runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-12-12:
Jamen fornøjelsen er helt på hr. Rasmus Prehns side, for hr. Rasmus Prehn lytter alligevel kun til sig sig og lader sig åbenbart fornøje af sin egen snakken sig ind i et mærkeligt sort hul.
Jeg har ikke nogen problemer med, at kommunerne sætter skatten op.
Så simpelt er det.
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle ændrede forudsætninger, der er indtrådt, vedrørende kommunalreformen og alt det der, der bliver sagt, mellem juni måned, hvor vi indgår en aftale, og oktober, hvor kommunerne skal vedtage et budget.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Men jeg bliver bekræftet i det med det kommunikative.
For når man ikke engang her i salen på den gode side af et folketingsvalg kan kommunikere klart om det her og få hr. Rasmus Prehn til at forstå, at det er et problem, at man sætter skatterne op med mere end 600 mio. kr. mere, end man har brug for, så er det jo indlysende for enhver, at det ville være ydermere svært at forklare det i en ophidset valgkamp.
Og hr. Rasmus Prehn ville, som hr. Rasmus Prehn også gør det her i dag, forsøge at skabe det skræmmebillede, at hvis man står vagt omkring skatteprocenterne, er spejlbilledet på det, at kommunerne skulle spare, hvad de har sat skatten for meget op med, selv om det notorisk er forkert.
Så jeg efterlades med et indtryk af, at hvad jeg sagde i valgkampen, og hvad jeg har sagt til Ritzau, har været kloge ord i begge sammenhænge.
Hr. Rasmus Prehn er jo pikeret over, at jeg har sagt, at der i vores overvejelser også er indgået nogle kommunikative hensyn.
Det undrer mig egentlig lidt, når man også noterer sig den måde, der blev spurgt ind på sidst, og hr. Rasmus Prehn jo selv er optaget af, hvordan ting kommunikeres og står tilbage.
Der må jeg bare sige, at det indtryk, der stod tilbage fra den skræmmekampagne, der var lagt i kakkelovnen til, jo var et billede af, at for hver krone, hvormed kommunerne satte skatten op mere end det aftalte, sprængte man også serviceudgiftsrammen, og at det at stå vagt om skattesiden altså ville føre til, at man - i gåseøjne - ville tvinge kommunerne til krone for krone at foretage nedskæringer.
Det var det billede, der var ved at blive manet frem, og som vi gerne ville tage et opgør med, og som jo også er dokumenteret af tallene.
For det viser sig jo, at kommunerne under et har hævet skatterne med 1,4 mia. kr. mere end det, der var aftalt, mens de under et budgetterer med udgifter til service og investeringer på ca. 0,8 mia. kr. mere end det aftalte.
Det vil sige, at der altså er en forskel på 600 mio. kr., som kommunerne under et har taget for meget hjem i skat.
Og det viser jo kompleksiteten i det her, for hvis man stod vagt om skattestoppet i den form, at man bad kommunerne om at revurdere deres skatteprocent, så er det uomtvisteligt sikkert, sådan som der var lagt i kakkelovnen til en skræmmekampagne, at så ville det blive aflæst som, at nu skulle kommunerne altså ud og reducere deres udgifter med et tilsvarende beløb, 1,4 mia. kr., selv om de tørre tal altså dokumenterer noget, der er anderledes.
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Den kommune, jeg kommenterede i sidste uge, var jo Thisted Kommune, og jeg sagde, at vi havde fået en udtalelse fra Kommunernes Landsforening, der sagde, at det ikke var rigtigt, at de havde mistet 60 mio. kr.
Nu er jeg så ikke helt klar over, hvor de 82 mio. kr. kommer fra, men man var i kontakt med Thisted Kommune om nogle forhold.
Hele spørgsmålet om udligning kommer jo op i forbindelse med 2010, hvor det vil være muligt at se på nogle justeringer.
Men helt grundlæggende har jeg indtryk af, at vi snakker om nogle kommuner, som har vundet på udligningsreformen, og som jo - som finansministeren også sagde det i sidste uge - inden for den samlede aftale, som KF indgår i, kan hæve skatten lige så meget, de vil, bare de holder sig inden for den samlede ramme.
Men vi har tæt kontakt til Kommunernes Landsforening, og dem starter vi i morgen drøftelserne om det videre forløb med.
Line Barfod (EL), 2007-12-12:
Jeg hører altså ministeren sådan, at denne regering ikke længere ønsker at føre socialpolitik.
Man mener, der skal føres en beskæftigelsespolitik.
Det kan vi alle sammen sige er rigtigt fint, og det er godt at folk kan komme i arbejde.
Det synes alle jo er det bedste.
Men i den periode, der går, før folk kommer i arbejde, hvor de er syge, har sociale problemer, misbrugsproblemer eller andet, kan jeg forstå, at den her regering ikke mener, der skal føres nogen politik på området.
Det er noget, som private organisationer skal tage sig af.
Det højeste, ministeren kan svinge sig op til, er eventuelt at lave en undersøgelse.
Er det korrekt forstået, at ministeren ikke har nogen initiativer overhovedet med hensyn til at hjælpe de familier med julen i år og slet ikke noget med hensyn til at hjælpe dem med den fattigdom, de også står i hele næste år og næste jul?
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Når nu ordet fattigdom bliver brugt, er det jo vigtigt at huske, at den disponible indkomst for de her lavindkomstgrupper faktisk har været stigende gennem de senere år.
De tal, der bliver brugt, er som bekendt relative, for når man taler om lavindkomstgrupper eller fattige, er det jo set i forhold til, at nogle tjener mere.
Selv hvis samtlige mennesker havde fordoblet deres indkomst, ville der stadig væk være samme antal fattige, fordi det hele tiden bliver set i forhold til dem, der tjener mere.
Selvfølgelig er der mennesker, der har små indkomster, men der bliver da i allerhøjeste grad ført socialpolitik.
Der er kommet behandlingsgaranti for narkomaner.
Vi er ved at indføre behandlingsgaranti for alkoholmisbrugere.
Vi er ved at lave børnegrupper for de børn, som lever i familier med problemer.
Vi har gennemført en indsats med hensyn til vold i familier, der betyder, at voldsramte kvinder, kvinder, der er ramt af partnervold, er faldet fra 41.000 til 28.000.
Så der bliver i allerhøjeste grad ført socialpolitik, og det er også en, der virker.
Line Barfod (EL), 2007-12-12:
Ministeren kan godt stå og sige, at folk har fået flere penge, men jeg synes faktisk, det er uartigt over for alle de mennesker, der er ramt af regeringens nedskæringer - dem, der er sat på starthjælp og ramt af kontanthjælpsloftet og 300-timers-reglen osv., og som absolut ikke har oplevet, at deres indkomst er blevet forhøjet for slet ikke at sige fordoblet.
De har tværtimod oplevet, at de har mistet penge, i forhold til hvad de ydelser var på tidligere.
Vi snakker om familier, som af den ene eller anden grund ikke har mulighed for at komme i arbejde, og som bliver sendt rundt i systemet - mange af dem, fordi de er syge og man ikke kan finde den rigtige behandling for dem.
De familier har ofte ikke engang råd til at betale deres husleje eller købe vintertøj til deres børn
og slet ikke nu her til jul
Jeg kan forstå, at regeringen ingen planer har overhovedet for at hjælpe dem, heller ikke her i forbindelse med julen.
Det overlader man til private velgørende foreninger, der så må prøve at se, om de kan få alle mulige andre borgere til at bidrage ved at give nogle almisser.
Det synes jeg faktisk ikke er noget pænt udtryk her op til jul.
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Nu er der altså ført en politik, som betyder, at de grupper samlet set har fået en højere disponibel indkomst.
Nogle af de allersvageste grupper er nu omsider kommet i arbejde.
Jeg synes faktisk også, at det er pauvert, at man ikke kan anerkende det.
En del af de mennesker, som har lave indkomster, hvilket også fremgår af den hjemmeside, som fru Line Barfod også tit henviser til, vedrørende hvem der er på kontanthjælp, er ofte mennesker med en anden etnisk baggrund.
Det er jo også en meget, meget vigtig socialpolitisk indsats, som er sket under den her regering.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-12-12:
Er ministeren enig i, at udligningsreformen mellem kommunerne ikke fremmer den sociale velfærd, men i stedet fremmer den sociale ulighed kommunerne imellem?
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Det er et spørgsmål, som drejer sig om udligningsreformen, og som bygger på den antagelse, at den har fremmet den sociale ulighed.
Det har jeg virkelig svært ved at forstå, for hele udligningssystemet blev jo reelt lavet om i forbindelse med kommunalreformen, og det blev det med henblik på at sikre en mere socialt lige fordeling mellem kommunerne.
Man indførte jo netop en række klare sociale kriterier, som fortsat også byggede på situationen i de store byer, men som jo også nu tager mere højde for udkantsområderne.
Jeg mener også, at man kan se, at den omfordeling, som skete som følge af udligningsreformen, var til fordel for også dårligt stillede kommuner.
Så jeg mener, at den sociale lighed er blevet bedre efter udligningsreformen.
Dertil kommer så, at Frelsens Hær forleden i morgen-tv sagde, at antallet, der havde søgt julehjælp, havde været fladet ud.
Nu havde der så for deres vedkommende været en stigning fra 2.000 til 2.300.
Det, der er meget interessant, er jo også at finde ud af, hvad det så er for mennesker, der kommer og beder om julehjælp.
Det er en af grundene til, at jeg har tilbudt de organisationer at tage nogle forskellige initiativer for også at få mere hånd i hanke med, hvem de familier er, og hvordan de skal hjælpes her og nu.
Der er 11 organisationer, som har søgt om de penge til f.eks. at lave forskellige former for rådgivning, også økonomisk rådgivning.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-12-12:
Det må jo bero på, at ministeren ikke kender til teknikken i forbindelse med udligningsreformen.
Det ligger jo sådan, at man skulle sætte skatterne ned i en lang række af de her kommuner i 2007, for at man overhovedet kunne få lov til bare at beholde en meget lille del.
Men i 2008, hvilket ministeren også praler af i et svar fra sidste uge til hr. Rasmus Prehn, er det hele steget med 0,8 mia. kr.
Når det er steget med 0,8 mia. kr., er det jo, fordi de kommuner, som blev tvunget til at sætte skatten ned sidste år, har sat den op i år.
Jeg kan fortælle, at i det område, jeg kommer fra, drejer det sig om 82 mio. kr.
Så fører det til, at vores sociale velfærd bliver ringere.
Det håber jeg ministeren har forstået
faktisk er min argumentation for, at det har fremmet den sociale ulighed, for de kommuner, som skulle betale pengene, er jo ikke blevet pålagt, at de fortløbende skal sætte deres skat ned.
Nej, de har fået lov til at beholde dem, og det vil sige, at de også har fået lov til at beholde den velfærdsstigning, den udvikling i velfærden.
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Det er rigtigt, at der var kommuner, der skulle sætte skatten ned i 2007, og det var netop de kommuner, som havde vundet en hel del.
Det lå også i spørgsmålet.
Det var jo netop for, at man ikke gik ud og brugte alle pengene på en gang.
Og det er jo det, som også handler om at have hånd i hanke med den samlede økonomi.
Nu er det jo så blevet sagt, at vi ikke går ind og genåbner budgetterne, og i morgen har vi et møde med Kommunernes Landsforening om, hvordan situationen er, og hvordan vi i fællesskab tolker den.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-12-12:
Vil ministeren medgive mig, at den overskridelse på de 600 mio. kr. i virkeligheden for en stor dels vedkommende ligger i den aftale, der var om udligningsreformen?
For der var jo ikke nogen aftale for 2008, som sagde, at man skulle holde skatten nede; da havde man jo faktisk lov til at sætte skatten op.
Der vil jeg gerne høre ministeren, om det vil sige, at man i de der 600 mio. kr. også har inkluderet en skattenedsættelse for de kommuner, som fik en tvangsnedsættelse af skatten i 2007.
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Nej, jeg vil egentlig ikke gå længere med hensyn til, hvordan situationen er lige nu, fordi vi jo netop i respekt for kommunerne siger, at vi nu tager det møde i morgen - det var også det, jeg sagde til hr. Rasmus Prehn i sidste uge - for vi skal høre, hvordan kommunerne ser på den samlede situation, hvad vores tal siger, og hvordan disse matcher hinanden.
I hele det her forløb har vi jo faktisk været enige med KL om fordelingen ifølge udligningsreformen og hele kommunalreformen og hele flytningen af opgaver fra amterne ud i kommunerne.
Det ville være rart, hvis den kunne fortsætte, så derfor vil jeg meget gerne have det møde med dem.
Vi får givetvis mange muligheder for at vende tilbage til den her debat om, hvordan det videre forløb så også skal være.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-12-12:
Jeg har forstået på ministeren, at man blander 2007 og udligningsreformen ind i budgetterne for 2008.
Det er det, ministeren tager som en forudsætning: at det skulle gå op i en større enhed.
Jeg har lidt svært ved at se den her sammenblanding, og når jeg nævnte bare to kommuner med 82 mio. kr. ud af de 600 mio. kr., kunne vi jo også tage resten af de områder, som er blevet tildelt noget: Jammerbugt Kommune og Himmerlands Kommune.
Nu ved jeg godt, at ministeren ikke har sat sig ind i, hvordan det ser ud i de enkelte kommuner - det kan være, det er sket, siden ministeren sidst svarede hr. Rasmus Prehn.
Men jeg er nødt til at konkludere, at med den måde at gribe tingene an på, har jeg ret i, at man ikke har fremmet den sociale velfærd, men at man har fremmet den sociale ulighed mellem de kommuner, som modtog pengene, og de kommuner, der skulle afgive pengene, fordi de fik lov til at beholde deres forhøjede beløb gennem tiden.
Frank Aaen (EL), 2007-12-12:
Vil ministeren på baggrund af oplysningerne fra Amnesty International om tortur mod fanger i de afghanske myndigheders varetægt oplyse, om Danmark i fremtiden vil udlevere fanger til afghanske myndigheder?
Vil ministeren oplyse, om regeringen mener, at det er acceptabelt, hvis danske tropper i Afghanistan siden indsættelsen i Helmand har medvirket til aktioner, hvorunder der er blevet taget fanger, som siden er blevet udleveret til de afghanske myndigheder?
Line Barfod (EL), 2007-12-12:
Som jeg umiddelbart hørte ministerens svar, var det, at ministeren ikke ville gøre noget som helst.
Det ligger vel også lidt i forlængelse af, at der ikke længere er en socialminister i regeringen, men derfor kunne man jo godt forestille sig, at en regering trods alt stadig væk syntes, at man skulle have en socialpolitik.
Jeg kan så forstå, at det heller ikke ligger regeringen på sinde eller hvad?
Jeg håber, at ministeren kan svare på, om regeringen stadig ønsker at have en socialpolitik.
Lige nu i de her dage kan vi jo høre fra de private velgørende organisationer, der tager sig af at hjælpe de fattige familier, at antallet af, hvor mange der søger julehjælp, er eksploderet.
Organisationerne kan overhovedet ikke få penge nok; nogle af dem må afvise en lang række familier, fordi de simpelt hen ikke har nok penge til at hjælpe med.
Det er jo ikke, fordi de familier, vi snakker om, skal ud og købe kæmpe julegaver til flere tusinde kroner til deres børn.
Vi snakker om basale ting som at have råd til en julekalender, at have råd til en flæskesteg eller en and juleaften osv. Jeg kan forstå, at ministeren mener, at det overhovedet ikke er regeringens ansvar, at vi er i en situation i et af verdens rigeste lande, hvor der er familier, som ikke i julen har råd til de mest basale ting, der betyder så meget for børnene.
Selv om det så måske kun er 2 år, 3 år eller 4 år, børnene oplever at de ikke kan holde jul, er det altså noget, som virkelig påvirker de her familier, især fordi det ikke kun er til jul, de så er fattige, det er jo hele året, de skal give afkald på det, som de fleste opfatter hører til et normalt børneliv i Danmark.
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Jo, men det vigtigste er jo, at opgaven bliver varetaget ordentligt, og der er Falck jo et strålende eksempel.
Det er også et privat firma, som jo har varetaget en meget, meget central velfærdsopgave i mange år eller en meget stor del af den opgave - og jeg møder ikke mange, der sætter spørgsmålstegn ved det.
Det er jo bl.a., fordi det er et firma, som varetager den her meget vigtige velfærdsopgave på en yderst professionel og betryggende vis til gavn for borgerne.
Det, man helt grundlæggende skal se på, er jo, om opgaven bliver varetaget ordentligt.
Der er masser af udfordringer inden for det offentlige.
F.eks. er sygefraværet jo gennemsnitligt betydelig højere, end det er inden for den private sektor.
Her er der jo virkelig et område, som trænger til, at der sker nogle forbedringer, og her kunne man måske blive hjulpet af nye aktører.
Lise von Seelen (S), 2007-12-12:
Ministeren siger, hvis jeg ellers forstår ministeren rigtigt, at grunden til, at det firma, som her har meldt deres opgaver fra, ikke kan tjene penge på dem, er, at de ikke er professionelle nok, og at de ikke er dygtige nok, for der findes jo andre firmaer, som kan gøre det.
Det er sådan set ikke de begrundelser, som firmaet her selv kommer med.
Det siger jo, at de har haft en rationel drift, og at de har forsøgt at udføre opgaven på de præmisser, der er.
Men hvis ministeren ved mere om det, end jeg gør, og det simpelt hen er et firma, som ikke er dygtigt nok, så er det klart, at det ikke kan tjene penge.
En anden ting, de siger, er jo, at grunden til, at det ikke er lønsomt, er, at det er så administrativt tungt.
Hvilken betydning har det for ministeren, at det nu altså ikke alene er de offentligt ansatte, der siger, at det her simpelt hen er for administrativt tungt, at det tager alt for lang tid, og at det går fra de ældre?
Nu er det også private firmaer, der siger det.
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Nej, jeg sagde ikke, at det var et firma, der ikke var professionelt ledet.
Det første, jeg sagde, var netop, at prisfastsættelsen ikke var gennemsigtig.
Er de offentlige udbydere og leverandører så i stand til at levere en bedre ydelse for færre penge, så er det dem, der holder på kunderne, ellers er det de andre.
Og det er jo en måde at sikre på, at vi får mest muligt for pengene.
Lise von Seelen (S), 2007-12-12:
Det jo rigtigt, at de her elementer også indgår i kvalitetsreformen.
Der er analyser, der viser, at hvis kvalitetsreformen blev gennemført, ville der være yderligere administrative funktioner, som skulle varetages af disse firmaer.
Og det kan jo godt undre, når man faktisk gentagne gange, også i valgkampen, har sagt, at vi skal have mindre bureaukrati, vi skal have mindre styring, at vi så her har at gøre med folk, der siger, at det her slet ikke kan hænge sammen, fordi der er alt for meget papirarbejde i det.
Kvalitetsreformen peger så på, at der kommer yderligere papirarbejde til.
Der er analyser, der viser, at hvis vi investerer 100 kr. i kvalitetsreformen, er det kun de 16 kr., der går til kvalitetsforbedringer, resten af de 100 kr. går til kontrol og til administration og bureaukrati.
Hvad er ministerens indsats for at sikre, at vi får flere timer til de ældre, mere arbejde direkte sammen med de ældre og mindre bureaukrati, mindre kontrol og mindre administration, også i den nye kvalitetsreform?
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Jamen det er jo, at vi er i gang med en regelforenkling.
Vi har jo netop ude fra kommuner, fra ansatte i kommunerne og fra borgere fået forslag til, hvor man kunne fjerne nogle regler, uden at det vil gå ud over borgerne.
Dem sidder vi nu og gennemgår, og der kommer tre konferencer over hele landet, hvor vi i al åbenhed gennemgår de her arbejdsgange.
Og så tror jeg, at det lovforslag, vi skal behandle her i Folketinget i morgen - det, der handler om Skanderborgmodellen, som ser ud til at være en model for, hvordan en kommunalbestyrelse laver en konkret aftale med leverandører - kan være med til at sikre mindre bureaukrati.
Der er en række andre ting, f.eks. akkreditering, som også er en vej til at sikre, at man har mindre papirarbejde.
Det er selvfølgelig utrolig vigtigt, og det er noget, der står meget højt på dagsordenen.
Line Barfod (EL), 2007-12-12:
Mener ministeren, at det er en positiv udvikling, at flere og flere børnehaver skifter status fra at have været selvejende, puljeinstitutioner, kommunale eller lignende til at være såkaldte private med ret til højere brugerbetaling, ret til at tjene penge og mulighed for at afvise børn?
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
[Lydudfald]
… om de private daginstitutioner, og den bygger på en forudsætning om, at der er flere børnehaver, der skifter status fra at være både selvejende, puljeinstitutioner, kommunale og lignende - hvad det så dækker over, det ved jeg ikke - og går over til at være private.
Vi har ikke nogen tal for det endnu, men så vidt jeg kan vurdere ud fra de oplysninger, jeg har fået, er det, at man går fra puljeinstitutioner til at blive private institutioner, hvor der overhovedet er nogle, der går fra en status til en anden.
Det mener jeg er en klar forbedring, fordi det jo drejer sig om, at man får et højere tilskud og man får nogle klarere retningslinjer.
Så den udvikling ligger sådan set i selve loven, i og med at det efterhånden er meningen, at puljeinstitutionerne glider ud.
Det mener jeg i sig selv er positivt.
De får nogle bedre regler og et større tilskud, og det betyder også, at vi efterhånden kan få nogle flere aktører på banen.
Line Barfod (EL), 2007-12-12:
Vi har jo nogle tal fra nogle af de organisationer, der er på området, der viser, at det er i stærk vækst foreløbig med børnehaver, der skifter status.
Jeg har endnu ikke set mange eksempler på, at der er private firmaer, der går ind og benytter muligheden for at tjene penge på det.
Men det er i vækst.
Derfor vil jeg gerne høre ministerens holdning til, om det er positivt, og det kunne jeg så desværre forstå at ministeren mener det er.
Selv om ministeren ikke længere er socialminister, og man ikke har en socialminister i regeringen længere, går jeg ud fra, at det stadig er et område, som ministeren skal tage sig af, nemlig hvordan vi sikrer, at børnene møder hinanden i barndommen.
Eller er det regeringens ønske, at vi skal have den samme opdeling på børneområdet, som vi har på folkeskoleområdet?
Karen Jespersen (V), 2007-12-12:
Det følger i højeste grad også en pædagogisk og en holdningsmæssig opdeling og bliver brugt, tror jeg godt man kan sige, af alle samfundsgrupper.
Jeg mener heller ikke, at de foreløbige erfaringer her tyder på en højere brugerbetaling, men det er jo aftalt, at der skal laves en evaluering, og at man følger det her område for at se, hvad den her mulighed rent faktisk bliver brugt til.
Men man kan sige, ligesom på ældreområdet, som indgik i det netop afsluttede spørgsmål, er der også nogle problemer på daginstitutionsområdet, f.eks. det høje sygefravær, og her kunne det måske også hjælpe at få nogle nye aktører ind på banen.
Så min bevæggrund er at få nogle bud på, hvordan man kan gøre det her endnu bedre, og ikke nogen social opdeling.
Line Barfod (EL), 2007-12-12:
På børnehaveområdet har vi altid haft en mangfoldighed af forskellige børnehaver.
Der er selvejende institutioner, der er menighedsbørnehaver, der er frie børnehaver, der er kommunale børnehaver osv., så jeg forstår ikke argumentet om, at det skulle være for at få mangfoldigheden, for den har vi i forvejen.
Det, der er det grundlæggende nye med den lovgivning, regeringen har indført, er, dels at man kan få lov at tjene penge på at passe vores børn, dels at man kan få lov til at have højere brugerbetaling, og dels at man har mulighed for afvise nogle børn, hvis man vurderer, man ikke kan tage sig af dem.
Det vil sige, at der er en stor risiko for, at vi får en opdeling af børnene.
Det var der jo også mange, der pegede på, da loven blev gennemført.
I København har vi f.eks. på skoleområdet en opdeling, hvor omkring 25 pct. af børnene går i privatskoler.
Jeg er klar over, at der er masser af grunde til at lave privatskoler.
En del af grundene er jo, at kommunerne lukker folkeskolerne, og så laver man en privatskole for at opretholde en skole.
Er ministeren enig i det?