Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-25:
Regeringen har siden sin tiltræden tilført betydelige ressourcer til de offentlige serviceområder.
Jeg kan oplyse, at i 2007 vil det offentlige forbrug være over 35 mia. kr. højere end i 2001.
I år vil vi bruge flere penge på offentlig velfærd end nogen sinde før.
Regeringen har endvidere gennemført målrettede forbedringer for de udsatte grupper i det danske samfund.
Vi har i et bredt samarbejde med alle Folketingets partier med undtagelse af Enhedslisten afsat i alt 9 mia. kr. til udsatte grupper.
Det er sket med de årlige aftaler om de såkaldte satspuljemidler i perioden fra 2002 til og med 2007.
Det er penge, som er gået til bl.a. hjemløse, til narkomaner, til stofmisbrugere og psykisk syge og til bekæmpelse af den negative sociale arv.
Sideløbende med det har regeringen indført og fastholdt et skattestop, et skattestop, så danske familier og virksomheder trygt kan disponere for fremtiden uden frygt for stigninger i skatter og afgifter.
Derudover har vi nedsat skatten på arbejdsindkomst med 10 mia. kr., så det bedre kan betale sig at arbejde.
I det hele taget er regeringens politik for udviklingen i den offentlige sektors økonomi i de kommende år lagt helt åbent frem.
Udgangspunktet er den såkaldte 2010-plan, som indeholder en balanceret vækst i det offentlige forbrug.
Vi vil fortsat tilføre midler til den offentlige service.
Med den brede velfærdsaftale fra i sommer har vi endvidere skabt finansiering til markante og nødvendige investeringer i Danmarks fremtid.
Det er investeringer i forskning, i uddannelse, i iværksætteri og voksen- og efteruddannelse, alt sammen for at ruste det danske samfund til udfordringerne fra globaliseringen.
Med denne velfærdsaftale er der skabt plads til et løft i den årlige vækst for det offentlige forbrug på omkring 1 pct. frem mod 2010.
Det er faktisk dobbelt så høj årlig vækst som i den tidligere regerings oprindelige 2010-plan.
Når produktionen i samfundet stiger, bliver der plads til en vækst i både det private forbrug og det offentlige forbrug.
En årlig vækst i det offentlige forbrug på omkring 1 pct. indebærer, at det offentlige forbrug som andel af landets samlede produktion vil være nogenlunde den samme i 2010 som i 2001 – eller sagt på en anden måde: Der bliver flere penge til offentlige velfærdsydelser, når produktionen og velstanden i samfundet stiger.
Over samme periode vil de samlede offentlige udgifters andel af samfundsproduktionen samtidig falde mærkbart, fordi beskæftigelsen stiger, fordi arbejdsløsheden falder, så udgiften til bl.a. dagpenge og kontanthjælp falder, og fordi renteudgifterne falder, i takt med at den offentlige gæld bliver afviklet langt hurtigere end planlagt.
Men samtidig vil de samlede offentlige udgifter over perioden udgøre en stadig faldende andel af produktionen i samfundet, fordi flere kommer i arbejde, og fordi vi afvikler den gamle gæld.
Det er jo et rigtig positivt regnestykke, som bidrager til en konkurrencedygtig og dynamisk økonomi, så der også er råd til velfærd af høj kvalitet i fremtiden.
Og det er der brug for.
Der bliver flere ældre, som har behov for pleje og for sundhedsydelser, og det vil lægge pres på de offentlige udgifter i fremtiden.
Med velfærdsaftalen fra sidste sommer har vi skabt finansiering til, at det økonomisk kan lade sig gøre at opretholde en ordentlig og tidssvarende service i årene, der kommer, vel at mærke uden at det bliver nødvendigt at sætte skatterne i vejret.
Regeringen vil, som vi har annonceret i regeringsgrundlaget, fremlægge en ny økonomisk flerårsplan, som rækker til mindst 2015.
Med planen vil regeringen fremlægge et konkret bud på den finanspolitiske prioritering efter 2010.
Vi forventer at kunne præsentere denne plan sidst på sommeren.
Regeringen ønsker en stadig mere velfungerende offentlig sektor, en offentlig sektor, som sætter brugerne i centrum og sikrer service af høj kvalitet, en offentlig sektor med dygtige og tilfredse offentligt ansatte, og med kommunalreformen har vi skabt bedre rammer for fortsat fornyelse og forbedring af den offentlige sektor.
Men vi står over for en stor udfordring.
Vi skal sikre danskerne en fortsat ordentlig velfærd i en situation, hvor der bliver problemer med at rekruttere et tilstrækkeligt antal medarbejdere i den offentlige sektor.
Over de næste 10 år vil omkring hver fjerde offentligt ansat
Det bliver en virkelig stor udfordring blot at genbesætte de stillinger i et samfund, hvor der bliver mangel på hænder på arbejdsmarkedet.
Hver gang vi ansætter en i det offentlige, er der en mindre til at arbejde i den private sektor.
Det er derfor, regeringen har lanceret et arbejde med en kvalitetsreform af den offentlige sektor, en kvalitetsreform, der skal sikre offentlig service af høj kvalitet, selv om der på visse områder er udsigt til mangel på hænder.
Med reformen vil vi sætte den enkelte borger i centrum, og vi vil sigte efter, at alle offentligt ansatte får en attraktiv arbejdsplads.
Vi vil sætte klare mål for, hvad vi bør kunne forvente af den offentlige service, og vi vil sikre, at vi kan måle resultaterne af indsatsen, bl.a. ved at måle brugernes tilfredshed.
Vi vil forstærke arbejdet med at udbrede de bedste resultater, så offentlige institutioner overalt får bedre muligheder for at lære af de bedste.
Vi har et rigtig godt udgangspunkt.
Otte ud af ti brugere er tilfredse med den offentlige service, og medarbejderne i den offentlige sektor er motiverede og kompetente.
Regeringen inddrager brede grupper i arbejdet med kvalitetsreformen, bl.a. brugere og pårørende, medarbejdere, ledere, eksperter og centrale organisationer.
Vi er allerede godt i gang med arbejdet.
Lad mig så benytte lejligheden til at slå fast: Regeringen har ikke planer om at indføre ny brugerbetaling som led i kvalitetsreformen.
Regeringen er ikke tilhænger af generelt øget brugerbetaling eller tilhænger af at basere vores centrale velfærdsservice på individuelle forsikringsordninger.
Vi skal sikre en velfungerende offentlig sektor, og samtidig skal vi sikre fremgang i den private sektor.
Vi har en stærk økonomi med høj vækst og historisk høj beskæftigelse.
Vi har et fleksibelt arbejdsmarked, og vi har en konkurrencedygtig privatsektor.
Vi ligger konsekvent blandt de bedste i internationale undersøgelser af landes konkurrencedygtighed.
Danmark er 2 år i træk blevet kåret til at have verdens bedste erhvervsklima.
Regeringen ønsker et samfund, hvor der er penge nok til velfærdsydelser af høj kvalitet, og et samfund, hvor vi tager os godt af de mest udsatte grupper, men forudsætningen for at have penge nok til ordentlig velfærd og til god social sikkerhed, er, at vi har en stor privat sektor, som kan skabe den produktion, der skal skaffe pengene til velfærd.
Sådan hænger samfundet nu engang sammen.
Derfor er der ikke en modsætning mellem at udvikle en større privat sektor og at øge det offentlige forbrug, tværtimod er det en forudsætning for større offentligt forbrug, at den private produktion vokser.
Og det er lige præcis det, regeringen sigter på: at skaffe penge til vækst i det offentlige forbrug i de kommende år ved at sikre fortsat fremgang i den private sektor.
Høj aktivitet i den private sektor er en forudsætning for høj velfærd og for velstand i hele det danske samfund.
Forhandling