runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2011-01-19:
Jo, men det ligger altså simpelt hen indirekte i det spørgsmål, som fru Malene Søgaard-Andersen stiller, at kommuner, som prioriterer undervisningen som en væsentlig del af lærernes arbejdstid, pr. definition har nedprioriteret noget andet.
Man kunne jo også helt teoretisk forestille sig – den tro bekender jeg mig til – at der faktisk er ledere og kommuner, der formår at tilrettelægge arbejdet ude i skolerne på en sådan måde, at der friholdes og frigøres flere ressourcer til det, der er kerneopgaven, og det er undervisning.
Jeg må erkende, at der står SF og regeringen to forskellige steder i dansk uddannelsespolitik.
For regeringen er det afgørende, at der er massiv undervisning af eleverne.
Vi er overbevist om, at det er undervisning, som sikrer det enkelte barns læring, og derfor har vi i vores folkeskoleudspil afsat penge til at sikre, at der er en 6 klokketimers indskolingsdag i 0., 1., 2. og 3. klasse, så vi sikrer massiv undervisning allerede i indskolingen.
Vi har i folkeskoleudspillet også afsat ressourcer til flere timer i dansk, matematik og naturfag, og engelsk mener jeg også er med.
Så det prioriterer vi.
Men det er i orden, at SF prioriterer nogle helt andre ting.
Vi forudsætter bare, at læring går igennem undervisning.
Benedikte Kiær (KF), 2011-01-19:
Ligeledes vil jeg igen understrege, at en hjemtagelse af et barn eller en ung fra et anbringelsessted ikke nødvendigvis er en dårlig ting, hvis det sker med udgangspunkt i barnets eller den unges ændrede behov.
Men hvis det udelukkende sker af økonomiske årsager, er det ulovligt, og så har vi Ankestyrelsen, der kan se på sagerne, såfremt der foreligger en klage, eller de kan tage sager op af egen drift.
Spørgeren antyder, at det skulle være kommunalreformen og regeringens nulvækstpolitik, der tvinger kommunerne til at hjemtage anbragte børn og unge, og hævder, at der generelt er sket en afspecialisering af det specialiserede socialområde.
Med hensyn til kommunalreformen vil jeg erindre om, at et af formålene med kommunalreformen bl.a. var at få nogle større og mere bæredygtige kommuner, der var i stand til at håndtere komplekse problemstillinger som eksempelvis indsatsen over for udsatte børn og unge.
En anbringelse er ikke nogen mirakelkur mod sociale problemer, og i den forbindelse er det kun rimeligt, hvis kommunerne spørger sig selv, om de kan sætte andre, måske bedre, foranstaltninger i værk tidligere for barnet eller den unge, så man kan hjælpe barnet eller den unge lige så godt eller endnu bedre.
Og her er det vigtigt, at økonomi og faglighed går hånd i hånd, når tilbuddet til barnet skal vælges.
I forhold til punktet med nulvækst vil jeg gerne slå fast, at kommunerne har de samme penge til rådighed i 2011 som i 2010, hvor budgetterne lå på et historisk højt niveau.
Jeg har derfor ikke i sinde at lave yderligere undersøgelser ud over den allerede bebudede praksisundersøgelse, men jeg vil følge området meget tæt.
Orla Hav (S), 2011-01-19:
Vil ministeren tage initiativ til at undersøge, om regeringens kommunalreform og regeringens nulvækst er blandt de primære årsager til hjemtagelser og afspecialisering af det specialiserede socialområde, frem for alene at se på 100 udvalgte sager?
Vil ministeren tage initiativ til at undersøge, om regeringens kommunalreform og regeringens nulvækst er blandt de primære årsager til hjemtagelser og afspecialisering af det specialiserede socialområde, frem for kun at se på 100 udvalgte sager?
Benedikte Kiær (KF), 2011-01-19:
Jeg mærker faktisk direkte det modsatte, også fra de faglige organisationer og foreninger, som organiserer dem, som sidder med de her sager ude i kommunerne.
Der er en rigtig, rigtig stor interesse for at blive endnu mere fagligt stærk på det her område.
Det er også baggrunden for, at vi satte mange penge af til Barnets Reform til i hele efteråret 2010 at rejse rundt til kommunerne og informere om den indsats, der nu ligger i Barnets Reform, og de tiltag, som ligger i Barnets Reform.
Det er også baggrunden for – for at tage et andet eksempel op i forhold til at højne vidensniveauet – at vi har sørget for at lave en vidensportal, hvor kommunerne og medarbejderne ude i kommunerne har mulighed for at hente den nyeste viden ud af den her portal, som de kan bruge i deres indsats over for de børn og unge, der er i kommunen, og som er udsatte.
Der sker masser af gode ting i øjeblikket.
Orla Hav (S), 2011-01-19:
Jamen jeg skal bare gøre ministeren opmærksom på de her formelle ting – jeg anerkender, at det er fint, at der er givet klageret og høringsret til opholdsstederne.
Jeg vil bare sige, at det bliver oplyst, at i hele 40 pct. af tilfældene er det sådan, at den unge ikke bliver oplyst om den klage- og ankeadgang, som vedkommende har.
Jeg har haft et ungt menneske, som har klaget sin nød herinde.
Jeg har måttet sige til vedkommende: Du er nødt til at bede om papirer på alle de afgørelser, der ligger.
Du er nødt til at sørge for en høj grad af skriftlighed fra kommunens side.
Så er det, jeg bliver mistrøstig på de unges vegne, altså, at vi overser den faglighed, som ministeren taler så varmt om, og som jeg er dybt enig i, men som man åbenbart ikke er indstillet på at tage i brug i den kommunale verden af forskellige årsager, som vi nok vender tilbage til at diskutere om lidt.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2011-01-19:
Der er slet ikke nogen usikkerhed om, om der er et stort potentiale ude i den danske folkeskole, for det er der.
Selvfølgelig er der også nogle steder, hvor enkelte lærere eller enkelte skoler måske kunne udnytte det bedre, men det er jo heldigvis op til kommunerne selv at sørge for det.
Ministeren siger, at der ikke er nogen fejl i den rapport, og når jeg siger, at der er fejl i den, er det ikke, fordi jeg tænker, at dem, der har siddet og lavet rapporten, har lavet en kæmpe brøler.
Nej, det er, fordi de spørgsmål, der er blevet stillet til de enkelte skoleledere rundtomkring på skolerne, ikke er: Hvor mange procent underviser dine lærere?
Nej, spørgsmålet er f.eks.: Hvor mange fuldtidsstillinger har du?
Nå ja, o.k., jeg har en fuldtidsstilling – han er godt nok på barsel, men jeg betaler jo hans løn.
Jeg har en fuldtidsstilling, der har sygeorlov, nå ja.
Og det er så derudfra, at UNI-C har udregnet den her undervisningsprocent.
Skolelederen har ikke svaret på et spørgsmål om undervisningsprocent.
Så det er fejlkilden.
Benedikte Kiær (KF), 2011-01-19:
Det er jo også det, vi gør.
Det er jo baggrunden for de reformer, som vi har sat i gang igennem de seneste år.
Jeg kan nævne anbringelsesreformen, jeg kan også nævne Barnets Reform, jeg kan også nævne den satspuljeaftale, som vi indgik her i efteråret, hvor vi også virkelig satte fokus på hele efterindsatsen.
Hvorfor gør vi det?
Hvorfor bliver vi ved med at gøre det år for år?
Det er jo, fordi den faglige indsats kan blive langt bedre ude i kommunerne.
Da jeg blev udnævnt som minister, gik der ikke mange dage, før den første børnesag kom.
Jeg kan jo helt klart se med nogle af de sager, der har været fremme i medierne, at der er brug for, at vi styrker den faglige indsats ude i de enkelte kommuner.
Jeg kan mærke, at der virkelig også er et ønske fra kommunerne om at blive endnu mere stærk på det faglige område.
Så jeg er fuld af forhåbning om, at vi bliver bedre og bedre på det her område.
Jeg er sikker på, at Barnets Reform virkelig vil hjælpe os godt på vej.
Orla Hav (S), 2011-01-19:
Nu ville ministeren ikke tage eksempler fra LOS' afrapportering.
Jeg vil godt tage et par eksempler for at illustrere, hvor slemt det beskrives at stå til med at varetage barnets tarv.
En anden går fra en kriminel fortid ind i et opholdssted, bliver hjemtaget, ender i ny kriminalitet af særlig rå og farlig karakter.
Et tredje barn af misbrugere ender med efter hjemtagelsen at gå ud i stofmisbrug og undlade at deltage i den undervisning, der er tilrettelagt og lavet en plan for.
Den sidste med en ADHD-baggrund bliver apatisk, gemmer sig bag sit computerspil og undlader at deltage i den jobtræning, der er tilrettelagt.
Det er den virkelighed, jeg gerne vil have ministeren til at gøre noget ved her og nu – gerne jo før jo bedre.
Benedikte Kiær (KF), 2011-01-19:
Jeg har jo også fået den her opgørelse og det her katalog, som LOS har lavet.
Nu vil jeg ikke gå ned i de sager, som er kommet fra LOS, for det første fordi de er analyseret, for det andet fordi nogle er af ældre dato, og for det tredje er mange af dem allerede afgjort ved forskellige klageinstanser.
Men det er ikke rigtigt, som spørgeren siger, at der ikke sker noget på området.
Der sker faktisk rigtig meget på området, og det er også baggrunden for, at jeg vil have den her praksisundersøgelse, for at se, hvad det egentlig er for en betydning, som Barnets Reform har i forhold til det her område.
Vi har jo været inde at give børnene og give de unge nogle styrkede klagemuligheder, også ved at sætte deres klageret ned til 12 år.
Vi har også givet høringsret til anbringelsesstederne, og det er jeg jo også meget interesseret i at følge og se, hvordan det kommer til at spænde af i forhold til indsatsen over for udsatte børn og unge.
Når jeg ser på udviklingen i antallet af hjemtagelser, kan jeg jo altså ikke andet end se et fald gennem de seneste år, når vi tager det samlede tal, men det rokker ikke ved, at jeg synes, at det er et område, som vi skal følge meget, meget tæt, men der er ikke noget, der indikerer, hvis vi ser på udviklingen gennem de seneste år, at der sker en massiv stigning.
Orla Hav (S), 2011-01-19:
Jeg vil godt indlede med at rose ministeren for tidligt at være gået ud og sige, at det ikke er i orden, at man går på tværs af barnets tarv, men vi får og har fået igennem en ganske lang periode ganske manifeste oplysninger om, at man stort set fra kommunernes side bryder den lovgivning, der er.
Senest er der kommet et indspark fra LOS, Landsforeningen af opholdssteder, som gør opmærksom på, at i de sager, hvor de taler om hjemgivelse, har sagerne stort set været i modstrid med den gældende handlingsplan.
Der har ikke ligget ny viden til grund for kommunens hjemtagelse.
Kommunen har i ca. en tredjedel af sagerne ikke talt med de børn eller unge, det drejer sig om at tage hjem, og i 40 pct. af sagerne har den unge ikke fået oplyst klage- og ankemulighederne.
Det er den praksis, som jeg gerne vil have at ministeren får gjort noget ved i forhold til kommunerne i stedet for at vente på en praksisundersøgelse, som kan tage ganske lang tid.
Det her er praktikernes oplysninger om, hvor galt det står til i forhold til de unges og børnenes tarv.
Benedikte Kiær (KF), 2011-01-19:
Jeg vil først og fremmest slå fast, at børn og unge skal have den hjælp, som de har behov for.
Det har de krav på efter serviceloven.
Man risikerer at tabe nogle børn og unge på gulvet, og det vil være dybt uansvarligt over for de udsatte børn og unge, som det handler om, og det vil i øvrigt også være meget dyrere for samfundet på sigt.
Men der kan også være gode grunde til at hjemtage et barn eller en ung fra et anbringelsessted.
Det kan f.eks. være, fordi forældrene og barnet har fået det bedre, så barnet kan komme hjem og bo.
Det kan også være, at anbringelsen har vist, at det ikke medfører de positive ændringer i barnets eller den unges liv.
Så skal kommunen se på, om der er andre løsninger, som bedre kan hjælpe barnet eller den unge. Derfor kan man ikke generelt udlægge enhver hjemtagelse som værende negativ for barnet eller for den unge, men jeg synes, at det er vigtigt, at vi får mere viden om, hvad der sker i kommunerne, og det er baggrunden for, at jeg har bedt Ankestyrelsen om at lave en praksisundersøgelse på området og at fokusere på de sager, hvor kommunerne har hjemtaget anbragte børn og unge, og den skal omhandle de sager, der er fra anden halvdel af 2010 og sager fra 2011, så vi på den måde kan følge implementeringen af Barnets Reform.
Med hensyn til den sidste del af spørgsmålet mener jeg, at det er muligt at reducere udgifterne på det specialiserede socialområde.
Et eksempel, som jeg vil nævne, er særforanstaltninger eller enkeltmandsforanstaltninger, som de ofte kaldes, fordi de traditionelt er blevet drevet som sådan.
Jeg har set andre eksempler på nogle tilbud, hvor man samler de her såkaldte enkeltmandsforanstaltninger i nogle tilbud, hvor der er plads til måske tre eller fire borgere, og det er både fagligt og økonomisk mere fornuftigt, og det er ganske enkelt bedre for både brugerne og personalet.
Så ja, udgifterne på det specialiserede socialområde kan godt reduceres på en forsvarlig måde.
Orla Hav (S), 2011-01-19:
Tak for det.
Hvad vil ministeren gøre for at hindre, at kommunerne hjemtager anbragte børn og unge med udgangspunkt i økonomiske hensyn frem for barnets tarv, og vil ministeren være villig til at pege på konkrete besparelser på det specialiserede socialområde, som efter ministerens mening er i orden?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-19:
Man kan jo i hvert fald sige, at hr. Jens Peter Vernersen ikke har høje tanker om sine egne partifæller i Region Midtjylland.
Det, hr. Jens Peter Vernersen står og siger her, er jo, at hr. Jens Peter Vernersens partikollega hr. Bent Hansen plus de socialdemokratiske medlemmer i Region Midtjylland misrøgter deres embede og bevidst fører en politik, der skal skade de mennesker, der bor i Nordvestjylland.
Det synes jeg da er en helt urimelig kritik at komme og fremføre mod mig.
Jeg fortæller, at vi har fundet ekstra penge.
Vi lægger stor vægt på, at der er et betryggende beredskab.
Det burde hr. Bent Hansen og Socialdemokraterne i Region Midtjylland jo af sig selv have sørget for, må jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen.
Så derfor må jeg sige, at jeg næsten aldrig har oplevet et større hykleri end det, jeg er vidne til nu.
Jens Peter Vernersen (S), 2011-01-19:
Når finansministeren siger, at man har løst problemerne vedrørende akutberedskabet oppe i nordvest, så vil jeg næsten foreslå finansministeren, at han tager en tur til nordvest og indkalder til et møde.
Brug nu en rigtig stor sal, for der kommer mange mennesker – i sidste uge kom der 5.000 til demonstration på grund af de planer, der er lagt frem indtil nu – og fortæl så befolkningen deroppe, at man har løst problemerne vedrørende akutberedskabet.
Det er ikke sådan, det opleves.
Allerede nu er det sådan, at hvis man ligger med indre blødninger i Thyborøn, skal man vente rigtig lang tid på en ambulance.
Måske bliver den sejlet over fra Nordjylland.
Det er den situation, man har bragt borgerne i deroppe.
Borgerne synes bestemt ikke, at regeringen har gjort en stor indsats for at løse det problem.
Så kommer der ganske vist, forsøgsvis, nogle helikoptere, som ikke kan flyve om natten, og som ikke kan flyve i tåge og regnvejr – og jeg kan hilse finansministeren og sige, at der er rigtig meget tåge og regnvejr i Vestjylland.
Så vestjyderne føler ikke, at det, de her får, løser noget som helst.
Hvis det var tilfældet, tror ministeren så, at der var mødt 5.000 op til demonstration sidste tirsdag foran rådhuset i Holstebro?
Tror ministeren det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-19:
I lyset af de diskussioner, der har været om akutberedskabet i nordvest i Region Midtjylland, tror jeg ikke, der er nogen borgere, der kan være i tvivl om, hvor stor vægt regeringen har lagt på at løse det problem.
Alene det, at vi forhøjede puljen til yderkantsområderne fra 350 mio. kr. til 600 mio. kr., vidner jo om, hvor høj en prioritet vi tillægger det spørgsmål.
Så ved jeg ikke, hvad formålet med hr. Jens Peter Vernersens diskussion her i dag er, om det er at aflede opmærksomheden fra, at det er hr. Jens Peter Vernersens partifæller, der sidder på magten i Region Midtjylland, at det er dem, der har regionsrådsformandsposten, at det det er dem, der træffer beslutningerne.
Jeg ved ikke, hvad formålet egentlig er med, at jeg skulle gå ind og underkende en politisk proces.
Vi har sagt højt og tydeligt, hvor højt vi prioriterer akutberedskabet i nordvest.
Vi har sagt – og det gentager jeg gerne i dag – at vi ser nøje på, hvad resultatet af de politiske drøftelser bliver, og det er ikke sådan, at man kan bruge de penge, som vi har skaffet til akutberedskabet i nordvest, til at fylde andre huller i kassen i Region Midtjylland.
Jens Peter Vernersen (S), 2011-01-19:
Jeg sagde jo lige præcis, at det var regionsrådet, der havde bedt om – og det kan man se i indledningen til det oplæg, der foreligger – at embedsmændene skulle lave det her oplæg.
Men det var det samlede regionsråd, der havde bedt om at få lavet et oplæg, der tog udgangspunkt i, at man skulle spare 500 mio. kr. Nu siger finansministeren, at det er regionsrådets ansvar, men sagen er jo, at det er regeringen, der stort set styrer, hvad der foregår.
Det er regeringen, der laver aftale om økonomien en gang om året; det er regeringen, der via Sundhedsstyrelsen beslutter, hvilke behandlinger der skal foretages; det er regeringen, der beslutter, hvilke mursten der skal anvendes, når man skal opføre nye hospitaler.
Jeg kan bare som et eksempel nævne, at Region Sjælland lavede en hospitalsplan, som regeringen ikke kunne lide – den blev underkendt, og man fik først bevillinger, da man lavede en hospitalsplan, som regeringen kunne lide.
Så der er ikke nogen som helst tvivl om, hvordan det hænger sammen.
Jeg siger bare, at hvis man først diskuterer det her, når beslutningerne er truffet i regionen, og hvis ikke man under processen tilkendegiver, hvad man mener er rigtigt eller forkert, så kommer man til at diskutere det her, når tingene er sket.
Det, vi kan se af det oplæg, der foreligger, er, at man lukker den medicinske akutmodtagelse.
Man har i forvejen lukket den kirurgiske akutmodtagelse, og Lægerådets formand siger, at han er dybt bekymret over, at det nu også rammer det medicinske akutberedskab.
Det er hele nerven i det hospital, som har 2.000 medarbejdere, og som har en omsætning på 900 mio. kr.
Det er det, man på den her måde lukker ned og virkelig trækker tænderne ud af.
Det er dybt alvorligt.
Da regeringen jo har et ansvar for økonomien, for byggeri og for sundhedspolitikken via Sundhedsstyrelsen, bør regeringen altså også se på, hvordan tingene udvikler sig, fordi man har et flertal af borgere boende i den østlige del af regionen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-19:
Jeg må sige til hr. Jens Peter Vernersen, at regionsrådet fastlægger politikken og har ansvaret for økonomien.
Nu prøvede jeg før at sige, at det var administrationen og den socialdemokratiske regionsformand, Bent Hansen.
Ellers ville det jo være en meget interessant måde, man drev politik på i Region Midtjylland.
Så på Bent Hansens ansvar er der fremsat en spareplan, som jeg vil sige i allerhøjeste grad er nødvendig, for der har i alle de år, regionen har eksisteret, været ubalance i økonomien.
Det hverken kan eller vil jeg jo forhindre regionsrådet i at drøfte.
De skal da naturligvis drøfte regionens økonomi, for det er jo den ansvarlige måde at have med skatteborgernes penge at gøre på.
Når det så har været igennem regionsrådets forhandlinger, må vi jo se, hvad det politiske resultat er blevet, og der siger jeg bare, at hvis man forestiller sig, at de penge til akutberedskab, som vi tilfører regionen, kan bruges til at fylde andre huller i regionens kasse, så tager man fejl.
For det, vi har bevilget penge til, er et højt akutberedskab i nordvest.
Jens Peter Vernersen (S), 2011-01-19:
Det er jo rigtigt, at regionsrådet har bedt embedsmændene om at komme med et oplæg, sådan at man kan lave en besparelse på 500 mio. kr. over 2 år., altså 200 mio. kr. plus 300 mio. kr.
Det er sådan set indgangen til det oplæg om besparelser, der kommer nu her.
Men det spørgsmål, jeg stiller, er jo altså, om det er i overensstemmelse med den aftale, der nu er indgået, om, at der skal tilføres 600 mio. kr. til yderområderne.
Det er jo sådan, at man ifølge det spareforslag, der ligger, skal lukke den medicinske akutmodtagelse.
Den lukker man rent faktisk i Holstebro, for at det kan bidrage til besparelserne.
Man har jo i forvejen lukket den kirurgiske akutmodtagelse, altså der, hvor man skærer i folk.
Det, der foregår deroppe, er jo, sikkert i kraft af at regionsrådet har tre fjerdedele af medlemmerne i øst og en fjerdedel af medlemmerne i vest, at besparelserne især rammer den vestlige del af regionen.
Der ligger udtalelser fra lægerådsformanden i Hospitalsenheden Vest, hvor han siger, at hvis det var sådan, at det her skulle gå rigtigt til, så skulle man faktisk have tilført 100 mio. kr. mere i den vestlige del, end man får ifølge det oplæg, der ligger.
Hvis man sammenligner med, hvad de får i øst, kan man se, at de i vest faktisk får 200 mio. kr. mindre end i øst.
Efter de oplysninger, der ligger, selvfølgelig ikke mindst dem fra formanden for Lægeforeningen, ser det ud til, at man bruger ekstra penge i øst og laver besparelserne i vest.
Man kan sige, at det er regional selvforvaltning, men når det foregår under det vilkår, at tre fjerdedele medlemmerne af regionsrådet bor i øst og en fjerdedel i vest, så er demokratiet jo sat ud af spil.
Det er også derfor, det lykkedes at fjerne hospitalerne i vest, så der fremover vil være seks hospitaler i alt i den midterste og østlige del af regionen og ingen i den vestlige del.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-19:
Som jeg har forstået sagen fra dagspressen, har administrationen og den socialdemokratiske regionsrådsformand, Bent Hansen, fremlagt et spareforslag til politisk drøftelse, og det skal bidrage til at skabe balance i Region Midtjyllands økonomi.
Som regionsrådsformand er det hans ret – og det er vel også hans pligt – at sikre, at der bliver taget hånd om den mangeårige ubalance, han har haft i sin økonomi derovre, og derfor har Bent Hansen jo selvfølgelig ret til at foreslå de besparelser, som han synes er de rigtige, og den beslutning om at fremsætte forslag vil jeg da ikke tage fra regionsrådsformanden.
Regeringen har prioriteret akuthjælpen meget, meget højt, især til det nordvestjyske område, og finanslovaftalen fra i år indebar bl.a., at vi forhøjede det bevilgede beløb fra 350 mio. kr. til 600 mio. kr., et beløb, som kan supplere den regionale akutindsats.
Det blev altså som sagt øget til 600 mio. kr., og derfor skal der jo laves en akutaftale med Region Midtjylland.
Men der følger vi så, hvad der sker i den politiske proces, som man har i regionsrådet, og det er jo en almindelig politisk proces, hvor man må diskutere: Hvad er det, vi vil gøre for at bringe balance mellem indtægter og udgifter?
Der er nogle af de ting, som vi vogter meget nøje over, nemlig akutberedskabet.
For det kan jo ikke være sådan, at Region Midtjylland sparer på de områder, hvor regeringen netop har besluttet at tilføre ressourcer, så det vil vi kigge meget, meget nøje på.
Men det er jo naturligvis Region Midtjyllands forpligtelse og deres ret at drøfte, hvilke forslag de vil.
Jens Peter Vernersen (S), 2011-01-19:
Spørgsmålet lyder: Finder ministeren, det er i overensstemmelse med den indgåede finanslovaftale, at der i Region Midtjylland foretages voldsomme besparelser på sundhedsområdet, så yderområderne får endnu ringere hospitalsdækning ved fjernelse af en række opgaver fra f.eks. regionshospitalet i Holstebro?