runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
Visse dele af den offentlige sektor står faktisk allerede med en mangel på kvalificerede medarbejdere.
Der er jo lærere, der mangler kolleger, der er børn, der ikke kan få den undervisning, som der er brug for, man kan ikke rekruttere folk.
Fra 2012 begynder de store generationer at gå på en velfortjent pension, og hvad er den konservative plan for, hvordan vi skal sørge for velfærden på det tidspunkt?
Man kan opgøre det på forskellige måder.
Man kan opgøre det som de mennesker, vi mangler, man kan også sige, at der sådan set er et permanent underskud på 10 mia. kr.
Det er ret mange penge.
Hvad er den konservative plan for det?
For den tryghed, som Konservative har for indeværende, har faktisk intet med det langsigtede perspektiv at gøre.
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Nu står jeg her med statsministerens tale, og der er en overskrift i den, der hedder »Vi skal vende krisen til muligheder - fortsat reformpolitik i Danmark«.
Vi samarbejder altså i regeringen om at lave nogle bæredygtige reformer, vi samarbejder med partier, der vil være med til det, og derfor undrer det mig såre overhovedet at få det spørgsmål, når nu Det Radikale Venstre har meldt sig ind i en blok, hvor man overhovedet ikke vil være med til at lave nogen som helst form for reformer.
Jeg kan næsten ikke forstå, at man har skam nok i livet til at stille mig det spørgsmål, når man selv har placeret sig på et hold, hvor ingen af de andre partier vil være med til reformer.
Og det har de meldt klart ud.
Villy Søvndal (SF), 2009-04-16:
Er man også sikker på det, når man ser på kommunernes nuværende økonomiske situation?
De Konservative er også et parti med mange repræsentanter rundtom i byrådene.
Jeg vil godt spørge: Får man hos De Konservative de samme meldinger ind, som vi gør, nemlig at i rigtig, rigtig mange kommuner ser budgetlægningen frygtelig besværlig ud, ikke kun fordi den altid gør det på det her tidspunkt af året, men fordi den nedgang i indkomsterne, der rammer statens indkomster, også rammer ude i kommunerne, og er fru Henriette Kjær enig i, at hvis man ikke sørger for, at kommunerne har penge, så er risikoen, at netop et område som boligbyggeri er det, der bliver ramt først, fordi det er et af de steder, man kan skære, uden at det rammer nogle ansatte?
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Udgangspunktet er, at de takster skal nedsættes, det har stået i dagspressen, og der er bred enighed om det i regeringen, så jeg kan slet ikke forstå spørgsmålet; det undrer mig sådan set meget.
Det er der da bred enighed om at man skal forhandle sig frem til, for det er en god forretning for staten.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Tusind tak for invitationen.
Vi kommer.
Og så er jeg helt sikker på, at hvis vi kan nå det her mål, og hvis det generer regeringen, at der kommer for mange til kaffe, skal vi nok bare komme alene.
Men skal jeg forstå ordføreren sådan, at vi har en aftale om, og at det Konservative Folkeparti holder fast i, at de takster skal nedsættes, sådan at der bliver lige konkurrencevilkår for private og offentlige sygehuse?
Kan vi regne med, at det er udgangspunktet?
Villy Søvndal (SF), 2009-04-16:
Fru Gitte Lillelund Bech har jo helt ret i, at vi har rakt hånden ud til Socialdemokraterne.
Vi har formentlig det tætteste samarbejde, der har været imellem de to partier i rigtig mange år.
Det er vi glade for, det sætter vi pris på, og det vil jeg også godt kvittere for herfra.
Så er det klart, at et samarbejde mellem to forskellige partier forudsætter villigheden til at indgå kompromiser.
Det tror jeg også godt Venstre kender til.
Hvis der f.eks. er en statsminister, der går ud og siger, at nu skal den kriminelle lavalder sænkes, og der så er en ordfører, der siger, at nu skal den afskaffes, og der er et regeringsparti, der siger niks, at det er man ikke med på, som De Konservatives ordfører gjorde i går, så er man nødt til at indgå kompromiser.
Sådan er det i den borgerlige lejr, og sådan er det også i den lejr, jeg tilhører.
Gitte Lillelund Bech (V), 2009-04-16:
Det er jo meget tydeligt, at hr. Villy Søvndal taler udenom.
Mit spørgsmål var: Hvad vil SF stemme, hvis der i morgen ligger et forslag i Folketingssalen om at afskaffe 24-års-reglen?
Vil SF stemme for det forslag, eller vil SF stemme imod det forslag?
Da det her jo er min sidste korte bemærkning, er jeg nødt til at gøre hr. Villy Søvndal opmærksom på, at SF har stemt imod 24-års-reglen ved at stemme for et Enhedslisteforslag lidt tidligere på året, så jeg vil meget gerne vide, hvad man vil stemme i morgen.
For det vil jo klart illustrere, om det er sådan, at SF skifter politik, som andre skifter, jeg skulle til at sige underbukser - jeg ved ikke, om man må bruge det ord herinde - eller som andre skifter tøj, eller om man faktisk vil stå ved det seneste, man har skrevet, nemlig at man står fast ved 24-års-reglen og tilknytningskravet.
Hvad ville man stemme, hvis man skulle stemme om det i morgen?
Villy Søvndal (SF), 2009-04-16:
Det er jo godt, men det der mere detaljerede spørgsmål skal jeg nu ikke svare på.
Jeg vil godt svare på spørgsmålet om, hvordan vi vil stemme med hensyn til at afskaffe den.
Det synes jeg er soleklart.
Vi er imod 24-års-reglen og tilknytningskravet, og derfor vil vi støtte et forslag, der afskaffer dem, men vi har lavet en aftale, der går ud på, at vi i en kommende regering ikke vil stille krav om det.
Det kalder man et politisk kompromis, sådan er det, og mere indviklet og besværligt er det såmænd ikke.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-04-16:
Jeg bed mærke i, at tidligere i dagens debat var hr. Villy Søvndal inde at stille spørgsmål til Venstres ordfører, og der nævnte hr. Villy Søvndal, at det sejler i retspolitikken - det sejler i retspolitikken!
Nu er der jo ikke noget forkert i at sejle, hvis man har en skibsførereksamen, men jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal, om ikke også det sejler lidt hos SF, når det drejer sig om retspolitikken.
Her tænker jeg især på forslaget om besiddelse af ulovlige håndvåben.
Formanden for SF, hr. Villy Søvndal, har faktisk i fjernsynet udtalt, at han ikke kunne garantere, at partiet ville stemme for Dansk Folkepartis beslutningsforslag, men at han personligt selv ville.
Jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal som formand for Socialistisk Folkeparti: Hvad mener Socialistisk Folkeparti om den sag?
Villy Søvndal (SF), 2009-04-16:
Det er jo rigtigt, at vi har forskellige partitilgange i SF og Dansk Folkeparti.
Vi har ikke den der kommandostruktur, som Dansk Folkeparti har.
Vi går ikke rundt og ekskluderer medlemmer, som Dansk Folkeparti gør.
Vi er et åbent parti, hvor medlemmerne ikke alene kan, men har ret til at have forskellige synspunkter.
Det er klart, at set ud fra et synspunkt om at have den her helt faste kommandostruktur som Dansk Folkeparti kan det virke, som om det sejler.
Jeg synes, det er en meget stærk demokratisk struktur at have, og det betyder bl.a., at vi altid kan fastslå, hvad der er synspunktet i et parti som SF, også i den her sag, men at vi aldrig nogen sinde kunne drømme om at ekskludere mennesker, som Dansk Folkeparti gør, fordi de har et andet synspunkt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-04-16:
Men det er jo sådan, at Socialistisk Folkeparti gerne vil være regeringsansvarlig, samfundsbærende osv.
Man er i gang med et politisk hamskifte i partiet for at indynde sig hos Socialdemokraterne, men der er det jo også nødvendigt, at man har en form for stemmesikkerhed.
Jeg tænker eksempelvis på, at hvis partiet skal være med i en flertalsafgørelse i nogle politiske forhandlinger, nytter det jo ikke noget, at SF sådan 40 pct. stemmer for og 60 pct. imod, sådan lidt efter, hvad der nu er på dagsordenen.
Der vil jeg gerne spørge hr. Villy Søvndal: Er det ikke meget vigtigt, at Socialistisk Folkeparti også arbejder med at anerkende, at man naturligvis skal stemme samlet i et politisk parti?
Det er jo selve grundelementet i at være en del af politisk parti.
Villy Søvndal (SF), 2009-04-16:
Jeg kan godt forstå, at man som støtteparti for regeringen i de her dage er meget optaget af spørgsmålet om, at regeringspartier nødvendigvis skal stemme ens.
Jeg tænker på debatten om den kriminelle lavalder.
Det er klart, at det må gøre, at man også i Dansk Folkeparti er meget opmærksom på, hvordan sådan noget ender.
Der kan man vel bare sige, at det, der skete mellem de politiske partier, og også for statsministeren, var, at statsministeren fik udmeldt et konkret løfte, nemlig det med den kriminelle lavalder.
Dagen efter var der så fire forskellige synspunkter mellem partierne, tre ud over det, statsministeren havde.
Så har jeg forstået, at Venstre og De Konservative har bedt om en timeout og har sagt: Nu har vi brug for lidt tid til at finde ud af, hvad vi mener i det her spørgsmål.
Sådan er det jo altid.
Så spørger hr. Skibby, om man kan være sikker på, at i en situation, hvor vi er i regering, stemmer partiets folketingsmedlemmer altid med regeringen.
Ja, selvfølgelig.
Det er soleklart og indlysende.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Vi glæder os da meget over, at man vil samarbejde.
Vi er jo lidt forsigtige med sådan rigtig at tro på det, belært af erfaringerne de sidste 7-8 år, men alligevel.
Lad os finde et konkret område.
Vi har jo tidligere i den her debat nævnt, at vicestatsministeren, formanden for Det Konservative Folkeparti, har været ude at sige, at nu er tiden kommet til, at vi inden for hospitalsområdet laver et mere fair system for de afregningspriser, der er, til de private sygehuse, og at taksterne er op mod 25 pct. for høje.
Så jeg vil høre, hvordan det går med den holdning i regeringssamarbejdet, og om vi eventuelt kunne blive indbudt til forhandlinger i den forbindelse, for her vil vi da meget, meget gerne hjælpe Det Konservative Folkeparti.
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Så vidt jeg kan forstå, er det jo ikke noget, man forhandler med Folketingets partier om.
Det er jo en aftale, regeringen laver med regionerne.
Men hvis Socialdemokraterne er interesseret i at komme til forhandlinger, skal de da altid være velkomne, og det ved den socialdemokratiske ordfører også godt.
Så det er selvfølgelig rart at vide, hvor mange kaffekopper der skal tages frem, inden der møder nogen op.
Margrethe Vestager (RV), 2009-04-16:
Jeg synes altid, det er meget mærkeligt, at der ikke er større ambitioner om at fortælle om sin egen politik, når nu en ordfører har ordet - når nu ordføreren har ordet og kan folde hele partiprogrammet ud og sige: Så vil vi, så vil vi, og så vil vi.
I stedet for skal vi høre på, at nogle andre vil et eller andet, som man synes er surt, og æv, de har også meldt sig ind i noget andet, og det kan ikke blive til noget.
Hvor er den Konservative ambition om en efterlønsreform og om en dagpengereform, om arbejdsmarkedsreformer, der sørger for, at vi har et moderne dagpengesystem, om det at løse det reformperspektiv?
Vi har ikke set det i 8 år.
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Det er ganske enkelt ikke rigtigt; jeg kan pege på de første fire partier herinde, der er mindre reformvenlige end Dansk Folkeparti.
Vi har lige været med til at lave en ambitiøs skattereform med Dansk Folkeparti, der skaffer omkring 19.000 flere i job - de job, fru Margrethe Vestager lige har efterspurgt - og så klandrer man Dansk Folkeparti for ikke at ville være med til noget.
Det er fuldstændig forkert.
Så sent som i går udsendte vores finansordfører en pressemeddelelse, hvor han skrev, at vi er klar til reformer i forhold til arbejdsmarkedet og en række andre ting.
Så vi er meget parate til at indgå i at gøre alt, hvad vi kan, for at skaffe den arbejdskraft, der er nødvendig for at fastholde vores velfærdssamfund.
Jeg er meget glad for det spørgsmål, for pressen har jo gjort alt, hvad den har kunnet, for at forsøge at lave rav i gaden.
Det er der ikke, vi har godkendt statsministerens tale.
Han har været så venlig at informere os om den, og vi er fuldstændig enige i det, statsministeren siger.
Det er vores ord, så der er ikke nogen uenighed på det område.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-16:
Jeg kvitterer for et meget klart svar og kan jo så med glæde konstatere, at der er et flertal i Folketinget, der er åbent over for at diskutere, hvad man kan gøre ved den problemstilling, som Dansk Folkeparti før har rejst, og som også statsministeren rejste i sin redegørelse i Folketinget.
Så det kvitterer jeg for.
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Det er nemlig lige, hvad der er, og det, der er kendetegnet ved det samarbejde, regeringen har med Dansk Folkeparti, er, at vi selvfølgelig er tre forskellige partier, og at vi kan have nogle forskellige udgangspunkter, men vi ender faktisk med at blive enige - stort set altid på stort set alle områder.
Det synes jeg er meget positivt, og jeg er overbevist om, at det også sker i denne sag.
Carsten Hansen (S), 2009-04-16:
Hvis det må være tilladt at følge op på det sidste spørgsmål, sagde statsministeren, lige da han var kommet ud af salen efter sin tale, at den kriminelle lavretsalder skulle sættes ned.
Jeg har spurgt statsministeren, hvad han mente med lavretsalder, og det var den kriminelle lavalder, han mente.
Så han sagde noget andet, da han kom ud af salen, nemlig at den kriminelle lavalder skulle sættes ned.
Nu er det, jeg spørger: Er De Konservative enige med statsministeren i det?
Så vil jeg godt bore lidt videre i talen, som fru Henriette Kjær holdt, og hvor der blev udvist en vis arrogance over for de arbejdsløse, at de arme arbejdsløse blev omklamret af Socialdemokraterne osv.
Jeg vil godt bare kort citere fra 3F's hjemmeside i dag, hvor der står, at arbejdsløsheden for bygningsarbejdere i Odense er 22,8 pct., på Skiveegnen 20 pct., Vestfyn 19,3 pct., Samsø 18,5 pct.
Er det en måde at behandle de arbejdsløse på, at man bare sådan leger med de arme arbejdsløse i stedet for at få sat en ordentlig vækstpakke i gang?
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Som statsministeren også sagde i sin tale, er én arbejdsløs én for mange, og det er jeg fuldstændig enig i.
Men for nu lige at få tingene i perspektiv vil jeg da nævne, at da vi overtog regeringsmagten i 2001, var arbejdsløshedstallet 126.000, og vi er nu på 70.000.
Vi synes ikke, at det er klogt at bruge den her flaske ketchup, som Socialdemokraterne har valgt at bruge, hvor man vælter forslag til investeringer ud her og nu uden at tage det stille og roligt, uden at sikre sig, at det ikke medfører overophedning, og uden at sikre sig, at brancherne kan følge med.
Det er ikke en klog politik, man fører fra Socialdemokraternes side.
Så vi er altså ikke enige i, at det er kuren.
Carsten Hansen (S), 2009-04-16:
Jeg må konstatere, at de arbejdsløse i de her berørte 3F-afdelinger, hvor arbejdsløsheden er oppe på 20 pct. - hver femte, om få uger er vi oppe på hver fjerde - agter man intet at gøre for, intet.
Den beskæftigelseseffekt, som kommer af regeringens vækstpakke, må vi konstatere ligger i omegnen - hvis vi regner både 2009 og 2010 sammen af 12.500.
Der er lige kommet en analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
I virkeligheden kunne man ved at bruge de samme penge over et par år have fået den tredobbelte effekt.
Er fru Henriette Kjær ikke enig i det?
Det andet, jeg vil spørge om, er: Er det en måde at behandle de arbejdsløse på at sige, at de arme arbejdsløse bare bliver omklamret?
Er det ikke nødvendigt at gøre noget, når vi ifølge de sidste analyser ender på 125.000 arbejdsløse - 125.000 arbejdsløse - når året er gået?
Er det så nok bare at blive siddende på sine hænder og komme med små vækstpakker på 1,5 mia. kr. og en skattelettelse til de rigeste i det her land?
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Der er to ting at svare til det.
Den ene er, at vi nu kan være rigtig glade for, at regeringen har fulgt den tidligere socialdemokratisk ledede regerings år 2010-plan, videreført den til en år 2015-plan og holdt igen med økonomien i kommunerne.
Det betyder, at det nu er muligt at give mere los, at lade kommunerne bruge flere penge, så der kommer flere aktiviteter, så vi kan få beskæftigelse til vores rådgivere og arkitekter, til vores bygningsarbejdere osv., dem, der står i arbejdsløshedskøen.
Det var ikke muligt, hvis vi havde fulgt Socialdemokraternes råd om i gode tider at pumpe milliarder ud i kommunerne, for så var de blevet brugt, og de var blevet brugt alt for dyrt til for høje lønninger, til for dyre materialer inden for byggeriet.
Så det, regeringen har gjort, er klogt.
Det var den ene ting.
Men Socialdemokraterne kan være helt sikre på, at vi handler, når det nødvendigt.
Anne Baastrup (SF), 2009-04-16:
Jeg lyttede jo med interesse til den tidligere socialministers tale, og det slog mig, at der ikke var meget blik på de sociale forhold, som danskerne lever under i dag.
På et tidligere tidspunkt i dag har jeg spurgt fru Pia Kjærsgaard, hvordan man stiller sig til de her mere end 30 kommuner, der reelt har fået en udligningsordning på det sociale område, som gør, at de er i underskud.
På det tidspunkt, hvor Velfærdsministeriet måtte konstatere, at disse kommuner har ret, meddelte man, at det vil man først gøre noget ved i år 2012, med det resultat at vi rundtomkring i kommunerne - og 30 kommuner er altså ret mange, al den stund at vi kun har 98 kommuner i dag - kan se, at plejehjemmene bliver nedslidte, at skolerne bliver nedslidte, og at de udviklingstendenser, man i øvrigt havde lagt frem, fordi regeringen havde stillet krav om det, bliver droslet ned til tredje klasses niveau.
Sagen er jo den, at vi nu står i en velfærdssituation rundtomkring og især i de her lidt mere end 30 kommuner, der virkelig er alvorlig.
Man går nu ind og reviderer i det eksisterende budget, fordi man simpelt hen ikke har pengene til at kunne overleve til den 1. januar.
Har fru Henriette Kjær den samme holdning som fru Pia Kjærsgaard, nemlig at det her kan vi ikke bare se på?
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Jamen det er simpelt hen forkert fremstillet.
Nu skal vi faktisk have debatten om udligning næste fredag her i Folketingssalen, og der er nogle kommuner, der har et underskud på den sociale udligning, men så har de et overskud på den øvrige udligning, så det går lige O P op .
Og det er fakta.
Så kan man selvfølgelig altid finde nogle enkelte, der har et reelt underskud, men ellers er det sådan, at de faktisk er overkompenseret på den øvrige udligning og det så ender med at være i balance.
Anne Baastrup (SF), 2009-04-16:
Jeg synes, det er en meget interessant oplysning, fru Henriette Kjær kommer med nu.
For sagen er jo den, at velfærdsministeren helt klart gav udtryk for - den gang, hun havde hele apparatet bag sig - at der var sket en fejl.
Borgmestrene kom i Kommunaludvalget, og de fik opbakning til, at der var sket fejl, og at man ville rette det.
Den tidligere velfærdsminister, som jeg stadig væk går ud fra har en eller en form for tilknytning til regeringen, har jo så tilsyneladende givet urigtige oplysninger over for de her borgmestre om, at man altså ikke har lavet nogen fejl.
Kommunerne står i dag og skal spare her og nu, og så siger fru Henriette Kjær, at det bare er, fordi de er dårlige til at administrere, eller hvad er begrundelsen for, at lige præcis disse 30 kommuner står lige for at skulle være under administration fra Indenrigsministeriet side?
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Det er jo svært at få et udligningssystem til at passe hundrede procent med de udgifter, en kommune har.
Det er svært at få de parametre ind, der gør, at det præcis på millimeteren dækker de omkostninger, en kommune måtte have eller skal være kompenseret for.
Derfor er det jo rigtigt, at der er nogle kommuner, der har en dårligere social udligning eller underskud på den sociale udligning.
Men så skulle man jo også gå ind og regulere og sige: Hov, på de øvrige poster har I en for høj udligning, så der skærer vi lige ned.
Og så er det måske egentlig meget godt, for det er et stort system, vi skal til at ændre.
Men jeg mener bestemt, at problemet er overdrevet fra fru Anne Baastrups side.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-16:
Der har jo været en diskussion om den kriminelle lavalder, og hvordan Det Konservative Folkeparti ser på den.
Så vil jeg gerne ganske kort læse noget af det op, som statsministeren var inde på i sin åbningstale, og jeg citerer: »Selvfølgelig skal 14-årige ikke sidde i fængsel med hærdede forbrydere. Men det er helt, helt uacceptabelt, når der spekuleres i at lade børn begå kriminalitet, fordi de ikke kan straffes.
Vi bør fordomsfrit diskutere et alternativ til den eksisterende kriminelle lavalder.«
Jeg vil spørge, om det forholder sig sådan, at Det Konservative Folkeparti har godkendt talen, og om det forholder sig sådan, at Det Konservative Folkeparti er enig i det, som statsministeren har givet udtryk for.
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Det, der er De Konservatives politik, er jo at føre en økonomisk ansvarlig politik, hvor man finansierer de udgifter, som man påtager sig.
Det er jo derfor, at der er noget, som hr. Anders Samuelsen kalder tidsler i buketten.
Derfor er der nogle, der kommer til at betale for det.
Jeg kan ærgre mig lidt over, at hr. Anders Samuelsen og Liberal Alliance ikke blev ved forhandlingsbordet om skattereformen, for med alle de gode og konstruktive ideer og med klarsynet på det her område havde det da være rart at have Liberal Alliance med som forligsparti.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-04-16:
Jeg har et meget enkelt spørgsmål: Kommer Det Konservative Folkeparti til at stemme for enten at sænke den kriminelle lavalder eller at fjerne den kriminelle lavalder?
Man kan jo svare ja eller nej på det spørgsmål.
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Det vil jeg ikke.
Det, jeg vil sige, er, at vi er fuldstændig enige i det, statsministeren sagde i sin tale i tirsdags, nemlig at det er helt uacceptabelt, at der går unge under 15 år rundt og laver ufattelig grov kriminalitet, som man ikke kan gøre noget ved.
Det har vi ment i lang tid.
Det er faktisk den tidligere konservative justitsminister, fru Lene Espersen, der har nedsat den her ungdomskommission, og det har hun gjort, fordi hun kunne se, at det var fuldstændig uholdbart, at det gik på den måde, at helt unge lavede så grov kriminalitet, uden at man kunne stille noget op med dem.
Så derfor er vi meget parate til at indgå i en diskussion om, hvad man så kan gøre, og det behøver ikke have noget med den kriminelle lavalder at gøre - det kan godt være, at det har det.
Vi har altså bedt nogle mennesker om at komme med forslag på det her område, og vi vil gerne høre, hvad de siger, og så tager vi en diskussion og beslutter os for, hvad vi gør.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-04-16:
Kan ordføreren komme med konkrete eksempler på, hvilke former for straf, vi kan kalde det typer af børnestraf, som ordføreren og Det Konservative Folkeparti ville synes var en god idé?
Altså eksempler på initiativer, som - og jeg går ud fra, at det er formålet - skulle hjælpe med at hindre, at unge og børn i første omgang kommer ind i kriminalitet og i anden omgang sørger for at få dem ud igen; eksempler på initiativer til straf, som ordføreren tror ville hjælpe, og som man ville kunne indføre, hvis man fjernede den kriminelle lavalder; bare ét eksempel på en straf, som Det Konservative Folkeparti kunne forestille sig man kunne udsætte børn for, og som den kriminelle lavalder i dag hindrer.
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Nu er straf jo et vidt begreb.
Der er nogle, der synes, at det er en straf at få stuearrest, og så kan man også sætte folk i fængsel.
Hverken Venstre eller Dansk Folkeparti har talt om, at unge under 15 år skal sidde i fængsel.
Statsministeren nævnte direkte i sin tale, at 14-årige selvfølgelig ikke skal sidde i fængsel med hærdede forbrydere.
Derfor er vi meget enige i den linje, der er lagt fra statsministerens side.
Men vi mener da, at man godt kan se på - ligesom med det lovforslag, der indeholder forslaget om forældrepålæg, der snart skal tredjebehandles at man kan give en form for samfundstjeneste, og at man kan kræve, at det barn, der har begået noget stærkt kriminelt, skal følge en ungdomsuddannelse eller tage et arbejde.
Det er noget, man selvfølgelig finder ud af sammen med de sociale myndigheder og forældrene, hvis der er ressourcer der, som man kan trække på.