Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-12-19:
Dette lovforslag er i virkeligheden et af de hårdeste slag i luften, vi længe har været vidne til.
Der har nemlig været to begrundelser for dette lovforslag, for det første påstanden om, at det skulle hjælpe Kurt Westergaard med at blive beskyttet imod en person, der er mistænkt for at have udtænkt drabsplaner imod ham, og for det andet de bemærkninger, der er i lovforslaget, hvori regeringen priser og roser sig selv for at have taget initiativ til at sikre kampen mod terrorisme og fortælle om hele terrorkampen.
Men hverken Kurt Westergaards sikkerhed eller kampen mod terror har jo noget som helst med dette lovforslag at gøre.
Det virker, som om den dybere argumentation er, at lovforslaget jo nu er fremsat, og at man så hellere må holde ved.
Det, man dog gør med dette forslag, er, at man vender nogle grundlæggende retsprincipper på hovedet.
Man bliver i udgangspunktet udsat for nogle bestemte foranstaltninger i stedet for efter en konkret vurdering.
Hvad burde man så gøre?
Man burde have trukket det her forslag tilbage.
Man burde have afventet det, der kommer fra den arbejdsgruppe, som barsler med et arbejde om netop det her emne i februar måned.
Både ministeren og Dansk Folkepartis ordfører, hr. Peter Skaarup, har jo også sagt, at nu bør vi vente med yderligere initiativer og give arbejdsgruppen ro.
Der er bare lige den her undtagelse, som man jo i øvrigt ikke har nogen argumenter for at indføre, men som skal indføres inden.
Det er meget mærkeligt.
Man burde også have givet mere tid til, at eksperter og organisationer kunne være kommet med bidrag til at fortælle, hvilke problemer der kan være i forhold til bl.a. internationale konventioner og retssikkerhed.
Det kunne man have gjort, og det burde man har gjort.
Regeringen kunne have valgt at trække det her forslag tilbage.
Et mindretal i Folketinget kunne have valgt at udsætte behandlingen.
Ingen af delene gjorde man. Man burde også være gået dybere ind i overvejelser om, hvordan forslaget ligger i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention, og have sikret sig, at der ikke er problemer i det anliggende.
Det har man heller ikke gjort.
Helt grundlæggende burde vi indføre et system, hvor der var en domstolskontrol.
På den ene side krænker det jo borgernes retsbevidsthed, og det krænker retsstaten, at folk kan gå rundt og planlægge terror og drab uden at komme bag lås og slå, og på den anden side krænker det også retsstaten, at man kan blive tilbageholdt og blive udsat for de her foranstaltninger, uden at man har mulighed for at blive stillet for en dommer.
Så det er jo en dobbelt krænkelse af vores borgerlige retssamfund.
Jeg synes, det er helt utåleligt, at det her sker netop under en borgerlig regering, som burde være en af retsstatens bedste forsvarere.
En regering, der er dannet af to borgerlige partier, burde være en garanti for, at retsstaten var sikret.
Men tilbage til forslaget.
Der har været for lidt tid, man gør op med nogle grundlæggende retsprincipper, og man har ikke overvejet problemerne i forhold til menneskerettighederne grundigt nok.
Derfor er min appel til integrationsministeren: Kom op på talerstolen - ikke i forhold til debatten, for det har vi jo taget under andenbehandlingen men kom op og sig, at man venter, til efter arbejdsgruppen har barslet, at man venter til februar.
Det ville være det korrekte og rigtige at gøre.
Så kunne vi sikre os, at vi fik truffet beslutninger på et ordentligt grundlag, og at vi fik truffet nogle beslutninger, der kunne sikre os mod terrorisme, som kunne sikre Kurt Westergaard, og som kunne sikre, at vi stadig var på retsstatens grund.
Det ville være det flotte.
Det håber jeg at ministeren vil komme op og gøre.