runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2013-02-06:
Der var Socialdemokratiet ikke med i en eneste af de reformer.
Det er derfor, at mit spørgsmål går på, om statsministeren mener, at de reformer, eksempelvis dagpengereformen eller tilbagetrækningsreformen, er indbefattet i det begreb og den glædesrus, som statsministeren vel gav udtryk for på mødet i Davos, hvor hun sagde, at vi i Danmark var gået "reformamok".
Så med andre ord: Mener statsministeren, at dagpengereformen og tilbagetrækningsreformen faktisk var en del af den reformkurs, som den daværende VK-regering lagde for dagen, og at de dermed vil være med til at bidrage positivt til velfærdssamfundets fremtid?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-06:
Spørgsmålet er jo en fortsættelse af de spørgsmål, som Venstre stillede i sidste uge, og det siger måske lidt om, hvad Venstre egentlig går op i.
Det er så meget interessant, at når man vælter ud af hængekøjen, er det ligesom det, man går op i.
Og fair nok, det er jo Venstres gode ret.
Men man kender så også svaret, og jeg gentager sådan set også gerne, hvad jeg sagde i sidste uge.
Under debatten på World Economic Forums årsmøde deltog jeg i forskellige paneler, og i et af panelerne brugte jeg også udtrykket reform frenzy.
Udtrykket brugte jeg om den meget ambitiøse reform- og moderniseringsdagsorden, som regeringen har sat helt fra starten.
Det handler bl.a. om vores budgetlov, som jo er en ny måde at styre vores økonomi på, en økonomi, som i parentes bemærket var meget, meget svær at styre for den tidligere regering.
Vi har en energiaftale, som også er en helt ny måde at tænke klima og energi på, måske den mest ambitiøse aftale i verden; vi har skattereformen, som også er meget markant, og som Venstre jo selv har været med til; vi har gennemført en reform af førtidspension og fleksjob; vi er i gang med at reformere erhvervsuddannelserne og praktikpladsområdet; vi har indgået en aftale om en tilpasning af forsvaret, som jo også er en kraftig modernisering.
Og i det hele taget er vi i gang med en modernisering af den offentlige sektor, hvor vi nu også breder mere digitalisering ud. Vi har også fremlagt en reform, som vedrører et løft af folkeskolen.
For tiden arbejder vi på en reform, der skal få de unge hurtigere igennem uddannelserne.
Og vi vil også fremlægge en kontanthjælpsreform.
Det er nogle af de ting, vi har været i gang med, og alle de her reformer er nogle, der er med til at udvikle vores samfund, modernisere vores samfund, og det er også nødvendigt, hvis vi fremadrettet skal have et godt velfærdssamfund.
Jacob Jensen (V), 2013-02-06:
Skal statsministerens udtalelser ved World Economic Forums møde i Davos om, at vi i Danmark er gået »reformamok«, forstås positivt i den forstand, at reformer, som f.eks. dagpengereformen og tilbagetrækningsreformen, har været gavnlige for fremtidens velfærdssamfund, eller negativt i den forstand, at statsministeren mener, at vi er »gået amok« med at lave reformer, som statsministeren ikke mener vil gavne velfærdssamfundet?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-06:
Usikkerhed er aldrig godt, og derfor synes jeg også, det er underligt, at Venstre kører rundt i landet og skaber usikkerhed.
For det er Venstrefolkene, der skaber den her usikkerhed, og hvorfor gør Venstrefolkene det?
Det gør de, fordi de har fået en eller anden forestilling om, at det her kan blive sådan et nyt problem for regeringen.
Det er det, jeg har hørt Venstrefolk gå rundt og sige – en ny betalingsringssag, ikke?
Så hr. Flemming Damgaard Larsen og Venstre kan tage det helt roligt.
Slap bare af.
Det her får vi nok løst.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-06:
Det, Venstre foreslog i sin tid, var et langt, langt lavere beløb end det, som regeringen nu pønser på, altså mellem 2,7 og 2,9 mia. kr., som vi jo har regeringens ministers ord for.
Når der er så stor usikkerhed omkring det her, og det er der jo, for ministerens svar giver ikke noget klart svar, så når der er så stor usikkerhed og på den ene side og på den anden side, vil jeg godt spørge, om det er ministerens opfattelse, at usikkerheden omkring de her kørselsafgifter vil påvirke erhvervslivets investeringslyst i Danmark.
Får vi flere investeringer i Danmark, når der er den usikkerhed, eller får vi færre investeringer i Danmark på grund af usikkerheden?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-06:
Nej, man får ikke en ny afgift på 2,7 og 2,9 mia. kr.
Men i øvrigt synes jeg altså stadig, det er pinligt at høre på Venstrefolkene i den her sag.
Jeg må sige, at det synes jeg, når man siger, at vi »fremturer«.
Ja, »fremturer« – det er da kun i den forstand, at vi sidder på en regning, som VK-regeringen i sin tid udstedte.
Det er det, der er sandheden i det.
Man vedtog i sin tid at gennemføre den her lastbilsafgift.
Man brugte pengene, før man havde fået dem ind.
Før der var kommet én krone ind gennem den her afgift, brugte man en stor del af de her penge, og så skal vi finansiere det efterfølgende.
Det er da noget af en opgave.
Men det klarer vi nok.
Vi arbejder hver dag på at få landets økonomi til at hænge sammen, forbedre vores økonomi, også forbedre beskæftigelsen og virksomhedernes konkurrencevilkår, også i yderområderne.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-06:
Netop derfor kan jeg jo ikke forstå, hvorfor man fremturer med det her forslag.
Den der diskussion om, hvad Venstre har foreslået, og at vi har finansieret det, behøver vi ikke at tage, for det er sådan, som jeg siger: Vi har fundet fuld finansiering, og det forslag går vi ikke ind for, efter at regeringen har pålagt skatter og afgifter for over 6 mia. kr. til det danske samfund.
Men sidste onsdag sagde ministeren, at regeringen ikke har besluttet en kørselsafgift på mellem 2,7 og 2,9 mia. kr.
Men i et samråd den 7. juni 2012 sagde ministerens forgænger, at regeringen ønskede, at kørselsafgifterne skulle indbringe et provenu på mellem 2,7 og 2,9 mia. kr., hvilket også fremgår af regeringens finanslovaftale med Enhedslisten for 2012.
Derfor vil jeg godt have et klart svar på, om det danske erhvervsliv og de danske arbejdspladser kan regne med – også de danske forbrugere i øvrigt, det vil jo også påvirke forbrugerpriserne – at man nu får en yderligere afgift på mellem 2,7 og 2,9 mia. kr.?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-06:
Når man hører de her argumenter, må man næsten have to hoveder at tage sig til.
Det må jeg altså godt nok sige.
For når hr. Flemming Damgaard Larsen siger, at der er finansiering gennem besparelser på mentorordningen, må det være noget med nogle ændringsforslag til finansloven, som Venstre kom med – kunne jeg gætte på.
Men det har ikke noget med det her at gøre.
Sandheden er, at man i forårspakke 2.0 tog hul på den her sag.
Man besluttede, at der skulle gennemføres en lastbilsafgift.
Man brugte pengene allerede på det tidspunkt.
Så kan man da godt komme og sige, at man har finansieret det gennem besparelser på mentorordningen, og hvad ved jeg, men sandheden er jo, at det var Venstre, som i sin tid besluttede, at den her lastbilsafgift skulle gennemføres.
Vi arbejder hver dag på at styrke yderområderne i Danmark.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-06:
Tak for svaret.
Det er helt rigtigt, at vi også var mødt frem her i salen sidste onsdag, men der var ministeren så ophidset, at det var helt umuligt at få en ordentlig dialog i gang med ministeren.
Det er jo så det, jeg håber at vi kan få i dag, så vi kan få en afklaring af konsekvenserne af den her ulykkelige situation med kørselsafgiftsordningen, der vil betyde en markant forværrelse af konkurrenceevnen for danske virksomheder, herunder selvfølgelig transporterhvervene.
Det er jo det, vi skal prøve på at undgå, og det er derfor, vi er nødt til at finde ud af, hvad det her handler om, hvad det er, regeringen vil på det her område.
Nu er det ikke sandt, at Venstre ikke har finansieret det her.
Det har vi.
Vi har foreslået en reduktion i varigheden af offentligt løntilskud og en målretning af mentorordningen, og det giver sammenlagt en finansieringskilde på næsten 1,4 mia. kr.
Så derfor er det, som Venstre i sin tid lagde ryg til med kørselsafgifter, fuldt finansieret, selv om vi så vil afskaffe den og ikke går ind for den.
For i mellemtiden har regeringen jo indført for over 6 mia. kr. skatter og afgifter, så vi er jo i en helt ny situation nu i forhold til erhvervslivet og i forhold til antallet af arbejdspladser.
Det er jo derfor, det er så ulykkeligt, at regeringen fremturer med det forslag her.
Men jeg vil godt helt konkret spørge, om ministeriet, og det vil også sige regeringen, stadig væk er fast besluttet på at indføre kilometerbaserede afgifter for lastbiler, for det sagde ministeren tidligere i et svar til Folketingets Skatteudvalg den 3. december at man var, og at man var meget langt med arbejdet med det.
Så vil jeg godt høre, hvor langt man er i arbejdet med det.
Jacob Jensen (V), 2013-02-06:
Men skulle jeg så forstå det svar sådan, at statsministeren faktisk mener, at de bidrager positivt til velfærdssamfundets fremtidssikring, altså startpengereformen og tilbagetrækningsreformen?
De to reformer er jo faktisk nogle af de væsentligste, som også blev gennemført på et tidspunkt, hvor VK-regeringen havde ansvaret, men hvor Socialdemokraterne faktisk gik til valg på, at de ikke skulle gennemføres.
Så når statsministeren omtaler Danmark som et land, der er gået reformamok, indbefatter det udtryk og den glæde så også de to reformer?
Da var man jo lodret imod de to reformer, måtte vi forstå.
Derfor er mit spørgsmål: Når man nu som statsminister på de internationale scener går ud og siger, at vi er gået reformamok – i en glæde, må jeg forstå, og det er jeg sådan set enig med statsministeren i – indbefatter den glæde så også dagpengereformen og tilbagetrækningsreformen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-02-06:
Hvorfor inddrog ministeren ikke folkeskoleforligskredsen, før hun søsatte det hemmeligholdte modersmålsbaserede storskalaforsøg i en syvendedel af alle landets folkeskoler?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-06:
Jeg synes, at Venstre skal komme ind i kampen – komme ind i den kamp, der foregår lige her og nu.
Venstre bevæger sig i en valgkamp, der er overstået.
Venstre bevæger sig i nogle spørgsmål, som der er stemt om.
Vi er videre, Venstre.
Vi er videre, og vi er i gang i øjeblikket med noget, der er rigtig vigtigt for rigtige, levende mennesker ude i den danske virkelighed, nemlig at sikre, at danske virksomheder har en konkurrencekraft i forhold til resten af verden, så man også vælger at etablere virksomhed i Danmark og skabe arbejdspladser i Danmark.
Vi har en situation, hvor konkurrencekraften inden for de sidste 10 år er forringet med næsten 20 pct. I stedet for at være optaget af, hvordan et eller andet ord skal oversættes, og hvad der blev sagt engang: Kom ind i kampen, og vær med til at diskutere de her ting, for det er det, der betyder noget for de mennesker, vi repræsenterer.
Jacob Jensen (V), 2013-02-06:
Det vil sige, at statsministeren nu holder fast i, at 12-minuttersplanen vil kunne løse de her udfordringer i modsætning til efterlønsreformen, som dele af regeringen – da man dog ikke var regering endnu – faktisk har stemt for og været en del af.
Så det vil sige, at statsministeren nu mener, at hvis hun havde mulighed for det og fik et flertal for det – og det vil jeg godt bede statsministeren om at bekræfte – så ville hun hellere gennemføre 12-minuttersplanen, altså at danskerne skulle arbejde 12 minutter mere, svarende til 1 time mere om ugen, svarende til 1 uge mere om året, i stedet for at gennemføre den efterlønsreform, som vi andre inklusive Det Radikale Venstre har gennemført, og så vil hun rulle efterlønsreformen tilbage.
Er det sådan, jeg skal forstå svaret?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-06:
Nu bliver jeg opfordret til at finde et højere niveau.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at Venstre de sidste to gange, de haft mulighed for at stille spørgsmål til statsministeren, har koncentreret sig om, hvordan et ord skal oversættes eller ikke skal oversættes.
Det er da ikke at bevæge sig i den virkelige verden.
Der er mennesker derude, som har mistet deres arbejde, som gerne vil have at vide, hvordan vi sætter gang i beskæftigelsen igen, og som spørger, hvordan Danmarks konkurrencekraft er i forhold til andre lande.
Tilbagetrækningsreformen har vi jo diskuteret.
Vi har stemt om den, og vi har hele tiden sagt, også før valget, at hvis vi skulle løse de udfordringer, vi har i Danmark, så skulle vi skabe balance i vores økonomi.
Og en af måderne at løse det på er at sikre, at danskerne arbejder mere.
Jeg tror også, ordføreren kan erindre, at en af de ting, vi diskuterede allermest i valgkampen, var, at vi sagde, at danskerne skulle arbejde mere.
Der var det her med, at de skulle arbejde 12 minutter mere, og det handlede jo netop om, at hvis vi skulle løse de udfordringer og de ubalancer, der var, så skulle danskerne arbejde mere.
Så den udfordring har vi ikke været uenige om på noget tidspunkt, og nu har vi jo vedtaget tilbagetrækningsreformen.
Jacob Jensen (V), 2013-02-06:
Hold nu op med den retorik med hængekøje, og at vi skal forholde os til virkeligheden, og jeg ved ikke hvad.
Faktum er, at vi øgede arbejdsudbuddet med 100.000 i de sidste 2 år, inden vi måtte forlade regeringskontorerne.
Statsministerens parti var imod hver gang.
Efterfølgende har statsministeren så gennemført reformer for en femtedel af det, vi gjorde.
Vi har været med hver gang, så lad os lige glemme den der med hængekøjen.
Jeg ved ikke helt, hvem det er, der er i hængekøjen, eller hvem der ikke er.
Så lad os forholde os til det som et faktum.
Derfor er det jo også interessant, når statsministeren netop fremhæver de reformer, der er gennemført i Danmark, men tilsyneladende ikke fremhæver eller finder det ønskværdigt at fremhæve efterlønsreformen.
Hvad er statsministerens holdning så til efterlønsreformen?
Nu er økonomi- og indenrigsministeren også kommet til stede; det kan være, hun kan hviske hende et godt ord i øret.
Men statsministeren må da have en holdning til efterlønsreformen, og det er derfor, jeg spørger til det.
Er det stadig væk noget, statsministeren er imod?
Eller mener statsministeren faktisk, at den reform også er med til at bidrage positivt til det danske velfærdssamfund?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-06:
Nu tror jeg snart Venstre skal bestemme sig til, hvad det er, de egentlig er kede af, for når de lige kigger op over hængekøjen og kommer ud på den politiske scene – og igen skal jeg sige velkommen – så er man først lidt ked af, at jeg åbenbart har prydet mig med lånte fjer, og bagefter er man lidt ked af, at jeg slet ikke har nævnt den efterlønsreform.
Så nu må Venstre bestemme sig til, hvad det egentlig er, de er kede af.
Jeg kunne også bare forlange af Venstre, at de kom ind i den virkelige verden og diskuterede de udfordringer, der er her og nu.
Vi er i gang med på rigtig mange områder at rydde op efter de forsømmelser, som VK-regeringen efterlod.
Man magtede ikke at styre budgetterne særlig godt.
Så vedtog vi en budgetlov.
Man har igennem mange år set på, at konkurrenceevnen blev forringet med næsten 10 pct.
Man så på, at næsten 170.000 job forsvandt ud af Danmark på ganske, ganske kort tid.
Alt det agter vi at håndtere nu.
Jeg vil egentlig håbe, at Venstre bliver ude af hængekøjen og holder op med at gå op i det ene ord eller det andet ord og kommer ind i kampen og diskuterer de her meget væsentlige udfordringer.
Jeg tror egentlig, at den person, som måske har mistet sit job, som står derude og er arbejdsløs og leder efter job, gerne vil have svar på de spørgsmål i stedet for svar på, hvordan ét ord skal oversættes frem for et andet i forhold til noget, der er sagt på et møde langt væk fra Danmark.
Jacob Jensen (V), 2013-02-06:
Jamen jeg er da glad for, at statsministeren respekterer et flertal.
Alt andet ville da også være mærkeligt; det ville formodentlig også være grundlovsstridigt.
Men grunden til, at jeg spørger til den henvisning, som statsministeren brugte på mødet i Davos, altså hvor hun omtalte en »early retirement-reform«, er, at det på det tidspunkt blev udlagt, som om statsministeren henviste til efterlønsreformen.
Statsministeren har så efterfølgende sagt, at det var ikke den, hun henviste til, men førtidspensionsreformen.
Og det har vi så noteret os.
Derfor kunne man jo godt tænke sig at høre, hvad statsministeren så ville bruge af engelsk udtryk for netop efterlønsreformen, hvis ikke det var »early retirement«.
Det kan statsministeren så vælge at svare på, men jeg vil spørge mere specifikt, når det så nu ikke var efterlønsreformen, hun henviste til i sin begejstring for de reformer:
Mener statsministeren så, at efterlønsreformen faktisk ville være skadelig for dansk økonomi og dermed muligheden for, at vi har et velfærdssamfund fremadrettet?
Når hun ikke henviser, men bruger efterlønsreformen som en del af det reformkompleks, der er på vej til at blive gennemført i Danmark, kan man så opfatte svaret sådan, at efterlønsreformen faktisk ville være skadelig, og at hun derfor står ved den modstand, hun havde før valget, og at den modstand i dag stadig gælder for statsministerens vedkommende?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-06:
Der spørges så specifikt til efterlønsreformen, og det er jo fair nok.
Altså, Socialdemokraterne var jo som bekendt ikke med i den aftale, der var, fra juni 2011, men det, vi vel var enige om før valget, og som vi også sagde meget tydeligt, var, at hvis der efter valget var flertal for partierne bag tilbagetrækningsreformen, så ville vi også respektere det.
Det sagde vi meget, meget tydeligt før valget, og det gjorde vi jo så også efter valget.
På den baggrund blev tilbagetrækningsreformen vedtaget af Folketinget i december 2011, da vi som bekendt sad med regeringsansvaret.
Så der gik altså en lige linje fra det, vi sagde før valget, til det, vi gjorde efter valget.
Jacob Jensen (V), 2013-02-06:
Hvilket engelsk udtryk vil statsministeren bruge for »efterlønsreform«, idet der har været skabt usikkerhed om, hvad statsministeren egentlig mente, da hun på World Economic Forums møde i Davos henviste til en reform gennemført i Danmark, som statsministeren benævnte »early retirement«?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-06:
Jamen jeg har ikke nogen betegnelse for det.
Jeg har beskrevet de ting, som jeg selv har stået i spidsen for.
Og det er gået rigtig stærkt – jeg tror også, der er mange danskere, som synes, at det er gået rigtig stærkt i det sidste halvandet år – fordi der var behov for at rydde op efter den tidligere regering, som år for år ikke havde så godt styr på budgetterne, som har tilladt, at vores konkurrenceevne er faldet med næsten 20 pct. over de sidste 10 år, og som ikke har haft en tilstrækkelig alvor i forhold til de her ting. Så der var behov for at få ordnet tingene, få ryddet op, og det er altså den opgave, som vi er gået i gang med.
Jacob Jensen (V), 2013-02-06:
Jeg husker, at statsministeren, inden hun blev statsminister, gik til valg på et slogan, der lød noget i retning af skattelettelser eller velfærd.
Nu er de så åbenbart ikke hinandens modsætninger, men forudsætninger, og det er vi sådan set enige med statsministeren i, og vi er glade for det holdningsskifte.
Lad mig til sidst spørge statsministeren, når hun om de reformer, som statsministeren har stået i spidsen for, siden hun blev statsminister, siger, at vi i Danmark er gået reformamok, og at de samlet set giver et arbejdsudbud i omegnen af 20.000 personer, hvordan vil statsministeren så betegne de reformer, som blev gennemført under VK-regeringen mellem 2009 og 2011, og som gav et øget arbejdsudbud på omkring 100.000 personer?
Hvad vil hun så betegne dem som?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-02-06:
Jeg skal gentage, at når jeg brugte udtrykket reform frenzy, var det for at udtrykke noget hurtigt på i et panel.
I øvrigt synes jeg, det er lidt spøjst at gøre sig til dommer over, hvordan man agerer på den internationale scene.
Det har vi afholdt os en lille smule fra ved tidligere lejligheder.
Det er fair nok, hvis Venstre går op i, hvordan ord er faldet på en international konference i et panel, er det jo fint nok.
Det er også lidt udtryk for, hvad Venstre går og prioriterer i dagligdagen, så det er fair nok.
Når jeg har brugt udtrykket reform frenzy, så henviser det til de ting, som vi har gjort, mens jeg har siddet i spidsen for regeringen.
De skred næsten år for år.
Det er jo egentlig lidt pinligt, når man gerne vil slå sig op på, at man er god til at styre tingene, at man ikke magtede den opgave.
Så er der skattereformen, som giver solide skattelettelser til helt almindelige lønmodtagere.
Venstre er jo selv med i den og er formentlig også meget tilfreds med det.
Det er også noget, der moderniserer og reformerer det danske samfund.
Så er der folkeskolereformen, som jo er et stort skridt, og som kommer til at ændre den danske folkeskole.
Jeg håber bestemt også, at Venstre vil være med til det, for det er vigtigt, at vi løfter den opgave i fællesskab.
Men det er også noget, jeg er stolt af at vi har lagt frem.
Alle de her ting giver jo lidt knubs og lidt diskussioner, men ikke desto mindre er jeg meget stolt af, at vi har lagt de her ting frem.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-02-06:
Tak for spørgsmålet, havde jeg næsten lyst til at sige, men samtidig er der sådan en vis gentagelse i spørgsmålet, for stort set det samme spørgsmål blev jo stillet for en uge siden af hr. Flemming Damgaard Larsen.
Hvis vi fremover skal se hinanden hver onsdag i spørgetiden, ser jeg da frem til det, men jeg vil godt ligesom sidst sige, at jeg altså synes, at det er underligt, at Venstre er så optaget af den her lastbilsafgift og kører rundt og laver kampagner imod den i hele landet og sammenligner den med betalingsringen osv., når sandheden er, at det var Venstre selv, som i sin tid gennemførte den her afgift.
Det var den daværende VK-regering, som gennemførte den her afgift.
Nu skal regningen så betales, og hvor ser man Venstrefolk, når regningen skal betales?
De forsvinder, de løber deres vej.
Så ser man bare ryggen af dem, og så må vi andre betale regningen for dem.
Det er jo det problem, som vi står med i regeringen i øjeblikket.
Så jeg synes i og for sig, at det ville være rimeligt, at Venstre tænkte på det.
Men ellers kan jeg sige, at regeringen til fulde er optaget af virksomhedernes konkurrenceevne.
Vi er til fulde optaget af, at vi kan producere i det her land.
Vi er til fulde optaget af, at yderdistrikterne bliver udviklet.
Det kan jeg hundrede procent forsikre hr. Flemming Damgaard Larsen om.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-06:
Hvor langt er regeringen i arbejdet med kørselsafgiftsordningen, der vil give betydelig forhøjede forbrugerpriser, svække antallet af arbejdspladser, forringe konkurrenceevnen, reducere eksporten og give transporterhvervene betydelig øgede omkostninger?