runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2012-05-08:
Tak for det.
Først og fremmest glæder jeg mig over, at vi har kunnet finde sammen om at lave den her budgetlov, som netop lægger nogle stramme rammer for, hvilken økonomisk politik man kan føre.
Det, jeg kan lytte mig til, er, at især i Socialdemokratiet har man en klar forventning om, at det er sammen med Enhedslisten, man skal lave finanslov.
Der hører jeg så også kommentarer fra Enhedslisten gående på, at det eneste, de ikke vil respektere, er bl.a. den her budgetlov.
Hvad tænker Det Radikale Venstre i den sammenhæng?
Ser man nogen forhindringer for Enhedslisten i forhold til budgetloven?
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Tak for svaret.
Jeg skulle bare have bekræftet, at selv om vi kan være uenige om, hvorfor det kommer, hvem der bestemmer det, og hvordan de bestemmer det, så er Dansk Folkeparti enige i, at mens den generelle økonomi vokser med 2 pct. eller mere, og det vil sige, at der er mere til privat forbrug, så mener Dansk Folkeparti, at man i forhold til de sidste 30 års gennemsnit skal skrue væksten i velfærden ned til 0,8 pct., hvilket betyder en meget stram økonomi ude i kommunerne.
Det er vi enige om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Jamen der er ingen tvivl om, at en vækst på 0,8 pct. i de offentlige udgifter er meget stramt.
Det vil være meget vanskeligt at holde sig inden for det.
Når vi sidste sommer gik med til det, var det jo på den ene side en afvejning af, at det var det, der var det rigtige i forhold til at sikre en sund dansk økonomisk udvikling, og på den anden side også, fordi vi fik indflydelse på, hvordan man så skulle prioritere de midler.
Noget af det, der var afgørende for Dansk Folkeparti i forhold til den aftale, vi lavede sidste sommer med den daværende regering, var, at man prioriterede sundhedsområdet meget højt, altså at sygehusene, behandlingen af syge mennesker, fik høj prioritet.
Og vi ved, at der kommer flere ældre i det danske samfund, og det synes vi sådan set er en god ting, alternativet taget i betragtning, men vi ved også godt, at der så selvfølgelig også kommer nogle flere offentlige udgifter til f.eks. medicinområdet, og dem skal vi også kunne afholde.
Det var selvfølgelig kun, fordi vi som en del af det flertal dengang havde en sikkerhed for, at de ting blev prioriteret, at vi turde binde an med det, vi dengang gjorde.
Og der kan vi selvfølgelig se nogle forskelle i forhold til den nye regerings prioriteringer, hvor man allerede i går var ude at sælge historien, at man nu vil lave en større indsats i forhold til unge og uddannelse og sådan noget.
Der er altså en anden prioritering i forhold til de sparsomme midler, der er til rådighed, og derfor er vi selvfølgelig meget bekymrede over den måde, regeringen vil lægge det her an på.
Men den diskussion kommer vi jo til at tage – håber jeg – i den kommende tid.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Jeg vil bare høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl – nu lader det til, at han har læst 2020-planen ganske godt og grundigt, også den tidligere regerings – kan fortælle, hvornår der var holdbarhed i VK-regeringens plan, den tidligere 2020-plan, og hvordan det så ser ud i den nuværende 2020-plan, altså den, den nye regering har lagt frem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Jamen jeg vil overhovedet ikke høres i den samlede plan, altså hallo!
Regeringen har fremlagt en plan, og hvad er klokken nu?
Den er snart halv tre, og de fremlagde den klokken halv elleve, mens vi havde gruppemøde
Jeg vil gerne påtage mig at læse planen igennem i detaljen, og så vil jeg meget gerne tage en grundlæggende debat om det.
Det har jeg selvfølgelig ikke nået til dagens debat om budgetloven.
Det, jeg har hæftet mig ved, er der, hvor der er nogle åbenlyse ændringer fra den politik, S og SF stod for i valgkampen og altså så sent som for et år siden, da man fremlagde sin store økonomiske plan »Fair Løsning 2020«, og så til det, man lægger frem i dag.
Man har i angrebene på den daværende regering med Dansk Folkeparti som støtteparti koncentreret sig om, at væksten i de offentlige udgifter simpelt hen ville blive for lav, at det ville blive for småt.
Vi ville ikke kunne gøre det, vi skulle i forhold til den offentlige velfærd, og nu opererer man så med en vækstprocent for den offentlige sektor på det samme som det, der blev opereret med sidste sommer.
Jeg kan godt forstå, man gerne vil have diskussionen til at handle om noget andet, men det er da ikke et uinteressant synspunkt, den nye regering har lagt for dagen, og det er meget til forskel fra det, man kæmpede for før valget i september måned.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Jeg synes egentlig, det var et meget dobbeltmoralsk svar, for nu har hr. Kristian Thulesen Dahl først angrebet hr. John Dyrby Paulsen for at gå i clinch i forhold til 2020-planen, og når ordføreren selv skal svare på det, vil man ikke gå ind i det.
Det synes jeg klinger en kende hult.
Men jeg kan da oplyse, at det, der lå i VK-regeringens plan, var, at der var en holdbarhed i 2015, og den udfordring, vi står med i dansk økonomi, er, at det først sker i 2018.
Det er en del af forklaringen på, hvorfor der nu bliver lagt op til en vækst på 0,8 pct. Men jeg synes, at hvis vi skal tage en diskussion om 2020, så lad os tage en diskussion om det, men det var hr. Kristian Thulesen Dahl, der selv startede den debat.
Så derfor synes jeg også, at man lidt ligger, som man har redt.
Dansk Folkepartis partileder var ude at sige på et tidspunkt, at man ikke accepterede den nulvækst og hele den tilgang, der var til det.
Det var fru Pia Kjærsgaard ude at sige tidligere, og jeg synes, det kunne være interessant også at høre, om det stadig væk er Dansk Folkepartis politik, eller hvordan stiller Dansk Folkeparti sig til det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Altså, jeg kan godt forstå, at hr. Jonas Dahl har det svært med den her debat.
Det synes jeg ikke er mærkeligt.
Når jeg efter hukommelsen citerede SF's formand for virkelig at være gået til kødet her i Folketingssalen og andre steder igennem de seneste år, altså i 00'erne, med at sige, at den vækst, der var i de offentlige udgifter, var udtryk for noget, der nærmede sig en social massakre, noget, der nærmede sig nogle af de største nedskæringer vel siden 1864, og hvad man brugte af betegnelser, i en situation, hvor vi havde en gennemsnitlig vækst i de offentlige udgifter på 1,9 pct., som der står i regeringens egen publikation fra i dag; og når man så i dag som parti i en regering for første gang præsenterer et stort udspil, hvor man har en vækst i de offentlige udgifter på 0,8 pct., så forstår jeg da godt, man har det svært med den her debat.
Men det skulle sådan set ikke komme os andre til last, det er jo SF's problem, at man har valgt at gå ind i det på de her præmisser.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-05-08:
Nu kan jeg jo forstå, at vi så får en debat om regeringens 2020-plan, og at hr. Kristian Thulesen Dahl rent faktisk har læst den.
Derfor er det jo lidt interessant, at hr. Kristian Thulesen Dahl så alligevel drager nogle konklusioner i forhold til det, som hr. Kristian Thulesen Dahl åbenbart har hørt via journalister eller andre, men lad os gemme debatten om regeringens 2020-plan.
Men jeg sidder sådan lidt og undrer mig, for det lyder, som om hr. Kristian Thulesen Dahl ikke erkender, at der er en betydelig udfordring for dansk økonomi over de næste år.
Så jeg skal bare spørge, punkt 1: Er hr. Kristian Thulesen Dahl ikke enig i, at når vi har mistet næsten 200.000 arbejdspladser i løbet af de sidste 4 år, skal vi gøre noget for at rette op på det faktum?
Punkt 2: Er hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti ikke enig i, at de betydelige underskud, vi har set på de offentlige finanser i de sidste 4 år, skal vi rette op på, at vi skal have styr på økonomien?
Så kan vi ikke bare få det svar fra hr. Kristian Thulesen Dahl, at vi skal skabe vækst, at vi skal skabe job i Danmark, og at vi skal have styr på økonomien?
Og det er en udfordring, også over de næste 5, 6, 7 eller 8 år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Altså undskyld, vil jeg sige til hr. John Dyrby Paulsen
, det er jo en fuldstændig absurd påstand.
I hele valgkampen tilbage i september og i tiden op til det handlede det om, at der var økonomisk krise, handlede det om, at der var økonomisk smalhals, handlede det om, at vi i 2009 havde set et fald i det danske bruttonationalprodukt på noget nær 6 pct., og at det selvfølgelig havde en masse afledte konsekvenser, der gjorde, at vi lavede genopretningspakke, der gjorde, at vi lavede tilbagetrækningsreform, altså gjorde, at vi lavede en stribe af ting, som jo kun havde sin begrundelse i, at der havde været økonomisk krise, og at der var nye konditioner for dansk økonomi.
Og nu siger hr. John Dyrby Paulsen så det, vi sagde før valget, til mig.
Altså, det er dog at vende tingene på hovedet.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-05-08:
Med al respekt: Der var ikke nogen påstand, og jeg insinuerede heller ikke noget.
Jeg stillede to enkle spørgsmål, og dem vælger hr. Kristian Thulesen Dahl så ikke at svare på.
Det kan man tolke derhen, at enten er hr. Kristian Thulesen Dahl ikke helt sikker på, hvad Dansk Folkeparti mener – og det er jo fair nok, men så kan man vel sige det – eller også anerkender hr. Kristian Thulesen Dahl ikke præmissen, fordi hr. Kristian Thulesen Dahl måske synes, at med det, Dansk Folkeparti lavede sammen med VK, var der to streger under facit, og så var alle problemer løst.
Det, jeg spurgte om, for nu at være præcis igen, var: Mener hr. Kristian Thulesen Dahl i dag set fremadrettet, at vi har nogle udfordringer, der skal løses i det her land med hensyn til at skabe job og beskæftigelse i stedet for de næsten 200.000 job, som vi har mistet over de sidste 4 år?
Mener hr. Kristian Thulesen Dahl, at der er to streger under facit, at facit er rigtigt, og at de ting, man lavede sammen med VK, har løst den økonomiske udfordring?
Og hvis hr. Kristian Thulesen Dahl mener det, kunne vi så ikke få et klart svar, nemlig det svar, at så mener Dansk Folkeparti ikke, det er nødvendigt at gøre noget som helst ved den økonomiske situation, vi er i?
Når jeg siger det på den måde, er det, fordi jeg da har en begrundet formodning og også et håb om, at hr. Kristian Thulesen Dahl ligesom os vil erkende, at der er betydelige økonomiske udfordringer, også fremover.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Svaret på det første er fuldstændig entydigt: Ja.
Og det var faktisk også min hensigt med det, jeg svarede i første runde til hr. John Dyrby Paulsen.
I forhold til det andet er det åbenbart, at tingene ændrer sig hele tiden.
Selvfølgelig ændrer verden sig, de økonomiske forudsætninger ændrer sig, og det skal man tage bestik af.
Vi gjorde det så på den måde, at vi gik til valg på det.
Vi gik til valg på det tilbage i september, og det er jo det, der er så forunderligt, nemlig at vi reagerede på den økonomiske krise, der var.
Vi lagde frem: Det betyder sådan og sådan.
Og så gik vi til valg på det.
Men jeg må erkende, at Socialdemokraterne vandt, at man vandt på en anden dagsorden.
Man vandt på, at der var for meget økonomisk smalhals over sådan nogle som os.
Man kunne gøre det bedre, man kunne give danskerne en større offentlig sektor, større vækst i de offentlige budgetter, og det var der muligvis nogle der lyttede til, og de tænkte: Det var da egentlig meget smart, så stemmer vi på dem.
Så man vandt, man har regeringsmagten.
Det, jeg klandrer nogle partier herinde for nu, er, at efter man så vandt, vælger man sammenhængende den økonomiske politik fra i sommer, som man var utilfreds med.
Jacob Jensen (V), 2012-05-08:
Nu lyttede jeg med interesse til det svar, som fru Marianne Jelved gav til hr. Frank Aaen for et øjeblik siden i diskussionen om, hvad budgetloven så kunne medføre.
Det er jo også en mulighed, men er det en mulighed, som De Radikale er klar til at bruge?
Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Lad os tage en debat om 2020-planen, det vil jeg sådan set gerne være med til, men lad os tage debatterne, så de i det mindste passer sammen.
I forhold til det, vi har sagt, og det, der stod i »Fair Løsning 2020«, var det netop, at vi gerne ville have en vækst i det offentlige forbrug på 1,4 pct. fra 2012 til 2015 og så på 0,8 pct. fra 2016 til 2020.
Det er jo klart, at det var noget, som var SF's oplæg til valgkampen.
Og der må vi også erkende, at der er ting, vi ikke har fået igennem; der er også ting, vi har fået igennem.
Sådan er det jo nu engang i politik.
Men i det fælles regeringsgrundlag fra efteråret 2011 står der også meget tydeligt, at regeringen vil indføre en budgetlov, og det er jo så det, vi behandler her i dag.
Jeg fornemmer sådan set også, at Dansk Folkeparti er enig i det.
Så kan vi gerne for min skyld tage en diskussion om de her procentsatser, men lad os dog tage den, når vi i det mindste alle sammen har læst 2020-planen igennem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Jeg har ikke nået at læse det hele sådan detaljeret, men jeg er dykket ned nogle forskellige steder, og jo i hvert fald der, hvor man på side 57 med en graf opgør, hvad den årlige realvækst er i det offentlige forbrug i forskellige perioder; der skriver man, at fra 2000 til 2009 var den gennemsnitlige stigning på 1,9 pct., altså realvæksten i de offentlige udgifter, og så forlangte man i valgkampen 1,4 pct. og lander nu på 0,8 pct. Men vil hr. Jonas Dahl ikke bare bekræfte, at SF i de der 00'er, hvor den gennemsnitlige stigning i de offentlige udgifter var på 1,9 pct., mente, at det var for lidt, altså at man i virkeligheden brugte for lidt på den offentlige sektor, at der var smalhals, at der var sociale nedskæringer?
Der var noget med 1864, som vist var det største tilbagetog, i forhold til hvordan vi skar ned og sådan noget med en gennemsnitlig vækst i de offentlige udgifter på 1,9 pct. Det står da i nogen grad i skærende kontrast til, at SF nu som parti i regering accepterer en vækst i de offentlige udgifter på 0,8 pct.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Jamen som hr. Thulesen Dahl jo rigtigt siger, har regeringen fremlagt sin 2020-plan her kl. 11.30 i dag, men jeg synes, at hr. Thulesen Dahl skal læse den del, der handler om holdbarheden, for det er jo det, der er det springende punkt.
Det er jo den udfordring, vi står over for, altså at vi skal have bibragt de offentlige finanser en holdbarhed, og det tror jeg sådan set hr. Thulesen Dahl og jeg selv er fuldstændig enige om, nemlig at der ligger en udfordring for dansk økonomi.
Og jeg tror, at vi alle sammen må anerkende, at der ligger et stort ansvar, og jeg tror særligt, at den tidligere regering – dermed også den tidligere regerings støtteparti – har et stort ansvar.
Men i forhold til det, der foregik i 00'erne, vil jeg da gerne slå fast, at vi ville have brugt pengene på en anden måde.
Der var bl.a. en række skattelettelser – en del af dem ufinansierede – som vi gerne ville have brugt på en anden måde.
Det er jo forskellen i politik: Vi har nogle synspunkter, hr. Thulesen Dahl og kompagni på højrefløjen har nogle andre.
Det synes jeg sådan set er den politiske diskussion.
Det var det op igennem 00'erne; den diskussion tror jeg sådan set også vi fortsætter de næste 10 år.
Men det, der bare er afgørende, er, at vi havde valgt nogle andre prioriteringer – det var det, vi lagde op til.
Det var der så ikke opbakning til; der var opbakning til en række ufinansierede skattelettelser.
Det er jo så det, der bare er konklusionen i dag.
Det er med til at bidrage til den udfordring, vi står over for i dansk økonomi.
Jacob Jensen (V), 2012-05-08:
Hr. Jonas Dahl sagde for lidt siden i et af sine svar – jeg tror, at det var til hr. Peter Christensen – at vi er i en svær økonomisk tid.
Men skal det forstås sådan, at vi ikke, når man i en svær økonomisk tid fremlægger en budgetlov og en 2020-plan, hvori man opererer med en fremskrivning af vækst i den offentlige økonomi på 0,8 pct., for et halvt år siden ifølge SF's opfattelse af verdensbilledet havde en svær økonomisk tid?
For på det tidspunkt opererede man jo med et noget større tal på 1,4 pct., altså nærmest det dobbelte, så er den svære økonomiske situation i SF's opfattelse af, hvordan verden ser ud, opstået inden for de sidste 6 måneder?
Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Hvis vi nu bare tager de tal, som hr. Kristian Thulesen Dahl brugte tidligere, var det op igennem 00'erne, så vidt jeg husker, og jeg skal citere rigtigt, 1,9 pct.
Det, vi fra S og SF's side lagde op til, var jo så også i 4 år en vækst på 1,4 pct., og så fra 2016-20 en vækst på 0,8 pct.
Det, man nu lægger op til fra regeringens side i 2020-planen, er en vækst på 0,85 pct., og så ligger der så nogle uudmøntede grupperinger på henholdsvis 5 og 6 mia. kr.
Det er immer væk også en sjat penge, som så afhængigt af de politiske aftaler, vi indgår, kan bruges til forskellige ting.
Men det var jo det, der var Venstres svar, og der må jeg jo så bare spørge retorisk: Var det så, fordi man havde for høj vækst i 00'erne?
Men det kan hr. Jacob Jensen jo passende selv svare på.
Jacob Jensen (V), 2012-05-08:
Jeg tager det svar, jeg fik her, som udtryk for, at det er en ny opfattelse, som SF'erne er kommet til, altså, at man faktisk nu efter valget har fundet ud af: Hov, vi er faktisk i en vanskelig økonomisk situation, og ja, vi har nogle store udfordringer, og derfor må vi anerkende, at det, som den daværende VK-regering støttet af Dansk Folkeparti lagde frem inden valget, faktisk er den rigtige medicin for dansk økonomi i de kommende år.
Det må vel være derfor, at man så i dag fremlægger en økonomisk plan, som faktisk flugter med den, som den daværende regering lagde frem før valget, og som SF ikke mindst skosede den daværende regering for.
Hr. Mike Legarth nævnte nogle af ordene: blodbad, udsultning, massakre på den offentlige sektor.
Det var vist det, den nuværende udenrigsminister brugte som en beskrivelse af den politik, den selv samme politik, som SF nu i regering selv lægger frem.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Jeg synes, at det er lidt morsomt.
Nu fik vi jo ikke svar på det her med nulvæksten fra Venstre, men det kan også hænge lidt i luften, om Venstre mener, at der skal være nulvækst, og at man dermed skal ud at fyre offentligt ansatte.
Men det kan Venstre jo passende selv svare på på et tidspunkt.
Det er jo også meget sigende, at det, der ligger i det, er, at Venstre jo også fremlagde en 2020-plan.
Så det er jo bare en understregning af, at vi alle sammen må erkende, at vi står i en økonomisk situation, der er sværere, end vi troede for 2 og 3 og 1 år siden.
Jeg tror også, at vi må erkende, at det er relativt store udfordringer, vi står over for, men baggrunden for, at vi behandler en budgetlov, er vel trods alt, at vi i fællesskab er enige om, at vi faktisk skal sikre, at vi har en budgetbalance generelt i kommunerne, regionerne og staten.
Det tror jeg er det, vi er enige om, og det håber jeg sådan set også at Venstre fremadrettet vil være med til at bidrage til, når vi nu skal diskutere de forskellige elementer af 2020-planen for at sikre, at vi får rettet dansk økonomi op, således at vi får en økonomi i balance i 2020.
Det er jo noget af den udfordring, som den tidligere regering i hvert fald har overladt til den nye regering.
Søren Pind (V), 2012-05-08:
Hvis det er sådan, at en vækst på 0,0 pct. er en massakre på den offentlige sektor, hvor SF's politik og det, som man har lovet vælgerne, er en vækst på 1,4 pct., hvilket udtryk var det så hr. Jonas Dahl ville foretrække at bruge om en vækst, der er på 0,8 pct.?
Ville det være en »mellemmassakre«, eller ville det være en løgn, der er nødvendig for at få magten?
Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Jeg synes da, det er interessant, hvis Venstres hr. Søren Pind nu anerkender, at det så er Venstres politik, at man vil føre en nulvækstpolitik.
Det synes jeg trods alt er nogle nye signaler, vi her får.
Det er jo noget, som vi ikke har kunnet få et svar på i dag, så det kunne da være interessant at høre, om det er Venstres politik.
Jeg synes, at vi i denne 2020-plan tager nogle ansvarlige økonomiske beslutninger, og lad os nu vente og se, indtil man også i den borgerlige lejr har fået mulighed for at læse 2020-planen igennem.
Men jeg synes, det er nogle nødvendige beslutninger, vi står over for at skulle træffe.
En del af det, herunder generelt det, der er i forhold til styringen af de økonomiske finanser, er jo bl.a. noget af det, vi har fremsat forslag om i det forslag til budgetlov, vi behandler her i dag, og det synes jeg sådan set er det, der er det centrale i det.
Men jeg synes også, at man, når man ser på 2020-planen, så kan se, at den er et udtryk for ansvarlighed.
Men der er det jo også netop noget, der er et oplæg til de kommende forhandlinger, vi står over for, og så bliver det da spændende at høre, hvordan Venstre har tænkt sig at agere der.
Søren Pind (V), 2012-05-08:
Så jeg kan altså ikke få hr. Jonas Dahl til at sige noget om den politiske diskurs, der er, og som består i, at man betegner det, at der er en nulvækst i den offentlige sektor, som en massakre, hvorefter man selv går ud og lover vælgerne mere end 20 mia. kr. mere i offentligt forbrug, end den daværende regering gjorde, og man dernæst i virkeligheden vender tilbage til at love det, den daværende siddende regering lovede den danske befolkning?
Der kan jeg ikke få hr. Jonas Dahl til at udtrykke hvad han mener om det, så jeg vil sådan set fra nu af frit kunne bruge det udtryk om SF's politik, at der enten er tale om en mellemmassakre eller om en nødvendig løgn for at opnå magten.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-05-08:
Det er ikke den nemmeste opgave, hr. Jonas Dahl er blevet sat på, og derfor synes jeg også man må være lidt varsom med sine angreb, for det er sådan lidt af en uriaspost, som vi den ene gang efter den anden ser SF'erne blive placeret på her i Folketingssalen, nemlig at skulle forsvare det, som deres partifæller i regeringen gør.
For, vil jeg spørge hr. Jonas Dahl, er det ikke korrekt, at det i den der »Fair Løsning«, som blev fremlagt sidste år, altså i maj 2011, fremgår, at man de næste 4 år skal skrive en vækst i de offentlige udgifter på 1,4 pct. ind i en budgetlov, altså en 1,4-procents-vækst i de offentlige udgifter, som skal skrives ind i en budgetlov?
Hr. Jonas Dahl spurgte lidt om relevansen i forhold til den her debat.
Vi behandler forslag til budgetlov, L 174.
Vi har et udspil fra SF, der er mindre end et år gammelt, hvor man siger, at der i sådan en budgetlov som den her skal indskrives en vækst i de offentlige udgifter på 1,4 pct.
Er hr. Jonas Dahl enig i, at det har en vis relevans for debatten i dag, og er han enig i, at det ikke er det, SF foreslår, nu hvor vi behandler den her budgetlov i dag?
Jonas Dahl (SF), 2012-05-08:
Jeg havde lidt svært ved at høre spørgsmålets relevans for budgetloven, som vi behandler her i dag, men det er måske et udtryk for, at vi spænder relativt vidt.
Lad os nu bare dykke ned i det, der blev sagt med »Fair Løsning« i forhold til det.
Jeg kan se, at hr. Torsten Schack Pedersen allerede er ved at gnide sig i øjnene, men det, der er det helt afgørende, er jo bl.a., at vi med »Fair Løsning« sagde, at vi ville have en vækst i det offentlige forbrug, tror jeg, fra 2012 til 2015 på 1,4 pct., og så var det fra 2016 til 2020, hvis jeg ikke husker helt galt, en vækst på 0,8 pct.
Det, regeringen nu lægger frem, er så et offentligt forbrug på 0,85 pct.
Det er bare for at sige, at hvad angår årene fra 2012 til 2015, må vi bare være åbne og erkende, at udfordringen i dansk økonomi er større, end jeg tror selv Venstre troede, da de afleverede regeringsmagten.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-08:
Det Radikale Venstre har ingen planer om at øge skatterne.
Hvis det var det, spørgsmålet gik på, så er der svaret klart nu.
Men vi har ikke noget imod, at skatteindtægterne stiger, fordi der kommer vækst i samfundet, der kommer flere i beskæftigelse osv.
Det er faktisk målsætningen.
Jacob Jensen (V), 2012-05-08:
Tak for et klart svar.