runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-11-27:
Som et apropos til den forrige taler vil jeg sige, at for folk, der er nedslidte som ældre, ville det letteste jo være, hvis de havde mulighed for at gå på efterløn, men det kunne man desværre ikke fastholde.
Enhedslisten kan generelt støtte det her forslag, der er en konsekvens af målretningen af fondens arbejde i udspillet »Et godt og langt arbejdsliv for alle«.
Ikke mindst er vi tilfredse med, at fonden med målretningen øger indsatsen for et bedre psykisk arbejdsmiljø.
Det handler om målretning af forebyggelsesindsatsen i form af støtte til arbejdsmiljørådgivning, til forebyggelsespakkerne, særlige tilsynsindsatser over for de nedslidningstruede brancher, især tilsyn med det psykiske arbejdsmiljø, og en handlingsplan til forebyggelse af ulykker inden for byggebranchen.
Det er en direkte målretning mod de arbejdspladser, der har det værste arbejdsmiljø.
Det handler også om en særlig indsats for at fastholde flere på arbejdsmarkedet og inklusion af dem, som har en meget begrænset arbejdsevne.
Der er dog dele af målretningsindsatsen, som vi måske kan være en smule bekymrede over.
F.eks. indføres en bonus for oprettelse af fleksjob på 10 timer om ugen eller mindre.
For det første er det, bonus eller ej, tvivlsomt, i hvilket omfang der overhovedet vil blive oprettet disse job.
Langt de fleste af de mennesker, hvis arbejdsevne er så reduceret, hører til på førtidspension, hvilket imidlertid bliver langt vanskeligere at opnå med regeringens og de borgerlige partiers ubehagelige og asociale forringelser af førtidspensions- og fleksjobordningerne.
Vores støtte til bonusordningerne er derfor ikke en accept af denne såkaldte reform, men støtte til et lillebitte plaster på såret.
For det andet er det afgørende, at bonussen ikke bliver en tilskyndelse til kassetænkning, hvor arbejdsgiverne i stedet for et fleksjob på flere timer opretter flere på under 10 timer.
En anden bekymring omkring målretningen er tendensen til at bruge afsatte midler til at finansiere tiltag i ny lovgivning, altså det forhold, at man bruger Forebyggelsesfonden til delvis at finansiere den såkaldte reform af fleksjob- og førtidspensionsordningerne – og hvor der er tale om ganske store beløb – frem for at bruge alt til etablering af rehabiliteringsteam.
Grundlæggende bør den type finansiering findes
andetsteds.
Når vi alligevel nikker ja til målretningen og dermed også til dette lovforslag, skyldes det, at disse tiltag trods alt kan være med til at mindske de negative konsekvenser af lovgivningen på førtids- og fleksjobområdet.
Til sidst vil jeg sige, at forslaget er en form for nyudvikling, som jeg går ind for.
Desværre har Forebyggelsesfonden kun i meget lille udstrækning gjort nogen fremskridt for arbejdsmiljøet indtil videre.
Vi ved jo godt, at alt for mange projekter ikke virker, men på den anden side er der også projekter, som virker.
Det bliver muligt også i fremtiden, og alt i alt vil jeg stemme ja til dette forslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Jeg har sådan set ikke frygtelig meget at tilføje til det, som ordføreren fra DF og ordføreren fra Venstre har sagt.
Konklusionen af det er selvfølgelig, at vi også er imod det her forslag.
Vi er i det hele taget skeptiske over for det her med en forebyggelsesfond.
Men når man nu har en, synes vi, det er kritisabelt, at der ikke længere er frie midler til virksomheder, for vi er af den opfattelse, at det er ude på virksomhederne, man bedst kan vurdere, hvordan en indsats skal gøres i forhold til især forebyggelse.
Det er derude, man kender medarbejderne, og det er derude, man har en viden om, hvad der eventuelt kunne gøres.
Vi er også kritiske over for den politisering, der er af Forebyggelsesfonden, nemlig at den til enhver tid siddende minister får en større magt til at målrette projekter.
Man kunne jo frygte, at de blev politisk bestemte.
Og vi er kritiske over for det med, at man tilfører midler til tilsyn på områder, hvor der allerede er tilsyn – i det hele taget den her tro på, at øget tilsyn er vejen frem, i stedet for en tro på og en respekt for, at arbejdsmiljøet bedst varetages ude på virksomhederne i samarbejde med arbejdsgivere og arbejdstagere – og at Arbejdstilsynet nu også får finansieret nogle af deres driftsopgaver gennem Forebyggelsesfonden.
Jan Johansen (S), 2012-11-27:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han ikke synes, at det er bedst, at man målretter midlerne derover, hvor skaderne sker, altså der, hvor folk virkelig slider sig op, der, hvor folk kommer til skade, i stedet for, at man spreder midlerne ud, og de måske kommer på virksomheder, hvor man har en god sikkerhedsorganisation, for man kan sige, at det er de mennesker, der virkelig bliver slidt op, der får brug for de erfaringer.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Det er vi heller ikke helt sikre på vil ske med det her lovforslag.
Altså, intentionerne lyder godt, men vi er simpelt hen ikke sikre på, at det er, hvad der vil ske, og at princippet om, at der er nogle midler, nogle frie midler, til, at virksomhederne kan lave en indsats, er et bedre princip, i stedet for at det bliver staten, der i højere grad går ind og bestemmer, hvad projekterne skal bruges til.
Det tror vi er den forkerte retning at gå i, og jeg tror ikke, at det vil komme dem til gavn, som ordføreren egentlig også gerne vil gavne.
Jan Johansen (S), 2012-11-27:
Tak for det, formand.
Hver dag går tusindvis af danskere på arbejde og bidrager på den måde til, at vi har det velfærdssamfund, som vi har i dag.
De går på arbejde for at tjene penge, for at bruge deres faglige og menneskelige kompetencer, for at være en del af et fællesskab, ja, af alle mulige årsager.
Uanset alle de mange gode intentioner, der har været gennem årene, er der stadig væk i dagens Danmark alt for mange, der dør, får skader, bliver syge eller nedslidte af at gå på arbejde.
Folketinget har gennem de senere år truffet en række beslutninger, der betyder, at vi alle skal arbejde længere.
Pensionsalderen stiger gradvis, og efterlønnen forringes.
Derfor bakker vi i Socialdemokratiet op om de tanker, der lå bag Forebyggelsesfonden, og også om de nye initiativer bag fremtidens forebyggelses- og fastholdelsesfond.
Det er nødvendigt at tage fat om det og at øge forebyggelsen af ulykker, skader og nedslidning og tage fat om, at de, der bliver ramt, kan blive fastholdt på arbejdsmarkedet, både af hensyn til den enkelte borger og af hensyn til samfundet.
Jeg vil gerne fremhæve et par ting i den aftale, der ligger bag lovforslaget, vi behandler i dag.
For det første flyttes fokus på indholdsdelen fra projekter til aktiviteter, så der med udgangspunkt i den faktuelle viden, vi har om branche og fag, der er særligt belastende, bliver givet øget støtte til arbejdsgiverrådgivning, flere midler i forbindelse med forebyggelsespakken, særlige tilsynsindsatser for nedslidning og i forhold til det psykiske arbejdsmiljø, helhedsplan for arbejdsulykker i bygge- og anlægsbranchen.
For det andet er der nu åbnet for, at fondens penge kan bruges på fastholdelse via seniorpakken, støtte til, at kommunale kan oprette rehabiliteringsteam, fleksjobbonus til virksomheder, etablering af landsdækkende fastholdelsescentre og udvikling af nye metoder til tidlig indsats over for arbejdsskader.
De initiativer, der ligger i den nye forebyggelses- og fastholdelsesfond, peger alle i den rigtige retning, og de forholder sig til den virkelighed, der er på arbejdsmarkedet i dag.
Det må være sådan, at alle, uanset hvilket arbejde de udfører, som udgangspunkt kan have et langt og sikkert arbejdsliv.
Desværre viser alle statistikker, at vi ikke er nået dertil, men vi Socialdemokrater er fast besluttet på, at det skal være målet.
Det må være sådan, at man kan fløjte, når man tager på arbejde, og at man også kan fløjte glad, når man tager hjem igen.
Socialdemokraterne støtter forslaget og ser frem til, at de mange gode tanker kan blive udmøntet i virkeligheden til gavn for at styrke arbejdsmiljøet på de danske arbejdspladser, og for alle dem, der på en eller anden måde har svært ved at holde fodfæste på arbejdsmarkedet.
Jeg skulle sige fra De Radikale, at de også tilslutter sig.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Vi har i Danmark noget, der hedder Vækstfonden, og jeg mener, at man har brugt omkring 43 mia. kr. på den her vækstfond.
Retfærdigvis skal det siges, at det var noget, der blev nedsat af den tidligere regering, men jeg tror, at Socialdemokraterne var med i forliget om den.
De er lige kommet med en rapport, hvor de ligesom har beskrevet, hvad man har brugt pengene til osv. osv.
Når nu det er så vigtigt, at der forskes osv., kunne beskæftigelsesministeren så sige, hvad man vurderer de her 43 mia. kr. har gjort af gavn for det danske samfund.
Hvad har bidraget til væksten været?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Man skal jo aldrig overvurdere egne evner, og jeg vil sige, at når jeg bliver bedt om at gengive korrekt, hvad Vækstfonden har givet af afledte positive effekter for det danske samfund, tror jeg, det mest korrekte vil være at henvise spørgsmålet til en af mine udmærkede kolleger, som har det ressortmæssige ansvar for forskning.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil diskutere forskning, men det er også sådan, at jeg gerne skal kunne oplyse Folketinget på et korrekt grundlag, og det kan jeg umuligt gøre på det spørgsmål.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Det er også fair nok.
Og i øvrigt var det svar, som ministeren gav, cirka lige så kvalificeret som svaret fra det her undersøgelsesudvalg, som har lavet en vurdering af, hvad effekterne har været.
Det var stort set det samme.
De kunne heller ikke sige, hvad det havde bidraget med.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-27:
Jeg bed blot mærke i, at ministeren koblede det her lovforslag sammen med et højt forskningsniveau, og hos Konservative vil vi jo rigtig gerne have et højt forskningsniveau.
Men jeg skal bare lige spørge sådan til en indledning, om ikke ministeren er enig i, at forskning også skal gå hånd i hånd med arbejdspladser.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jo, det siger sig selv, og jeg tror, at man må sige, at det, der afgør, om vi evner at fastholde og udvikle danske arbejdspladser, hænger sammen med utrolig mange ting.
Nu er det for nærværende lønkonkurrenceevnen, der er til diskussion, og den spiller selvfølgelig en rolle.
Produktiviteten gør det i mine øjne endnu mere.
Vores evne til at have et højt uddannelsesniveau er en i mine øjne helt undervurderet parameter i den globale konkurrence.
Og evnen til at forske og være innovative, at afdække, udforske, se nye markeder spiller selvfølgelig også en rolle.
Så det er klart, at forskning hænger uløseligt sammen med vores evne til at skabe arbejdspladser.
Når jeg bringer forskning ind i diskussionen af det her lovforslag, som handler om sygeforsikringen for mindre arbejdsgivere, er det, fordi jeg synes, det er nødvendigt at understrege, hvad pengene bliver brugt til.
For det syntes jeg ikke fremgik meget tydeligt af debatten i første omgang.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Det skulle have været Venstres ordfører, hr. Peter Juel Jensen, der skulle stå her, og på hans vegne skal jeg således læse hans ordførertale op.
Intentionen kan man godt have sympati for, nemlig at udvide arbejdsstyrken i Danmark.
Dette behov vil i de kommende år blive aktualiseret yderligere af den demografiske udvikling.
Ligeledes er der behov for at få flyttet personer i den arbejdsdygtige alder fra passiv forsørgelse til aktiv deltagelse på det danske arbejdsmarked.
Man kan derfor godt have sympati for, at arbejdet i fonden skal ændres, således at arbejdspladsfastholdelse og tilbagevenden til arbejdsmarkedet også inddrages under fondens formål og aktiviteter.
Lovforslaget bygger på en politisk aftale mellem regeringen og Enhedslisten fra august i år.
Det kunne have været så godt, men tornene overgår altså buketten, selv om enkelte blomster stikker ud, så som øget fokus på fastholdelse, udrulning af fastholdelsescentre på landsplan og inklusion på arbejdsmarkedet, som nævnt i begyndelsen af min ordførertale.
En af tornene er, at der ikke længere er frie projektmidler til virksomhederne.
Venstre undrer sig over, at partierne bag aftalen ikke opererer med direkte støtte til aktiviteter på den enkelte virksomhed.
Nej, nu skal det være i form af foruddefinerede og mere målrettede initiativer, som trin for trin beskriver aktiviteter, der gennemføres på virksomheden.
Er det den tillid, parterne i aftalen har til vores sikkerhedsorganisation?
Hvem skal sikre, at nye ideer og erfaringer i form af styrkelse af forebyggelse og fastholdelse opsamles, og at den deles med andre?
Venstre er enig i, at der skal være et tilsyn, men det, som parterne bag aftalen lægger op til, er, at øget tilsyn skal styrke forebyggelsen.
I Venstre tror vi ikke, at det er den rette vej at gå.
Den rette vej havde været at øge fokus på de ressourcer, vi i forvejen har på arbejdspladsen, nemlig sikkerhedsorganisationen, for arbejdsmiljøet varetages og udvikles i virksomhederne i et samarbejde mellem arbejdsgivere og arbejdstagere.
I Venstre vil vi også gerne beklage, at bestyrelsens rolle indskrænkes, og at bestyrelsen gøres mindre.
Det vil uden tvivl reducere indflydelsen fra dem, det hele handler om, nemlig parterne på arbejdsmarkedet.
Venstre stiller sig uforstående over for denne devaluering af parterne.
Venstre kan ikke støtte forslaget.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jeg tror, at det må siges, at lige præcis det spørgsmål er en lille smule langt væk fra behandlingen af L 76, som handler om virksomhedernes finansieringsbidrag til de forsikringsordninger, der er, hvad angår mindre, private arbejdsgivere.
Jeg forstår udmærket den opbakning, der er i Folketinget, til en god ordning, som der er god grund til at vi har, også på det område.
Men det har vi fortsat med lovforslagets vedtagelse.
Og som jeg sagde det før: Hvis vi ønsker at kunne prioritere forskningsmidler i Danmark, i den økonomiske situation, vi står i, så er vi også nødsaget til at prioritere de midler et sted fra, og det er det, vi gør med lovforslaget her.
Nu kan sygemeldinger på et arbejdsmarked handle om utrolig mange forskellige ting, og jeg vil uden at gå ind i en større sundhedsfaglig diskussion give ordføreren ret så langt, at hvis man smitter sine kollegaer, er det en god idé at blive hjemme.
Men man kan også sygemelde sig af mange andre årsager.
Det er noget, jeg ofte diskuterer med Enhedslisten, og der er vi ikke helt enige.
Jeg bliver nødt til at understrege, at der er rigtig meget evidens for, at en hurtig tilbagevenden til arbejdsmarkedet gavner både den person, der er sygemeldt, og gavner den samlede samfundsøkonomi.
Lige så vigtigt det er, at man skal kunne restituere sig, hvis man er sygemeldt, altså at der ikke lægges et unødvendigt pres på mennesker, der har behov for ro og hvile, lige så vigtigt er det, at vi tilrettelægger indsatsen på sygedagpengeområdet sådan, at de sygemeldte, der overhovedet kan det, vender hurtigst muligt tilbage til arbejdsmarkedet enten helt eller delvist.
For alt tyder på, at det er det, der gavner den enkelte og i øvrigt også den samlede samfundsøkonomi.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Jamen det stemmer fuldstændig overens med instituttets erfaringer i Silkeborg, så det er jo fint nok.
Jeg vil gerne høre, om ministeren tror, at vi ved næste revision kunne lave et system, så det passer bedst, altså at de arbejdsgivere, der passer bedst på deres arbejdere, måske slipper en lille smule billigere end dem, der er mindre opmærksomme på at passe på deres arbejdere.
Det har vi på andre områder, f.eks. i dele af arbejdsskadesystemet, og det kunne jo være, vi kunne lave det også her, sådan at forsikringen havde en progression, så vi hele tiden fremhævede de gode eksempler og sagde: I skal søreme slippe lidt billigere, hvis I er rigtig gode ved jeres folk og sørger for, at de er trimmet og i god stand.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Det fremsatte lovforslag indeholder to væsentlige ændringer.
Den første ændring er en afskaffelse af godtgørelsen til synsvirksomheder for at registrere køretøjer.
Den anden ændring er en justering af mindstegrænsen for reduktion på 15 pct. i den godtgørelse af registreringsafgift, der udbetales ved udførsel af brugte biler og motorcykler.
Hvad angår den første ændring, er det i dag sådan, at autoriserede nummerpladeoperatører, der er synsvirksomheder, ikke må kræve betaling for at registrere køretøjer, medmindre registreringen vedrører et køretøj, der handles, repareres eller leases som led i en virksomhed, der kan autoriseres som nummerpladeoperatør.
Synsvirksomheder, der registrerer køretøjer i Køretøjsregisteret og håndterer nummerplader, får i dag en godtgørelse fra staten for at udføre dette arbejde.
Denne ordning har på kort tid vist sig at være vanskelig at administrere og dyrere for staten end forventet.
Med forslaget afskaffes godtgørelsen, sådan at synsvirksomheden får samme mulighed som andre nummerpladeoperatører for at kræve betaling.
Det gøres desuden frivilligt for synsvirksomhederne, om de vil have alle typer af nummerplader på lager, eller om de kun vil have nogle typer af nummerplader på lager.
Vælger synsvirksomhederne at have et fuldt lager af nummerplader, vil lageret fortsat blive stillet gratis til rådighed af SKAT.
Med hensyn til godtgørelse ved eksport, som er den anden og sidste ændring efter det her forslag, foretages der en justering af mindstebeløbet for reduktion på 15 pct. i den godtgørelse af registreringsafgift, der udbetales ved udførsel af brugte personbiler.
Det er med 1.000 kr., det ændres, fra 7.500 kr. til 8.500 kr.
og ved udførsel af motorcykler og varebiler med 500 kr., så det fra 4.000 kr. efter de gældende regler bliver til 4.500 kr. Justeringen svarer til reguleringen efter den almindelige prisudvikling siden 2008, hvor mindstegrænsen blev indført.
Jeg bemærker, at Erhvervsstyrelsens enhed Team Effektiv Regulering vurderer, at lovforslaget vil medføre administrative lettelser for de omfattede synsvirksomheder.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med den samlede aftale om finansloven for 2013, hvor tiltagene i lovforslaget indgår som finansiering. Det kan Socialdemokraterne selvfølgelig støtte, og jeg skulle hilse fra den radikale skatteordfører, hr. Nadeem Farooq, og sige, at Det Radikale Venstre også støtter forslaget.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-27:
Men en ting er, at det her lovforslag jo ikke bringer mange arbejdspladser med sig, men en anden ting er, at ministeren står og siger, at det handler om at kunne se nye markeder og nye produkter.
Her må jeg bare sige, at i den forskningsaftale, der netop er blevet lavet, bl.a. med fordeling af de 770 mio. kr., har man jo lavet en millionnedskæring på bl.a. sådan noget som Højteknologifonden.
Højteknologifonden er jo kendt for netop at gå ud og yde en støtte til virksomheder, som netop udvikler nye produkter, netop kommer ind på nye markeder, og traditionelt kan man se, at når Højteknologifonden har haft fingrene nede i et projekt, er de virksomheder rent faktisk gået fra 13 til 26 medarbejdere.
Det er rigtig vækst.
Det er rigtige arbejdspladser, og det er jo så det, regeringen ikke vil, når det er, at man har lavet en besparelse på 190 mio. kr. på Højteknologifonden.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jeg ved ikke, om det er sådan, at Enhedslisten ønsker at ændre grundlæggende på de forsikringsvilkår, der er i den her ordning.
For i den her ordning skeles der ikke til, hvad det er, medarbejderen sygemeldes på baggrund af.
Det kan være noget, der relaterer sig til arbejdsmiljøet eller arbejdsstedet, og det kan også være sygdomsforløb, der slet ikke har noget at gøre med det arbejdsliv, vedkommende har.
Og her er der altså alene tale om, at mindre erhvervsdrivende, private arbejdsgivere, kan få refunderet en del af deres udgifter.
Så udestår der jo givet større diskussioner omkring indretningen af vores arbejdsskadesystem, og det er en diskussion, som jeg finder helt relevant.
Men jeg vil sige, at hvor Enhedslisten måske har øje for, om man kan lave en yderligere belastning af arbejdsgiverne, har jeg måske lidt mere øje for, hvordan arbejdsskadesystemet kan understøtte, at flere vender tilbage til arbejdsmarkedet på et tidligere tidspunkt, end tilfældet er i dag.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Det skulle have været hr. Kristian Pihl Lorentzen, men i hans fravær vil jeg her læse hans ordførertale op.
Med dette lovforslag lægger regeringen op til, at det skal være endnu dyrere at være dansker og dansk virksomhed.
Samtidig afskaffes ordningen med, at staten yder kompensation til autoriserede synsvirksomheder for at løse disse opgaver.
Mindstegrænsen for reduktion på 15 pct. i den godtgørelse af registreringsafgift, der udbetales ved eksport af brugte biler, justeres, så statens indtægter øges med 20 mio. kr. om året.
Danmark har en kedelig europarekord i prisen på nummerplader.
Europas dyreste nummerplader skal ikke være endnu dyrere.
Samtidig befinder vi os som land i en situation, hvor danskerne og danske virksomheder absolut ikke har brug for flere omkostninger.
Derfor er Venstre på linje med de mange høringssvar, der tager afstand fra de foreslåede gebyrer og afgifter.
Generelt bør regeringen tænke på, at danske bilister bidrager direkte til statskassen med Europas højeste bilafgifter og skatter på mere end 40 mia. kr. om året, heraf går kun 25 pct. tilbage til forbrugerne i form af anlæg og vedligeholdelse af veje.
På denne alvorlige baggrund er højere afgifter og gebyrer på biler ikke en farbar vej.
Der opkræves rigeligt i forvejen.
Jeg har i øvrigt i høringssvarene noteret mig, at der har været en uacceptabelt kort høringsfrist på dette lovforslag, blot 5 dage.
En så kort høringsfrist står i skærende kontrast til ordlyden i regeringsgrundlaget, hvor man gør rimelige høringsfrister til et særligt fokusområde for den røde regering – alt sammen for at fremme god regeringsførelse og højne lovkvaliteten.
Skade er det blot, at regeringen ikke lever op til de fine intentioner i praksis.
Ja, faktisk er det dybt kritisabelt, at regeringen praktiserer lynhøringer, der ikke giver de berørte parter ude i samfundet tid til at komme i dybden med de konsekvenser, som et lovforslag vil give.
Venstre kan ikke støtte lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-27:
Tak for ordet, formand.
Skatteministeren sagde i sin tale, at man skulle se det her som en samlet aftale om finansloven for 2012, og det tror jeg nu også vi gør på den borgerlige fløj.
For set hen over et ret bredt spektrum var det jo sådan en finanslov, der hævede skatter og afgifter på en lang række områder.
Det her var jo så bare et af forslagene, som godt nok først bliver behandlet nu.
Og så skal det gå ud over en række virksomheder og borgere, uden at det egentlig har den store effekt.
Der er det kendetegn ved dem, at de alle sammen har en meget kort høringsfrist.
Synes skatteministeren ikke, at det er utrolig ærgerligt, og synes skatteministeren ikke, at det er et utrolig vigtigt element i lovgivningen, at man sørger for, at folk får en god høringsfrist?
Jeg synes jo, det er ret utilstedeligt, at man på samtlige fem forslag er så sent ude, at man ikke kan overholde høringsfristen på et eneste af dem.
Hvad vil skatteministeren gøre, for at det bliver bedre fremover, og synes han ikke selv, det er et kæmpe problem, at man sjusker lovgivningen igennem på den her måde?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-27:
Jo, men vi er meget opmærksom på, at høringsfristerne skal overholdes.
Og jeg ved også, det er noget, som Folketinget hele tiden siger til regeringen at man skal.
Jeg har selv siddet i Præsidiet, før jeg blev minister, og der havde vi løbende diskussioner om, hvordan høringsfristerne skulle overholdes.
Så jeg er helt indstillet på at gøre opmærksom på, at man skal overholde høringsfristerne.
Det er jo tit sådan, specielt når der bliver indgået finanslovforlig, at der er kort tid, fordi det sker sådan på et ret sent tidspunkt, og når der er tale om meget indviklede forslag, som det jo ofte er i Skatteministeriet, kan det godt give nogle problemer.
Men jeg er fuldstændig enig med hr. Dennis Flydtkjær; selvfølgelig skal vi gøre alt for at overholde høringsfristerne.