runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-05:
Jeg havde bare et enkelt spørgsmål til en lillebitte del af lovforslaget, nemlig den der med udskydelse af fristen for beslutning om skolenedlæggelse.
Jeg har godt nok stillet et skriftligt spørgsmål til ministeren også, så det skal vi nok få svar på.
Men jeg vil gerne høre, om Venstres ordfører har nogle eksempler på, at lærere og elever begynder at søge væk fra skolen, mere end et halvt år inden skolen nedlægges.
Er der nogen konkrete eksempler, der ligger til grund, som kan retfærdiggøre lige den her del af forslaget?
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Jeg vil gerne takke for debatten, og jeg synes, at der er kommet noget meget interessant ud af den.
Jeg vil først slå fast, at der er bred politisk enighed om, at professionshøjskolernes formål bl.a. er at sikre de faglige miljøer, og at velfærdsuddannelserne kan udbydes bredt i landet.
Men allerede nu kniber det med at finansiere de opgaver og især med at finansiere de uddannelsessteder, der ligger i de tyndere befolkede områder.
Vi har bl.a. haft erfaringerne med professionshøjskolen for Region Sjælland, og der er flere ordførere, der også har været inde på den sag.
Der er linjefag, der ikke oprettes på læreruddannelsesstederne, fordi der ikke er studerende nok, til at de kan løbe rundt, og et faldende antal studerende truer endnu flere uddannelsessteder.
Det er jo bl.a. på læreruddannelsen, at der har været en faldende tilgang.
De udsving, der kommer i den type forskelle fra år til år, er meget hårde for et uddannelsessted som professionshøjskolerne.
Dengang vi vedtog lovgivningen, var det vigtigt med et grundtilskud, og at grundtilskuddet blev gjort afhængigt af befolkningstætheden dér, hvor professionshøjskolen lå, men vi ser nu, at grundtilskuddet udhules, og det vil ministeren kunne bekræfte senere, når det er blevet undersøgt.
Jeg vil også godt understrege, at der er enighed om selvstyret på professionshøjskolerne, men vi har jo alligevel vedtaget, at der er to instanser, der kommer ind, når en professionshøjskoles bestyrelse har truffet en beslutning om at nedlægge et uddannelsessted, nemlig Regionsrådet, som skal forholde sig til det, og ministeren, som kan forholde sig til det.
Og det har vi jo gjort, fordi vi vil sikre, at der er et bredt udbud.
Derfor er det interessant at vurdere på – nu er der gået nogle år – om rammerne er tilstrækkelig stabile til, at professionshøjskolerne kan modstå de udsving, der kommer i antallet af studerende, og som ingen jo kan garantere ikke vil komme.
Derfor vil jeg gerne sige, at vi ikke mener, at det forslag til vedtagelse, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har fremsat, er et tilstrækkeligt svar.
Men det er ikke tilstrækkeligt, til at vi synes, at det er forsvarligt.
Derfor vil jeg gerne kvittere meget stærkt over for Dansk Folkepartis ordfører, fru Marlene Harpsøe, som ret hurtigt greb ideen med at se på taxametersystemet.
I hvert fald slog fru Marlene Harpsøe fast, at hun ville sikre, at der blev indkaldt til et møde i den brede forligskreds.
Et af formålene med den forespørgsel, vi har i dag, er at sikre os, at eventuelle ændringer for professionshøjskolerne på taxameterområdet ikke sker i en snæver finanslovkreds, som vi oplevede det med taxameterændringerne for erhvervsuddannelserne.
Så det vil jeg gerne kvittere for over for fru Marlene Harpsøe.
Jeg vil også gerne kvittere over for ministeren, som har sagt, at man selvfølgelig vil mødes også om de spørgsmål.
Det ser vi frem til, og det er et tilfredsstillende resultat af forespørgslen.
Det var det første vigtige skridt.
Tak for det.
Tina Nedergaard (V), 2010-03-05:
Jeg har oplevet, at Det Radikale Venstre har været inviteret til forhandlinger.
Vi har haft møder med de politiske partier, hvor man kunne fremlægge sine ønsker, og jeg må sige, at jeg på stående fod faktisk ikke ønsker at lægge hovedet på blokken, med hensyn til hvorvidt Det Radikale Venstre mødte frem.
Men jeg erindrer de møder, der var sidste efterår, hvor andre partier – også partier, vi ikke laver finanslov med og heller ikke har gjort det med i år – fremlagde deres synspunkter.
Men jeg synes også, at spillereglerne herinde lige så godt kan være sådan, at hvis man alligevel ved, at man står så langt fra hinanden, altså hvis man alligevel overhovedet ikke kan nå hinanden og der er over 30 mia. kr. i forskel i de udspil, man har, og regeringen alligevel ved med sig selv, at den ikke vil kunne imødekomme de krav, der bliver stillet, så er det jo det rene spild af tid for både partierne og regeringen at fortsætte drøftelserne.
Uden i øvrigt at offentliggøre, hvad der foregår der, vil jeg sige, at det også var min oplevelse under de møder, at der egentlig var bred forståelse for, at sådan arbejder Folketinget.
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Nu siges der jo mange ting fra Folketingets talerstol – her tænker jeg ikke på ministeren.
Derfor vil jeg gerne spørge, om ministeren kan bekræfte, at f.eks. Det Radikale Venstre år efter år mødte op til finanslovforhandlinger med den hensigt at kunne indgå i forhandlingerne og både komme med nye forslag og besparelsesforslag, som embedsmændene i øvrigt gerne tog imod og brugte bagefter, men at vi ikke blev lukket ind ved bordet.
Tina Nedergaard (V), 2010-03-05:
Det ser det ikke ud til jeg kan.
Nu kom mikrofonen.
Jeg skal selvfølgelig ikke bekræfte noget som forhenværende, men som nuværende.
Om grundtilskuddene skulle have ændret sig, er jeg nødt til lige at få undersøgt nærmere, for det kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Det er jo mere reelt at sige det sådan.
Jeg kunne også uddybe den økonomiske mekanisme, der i dag ligger i professionshøjskolerne, der går ud på, at de kan flytte og dermed har den decentrale beslutningskraft.
Det oversender jeg gerne til forligskredsen.
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Kan ministeren bekræfte, at man i forbindelse med finanslovene år efter år – det er jo den tidligere finansordfører, der nu er minister – har undladt at pris- og lønregulere grundtilskuddene til uddannelsesinstitutionerne og dermed har udhulet værdien af grundtilskuddet?
Tina Nedergaard (V), 2010-03-05:
Det må jo nærmest være et kompliment til spørgerne, at de stiller så interessante spørgsmål, at jeg gerne vil bruge lang tid på at svare dem, men jeg skal prøve at indskrænke mine svar.
Der blev lige spurgt til, hvordan det påvirker taxameteret til f.eks. unge med anden etnisk baggrund eller til unge med en svær social baggrund, at man har et udkantstaxameter.
Altså, det var bare et eksempel.
Hvis vi taler om et nulsumsspil, skal det jo alt andet lige tages et sted fra, og jeg siger bare, at det er en kompleks diskussion, men jeg har også tilkendegivet, at forligskredsen vil blive inviteret til en drøftelse, sådan som ordførerne ønskede det.
Men fru Nanna Westerby peger på, om ikke det kunne være en idé med det udkantstilskud.
Det er muligt, og lad os kigge på det.
Men jeg tror ikke på det, for hvis vi ser på den situation, der er opstået nu, kan man se, at det overhovedet ikke ville have reddet Skårup Seminarium.
Det ville det ikke, for det gælder alle tre læreruddannelser, fordi elevgrundlaget simpelt hen er for spinkelt til at understøtte tre uddannelsessteder.
Det er det, der er årsagen til, at bestyrelsen har truffet en beslutning om lukning.
Det synes jeg vi er nødt til at respektere.
Nanna Westerby (SF), 2010-03-05:
Vi hører fra gymnasierne på Vestegnen, at de altså ikke kan få det til at løbe rundt, fordi deres elever bare er dyrere og mere omkostningstunge end alle mulige andre elever, f.eks. dem i Rungsted.
Så er det bare, jeg vil høre: Mener ministeren virkelig, at den markedslogik er den bedste i forbindelse med at drive uddannelserne?
Mener ministeren ikke, at vi skal have lavet det her lidt om, sådan som oppositionen faktisk foreslår, sådan at der bliver lidt mere plads til at tage nogle sociale hensyn og til at tage nogle geografiske hensyn?
Skulle vi ikke sige her fra politisk hold, at for os er det faktisk vigtigt, at man også kan tage en uddannelse i de områder, hvor der er få elever, og hvor der er mange elever, som koster meget at få igennem systemet?
Mener ministeren ikke, at vi burde ændre systemet lidt mere i den retning?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-03-05:
Det går overraskende hurtigt med det her lovforslag.
Det Konservative Folkeparti støtter det varmt.
Det er et lovforslag af den gode type, som skaber mindre lovgivning og afskaffer paragraffer.
De får lov at undervise i fag på tidligere klassetrin.
De får lov at undervise flere timer om dagen.
Der bliver mere frihed, og det er dejligt, at vi for en gangs skyld laver lovgivning, som fjerner lovgivning i stedet for at forøge den.
Man skulle faktisk næsten tro, at forslaget var undfanget i udviklingsministerens ministerium, for det er et frihedslovforslag.
Men det viser bare, at også på undervisningsområdet har regeringspartierne frihed som mål.
Vi ønsker et opgør med den meget, meget detaljeorienterede lovgivning fra Christiansborg.
Det er kommunerne, skolebestyrelserne og skolelederne, der skal træffe de detaljerede beslutninger om, hvordan de lokale folkeskoler skal køre.
Lad mig understrege, at når vi nu giver mere frihed, betyder det ikke, at vi stiller færre krav til skolerne.
Det betyder, at vi stiller krav på en anden måde.
Vi stiller ikke lige så mange krav til, hvad skolerne skal gøre.
Til gengæld stiller vi høje krav til de resultater, som skolerne skal levere.
Det er derfor, vi eksempelvis går lidt op i de her nationale test, som jeg ved der er nogen her i salen der er uenige i at vi skal have.
Der er jo nogle, der hverken ønsker, at vi skal blande os i, hvad skolerne gør, eller måle resultaterne.
Vi giver dog ikke gigantiske milliardbeløb uden at stille krav, men vi vil gerne gøre det på en mere hensigtsmæssig måde ved at stille krav til resultaterne frem for processerne.
Med det her lovforslag viser vi, at vi mener det, når vi siger, at vi ønsker at blande os mindre i detaljerne.
Vi håber, at vi sammen i forligskredsen kan komme med flere lignende lovforslag, hvormed vi fjerner begrænsningerne.
Men der er sikkert og forhåbentlig også utallige andre områder, hvor vi sammen kan sætte skolerne lidt mere fri, og det håber jeg at vi kan gøre sammen i forligskredsen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-03-05:
I Venstre har vi også meget fokus på energibesparelser, og derfor er vi meget tilfredse med de initiativer, der ligger i energiaftalen fra februar 2008, i energispareindsatsen og senest i den strategi, som vi har forelagt, om bygninger og mulighederne for at gennemføre besparelser i boliger.
Det har alt sammen været i bred enighed her i Folketinget, og det er vi meget tilfredse med.
Der er også en række af de tiltag, der er i bygningsstrategien, som vi i øjeblikket er i gang med at gennemføre her i Folketinget, heldigvis i bred enighed.
Det er bl.a. mærkningsordningen i forbindelse med salg af boliger, hvor der nu allerede i annoncen skal annonceres, hvordan boligens energimæssige standard er.
Også i forhold til det private erhvervsliv er vi enige i, at der er store potentielle besparelser, som vi skal have realiseret, og jeg tror på, at det nye Center for Energibesparelser under Energistyrelsen vil være rigtig gode til at håndtere den energispareindsats.
Når jeg kigger på det her forslag og på en række af de andre forslag, vi i dag skal behandle her i salen, om klimatjek, overflyvning og termografering, ladestationer til elbiler osv., samt forslaget fra SF om solceller, som vi i aftes behandlede her i Folketinget, må jeg sige, at partierne S og SF bevæger sig på kanten af det rimelige i forhold til indgåede politiske aftaler.
Jeg vil faktisk sige, at vi på en række af de her områder er tæt på, at det er forligsbrud i forhold til indgåede aftaler, og er det en facon, man ønsker at fortsætte her i Folketingssalen, så vil Venstre opfordre regeringen til også at fremsætte lovforslag her i salen, som ikke er koordineret, og som ligger inden for de aftaler, som vi har indgået på en række områder.
Vi har en lang tradition i Folketinget for at have bred enighed om energipolitikken, og derfor ville det have klædt Socialdemokraterne at have taget det her med klimatjek op i forligskredsen og have debatteret det der frem for at fremsætte forslag i Folketingssalen.
Venstre kan ikke støtte dette forslag.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-05:
Vi går selvfølgelig ind for det forslag til vedtagelse, som et flertal i Folketinget, V, K og Dansk Folkeparti, har været med til at sikre.
Når det så er sagt, betyder det jo ikke, at vi ikke kan drøfte yderkantsområdernes udfordringer.
Det betyder det jo ikke.
I Dansk Folkeparti synes vi altid, man bør gøre det, for der er jo en særlig udfordring i yderområderne.
Det kan vi ikke negligere.
Vi er også glade for, at det er kommet ind i selve teksten med det forslag til vedtagelse, som vi jo netop har været med til at udarbejde sammen med regeringen.
Jeg er i hvert fald rigtig positiv over for, at der i teksten – jeg kan endda tage den frem – helt klart står: »Det er i den forbindelse vigtigt, at yderområderne ikke negligeres, og at man kan tage en professionsbacheloruddannelse i alle dele af Danmark.« Vi siger meget klart, at det her ligger os meget på sinde.
Så jeg synes, vi skal tage en drøftelse af det i forligskredsen, for yderområderne skal selvfølgelig sikres, også i forhold til uddannelse.
Per Husted (S), 2010-03-05:
Så bliver jeg nødt til at være lidt konkret.
Vi ville jo gerne have det her telefonnummer, man kunne ringe til.
Hvornår kan man få det, hvis det står til regeringen og ministeren?
Lykke Friis (V), 2010-03-05:
Til det er der jo bare at sige, at vi er i fuldt sving med dette arbejde.
Der er jo mange andre initiativer.
Det er en omsætning af energiaftalen.
Det ser vi jo altså også i stigende grad.
Så på den måde er hovedsynspunkt her, at vi skal videre med det her, men vi er i gang med at omsætte de initiativer, som allerede er lanceret, og det er jo i høj grad initiativer, som vi alle sammen her er enige om.
Per Husted (S), 2010-03-05:
Jeg håber, der er mange bygningshåndværkere, som følger den debat, vi har her i dag, for det her skal jo ses som en del af klimajobplanen, som Socialdemokraterne har fremlagt, og her kunne jeg godt tænke mig, at ministeren respekterede den sammenhæng, der er i, at det her er et spørgsmål om at fremrykke nogle investeringer, samtidig med at vi gør det, vi skal gøre med miljøet.
Og der synes jeg ikke, at det er nok, med den situation vi har, bare at henvise til, at man selv har nogle initiativer på vej.
Så det, jeg godt kunne tænke mig, er, at ministeren forholder sig til det konkrete forslag og den sammenhæng, der er i klimaforbedringer kombineret med at skabe flere arbejdspladser.
Lykke Friis (V), 2010-03-05:
Jeg har jo sagt, at vi selvfølgelig er enige i den overordnede intention.
Pointen er bare, at vi er i fuld sving, vi er ved at implementere energiaftalen.
Det er jo også sådan nu, at Center for Energibesparelser lige er startet den 1. marts, og så er det jo altså også sådan, som jeg fremførte, at man allerede i dag har muligheden.
Det har jeg jo så været inde på med hensyn til, at energiselskaber, bl.a. NRGI, allerede har valgt at tilbyde borgerne et gratis tjek af boligen.
Tina Nedergaard (V), 2010-03-05:
Jo, jeg er nøjagtig lige så optaget af det som alle ordførerne
Jeg tillader mig blot at sige, at der er flere sider af denne sag, og det ved i hvert fald de ordførere, der har været med i forhandlingerne, udmærket godt.
Vi havde tre ønsker.
1: Vi ønskede mere lokal styring af uddannelsesudbuddet.
Det opnåede vi.
2: Vi ønskede at kunne skabe rum for, at man lokalt kunne skabe større og stærkere faglige miljøer.
Det opnåede vi.
3: Vi ønskede en sikring af den regionale dækning af uddannelsesudbud. Den sikrede vi.
Det, man jo sidder og forudsætter, når man påstår, at det er den lovgivning, vi har i dag, der har ført til lukningerne, er, at de selvstændige seminarier har haft glimrende overlevelsesmuligheder.
Det vil jeg dog drage i tvivl.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-05:
Virkeligheden er, at der er en masse mennesker derude, som sidder i nogle boliger, som for forholdsvis få penge og med stor gevinst kan gøres klimavenlige ved at få bedre isolering, bedre vinduer, og hvad der ellers skal til.
Mange af disse mennesker er utrolig meget i tvivl om, hvorvidt de skal investere i det, og hvad der er det rigtige at investere i, og derfor har de brug for noget ordentlig og uafhængig rådgivning.
Ordrebøgerne er tomme.
Det her er jo en kombination, det er klimajob, det er, at vi gør vores boliger mere klimavenlige, og samtidig sætter vi en masse danskere i arbejde.
Det er rigtigt, at der er nogle små initiativer rundtomkring, men det her er jo et samlet initiativ, som kun skal løbe over 2 år.
Det er ikke noget, der varer evigt, det er, mens vi nu har arbejdsløse bygningshåndværkere derude, som er parate til at gøre en indsats.
Hvad kan regeringen have imod det?
Lykke Friis (V), 2010-03-05:
Jamen det har jeg da så sandelig heller ikke noget imod, og det arbejde er man jo allerede i fuldt sving med, ikke mindst også takket være den energiaftale, der er indgået, og som jeg er sikker på at også fru Mette Gjerskov har ydet en stor indsats i forbindelse med.
Pointen er jo altså også, at det allerede findes i dag.
Vi har jo energiselskaber, f.eks. NRGI, der allerede har valgt at tilbyde borgerne at gennemføre et gratis tjek af boligen.
Så også på den måde er det jo altså allerede i gang, og som jeg også var inde på, så starter jo nu Center for Energibesparelser, og også derfra vil der komme nye spændende initiativer.
Mette Gjerskov (S), 2010-03-05:
Det er jo nogle nydelige ord, der kommer fra klimaministeren, men ikke særlig meget handling må jeg sige.
Jeg har svært ved at forstå, hvad det helt præcis er ministeren har imod, at danskerne kan tage deres telefon, ringe til et bestemt telefonnummer og inden for få uger få en mand eller kvinde ud, som ved noget om energi og ved noget om at klimatjekke boliger og f.eks. kan fortælle, om det er vinduerne, der er problemet, eller om det er soklen, der er problemet, eller om taget skal isoleres.
Tina Nedergaard (V), 2010-03-05:
Jeg vil indlede med at sige tak for den velvillige behandling, som Folketinget har givet dette lovforslag, som jo er tilvejebragt som en del af regeringens ambitiøse plan, som er indgået med Dansk Folkeparti, om at skabe mere rum for at skabe velfærd i kommunerne ved at afbureaukratisere for et betragteligt antal hundrede millioner kroner.
Det er derfor også positivt, og det vil jeg gerne rose for, at Socialdemokraterne er gået ind i arbejdet, for rammerne for det er jo lagt af VKO-flertallet.
Jeg synes, at man er nået langt.
Jeg ville gerne være nået længere.
Jeg mener særligt, at vi skulle fjerne restriktionerne for den fælles ledelse.
Jeg havde også gerne set, at man lokalt i samarbejde med bl.a. skolebiblioteker og folkebiblioteker kunne have fundet fælles løsninger.
Det blev det så ikke til i den her runde.
Jeg vil så overveje, om det er noget, som jeg senere vil tage op.
Det behøver ikke umiddelbart at være nu.
Der kom et par spørgsmål, som jeg lige vil runde, nemlig en bekymring for, om forældrene har mulighed for at blive hørt, når fristen for at anmelde en skolelukning flyttes.
Der er overhovedet ikke nogen problemstilling i forhold til forældrene, for den høringsperiode, der altid er forudsat, fastholdes.
For så vidt angår en lukning, der vil få ikrafttrædelseseffekt efter sommerferien, betyder det, at forældrene faktisk vil være bekendt med en sådan beslutning allerede før jul.
Det er et spørgsmål, som jeg også selv har været optaget af.
Det vil sige, at når vi flytter en frist fra omkring december til marts, får det ikke nogen indflydelse på det.
Så jeg har været opmærksom på det.
Men jeg er glad for at få henledt interessen for feltet, for det er klart, at når vi med den ene hånd afbureaukratiserer og forenkler i kommunerne med det formål at frigøre ressourcer, skal vi jo ikke med den anden hånd skabe bøvl og bureaukrati for de forældre, der vælger en anden løsning end folkeskolen.
Jeg synes, det er et godt lovforslag.
Vi kunne have håbet på at nå længere.
Jeg synes, at det i den tid, jeg har været med i samarbejdet om det, er gået fint.
Jeg ved, at der er gået lang proces forud, som nogle ordførere har påtaget sig.
Men jeg glæder mig til implementeringen af det, og at vi i det fortsatte samarbejde i hvert fald stiller det krav til os selv, at hvis vi laver regler eller undlader at fjerne nogle regler, skal vi i det mindste politisk kunne argumentere for det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-03-05:
Det er jo prisværdigt, at regeringen vil begrænse bureaukratiet på folkeskoleområdet.
Det er der brug for.
Jeg tror, at det store flertal af lærerne i dag føler, at de i meget høj grad fra centralt hold bliver pålagt unødvendigt papirarbejde.
Hvis der er tale om et forslag, der letter lærernes og skolernes administrative arbejdsbyrde, lægger vi selvfølgelig stemmer til forslaget, men jeg synes, at regeringen har en noget selektiv tilgang til begrebet afbureaukratisering.
Det er jo de nationale test og elevplanerne, der for alvor giver lærerne ekstra administrative byrder.
Dem vil man ikke røre ved, ligegyldigt hvor elendigt det går og hvor meget kaos det skaber ude på skolerne.
Der er blevet sagt en del ting under debatten, og forslaget er blevet gennemgået.
Jeg synes, at der er mange gode elementer i det, men der er to ting, som vi stiller os kritiske over for.
Den ene er den del af forslaget, der handler om udvidelsen af timetallet, hvor både lærerne og pædagogerne kommer med nogle kritiske kommentarer i høringssvarene, som vi håber at ministeren vil svare på i løbet af udvalgsbehandlingen.
Og som fru Marianne Jelved helt rigtigt siger, er det primære problem i dag, at der faktisk er rigtig mange elever, som ikke engang får det minimumstimetal, som de egentlig har krav på.
Derudover er vi endda meget kritiske over for det element, som både SF og De Radikales ordfører tager op, nemlig forslaget om at lave kortere frister for nedlæggelse af skoler.
Forslaget vil uden tvivl betyde en administrativ lettelse for de kommuner, der gerne vil lukke små skoler – især hvis de gerne vil undgå for meget bøvl og for meget debat.
Men jeg er ærlig talt
meget bekymret for skolernes og lokalmiljøets muligheder for at blive hørt og for forældrenes mulighed for eventuelt at oprette en friskole i landsbyen eller lokalområdet.
Hvis man rykker fristen for at meddele skolelukninger til den 1. marts, giver det altså en forældregruppe meget kort tid til at organisere en friskole.
Til sidst vil jeg også til det her forslag, som vi gjorde det på ungdomsuddannelsesområdet, sige, at vi stiller os meget kritiske over for det med at indskrænke elevernes muligheder for at klage over deres eksamenskarakterer.
Det mener vi at det er et udtryk for, når man laver de ændringer, der her lægges op til.