a. sundheds- og ældreområdet, hvor der var brug for en økonomisk saltvandsindsprøjtning.
Men det skal ses i lyset af, at vi ligger meget højt.
Og vi ligger også højere, end vi nogen sinde har gjort, hvis vi kigger på de ressourcer, vi bruger på uddannelser, herunder også videregående uddannelser.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at vi gennem et stærkere fokus på et bedre match mellem uddannelse og samfundets behov forhåbentlig lykkes med at få endnu flere unge til at tage en ingeniøruddannelse, fordi vi ved, det er der, der er en stor efterspørgsel i samfundet.
Jeg har, som jeg nævnte tidligere, netop svaret på tilsvarende spørgsmål om behovet for ingeniører i Kalundborg, så jeg er helt på linje med spørgeren, når det drejer sig om, at vi skal have flere unge til at vælge uddannelser, hvor der er udsigt til fodfæste på arbejdsmarkedet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-04-20:
Tak for det.
I Videbæk i Midtjylland ligger virksomheden Vølund.
Det er en virksomhed, der lever af at lave varmepumper, og de er derfor afhængige af dygtige danske ingeniører.
Derfor lægger vi mere og mere arbejde ud til udenlandske underentreprenører.
Vølund beskæftiger allerede mange ingeniører i Spanien og Italien og vil ansætte 25 slovakiske ingeniører til at løse designopgaver i et datterselskab i Slovakiet, der åbnede 1. september.«
Ministeren taler om et bedre match mellem uddannelse og job, men alligevel er ministeren ansvarlig for besparelser, som betyder, at DTU Diplom afskediger 15 pct. af medarbejderne.
Hvordan matcher en sådan besparelse ministerens ønske om at skabe et bedre match mellem job og uddannelse?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Jeg faktisk stolt over, at vi i Danmark er fast besluttede på, at vi skal bruge 1 pct. af vores bruttonationalprodukt på den offentlige del af forskningen.
Det betyder, at vi ligger blandt de højeste bidragsydere, når vi sammenligner os med landene i OECD.
Det er jeg stolt af at vi kan gøre, samtidig med at den her regering har valgt at prioritere kernevelfærdsområder, hvor der helt åbenlyst var brug for en saltvandsindsprøjtning.
Det handler bl.a. om sundhedsområdet, men også ældreområdet.
Jeg er faktisk stolt over, at det er lykkedes, at vi fortsat kan have et så højt forskningsniveau som det, jeg netop nævnte.
Christine Antorini (S), 2016-04-20:
Gør det indtryk på ministeren, at det er det vigtigste bud på at øge væksten, som danske økonomer har?
Ulla Tørnæs (V), 2016-04-20:
Jeg mener ikke, det er korrekt bare sådan lige at se bort fra, at vi er nødt til at sikre, at vi får et bedre match imellem uddannelse og job.
Vi bruger milliarder i vores uddannelsessektor, og vi er nødt til at blive bedre til at sikre, at vi i højere grad uddanner unge til at få et stærkt fodfæste på arbejdsmarkedet frem for en usikker plads, muligvis i ledighedskøen.
Det er vi simpelt hen forpligtet til over for de unge, men vi er også forpligtet til det rent samfundsøkonomisk.
Og nu har jeg netop svaret på spørgsmål fra bl.a. spørgerens partifæller om ingeniøruddannelser og behovet for endnu flere ingeniøruddannelser, hvilket jeg for så vidt er fuldstændig enig i at vi har.