runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2012-10-26:
Jeg tror egentlig, de fleste af os kender den glæde, man har ved at arbejde.
Glæden ved at arbejde er rigtig stor, hvis man selv kan tilrettelægge sit arbejde, hvis man oplever, at man har frihed, hvis man oplever, at der er nogen, der har tillid til en, og hvis man kan få lov til at lade sin faglighed komme til udtryk.
Det er klart, at med tillid følger også ansvar, som økonomi- og indenrigsministeren har sagt tidligere.
Og det skal selvfølgelig tages med i den her sammenhæng.
Men der er noget, der står i vejen for den her arbejdsglæde.
Det, der står i vejen for glæden ved at være kommunalpolitiker, ved at være regionalpolitiker eller ved at arbejde i en kommune eller ude i en institution, er, når der kommer regler fra Christiansborg, som handler om processer, hvilke skridt man skal tage – unødigt bureakrati og uhensigtsmæssig detailregulering i kommunerne.
Derfor er målet med det her lovforslag også – som med det tidligere lovforslag i dag – at fjerne de procesreguleringer, at fjerne de krav, som besværliggør arbejdet i kommunerne.
Vi vil gerne sætte kommunerne mere fri, vi vil gerne give kommunalbestyrelserne lov til selv at beslutte – selvfølgelig inden for rammerne af den lovgivning, der i øvrigt er – hvordan de vil arbejde med frit valg, og hvordan informationen om de serviceydelser, der findes, skal tilrettelægges.
Derfor fremlægger vi lovforslaget i dag, og derfor fremlægger vi også forslag om at nedlægge den it-portal, der hedder Brugerinformation.dk.
Som det jo også fremgår af de tekster, der følger med lovforslaget, er det en portal, der i meget begrænset omfang bliver brugt i dag.
Og jeg tror godt, at vi, når vi kigger ud over alle 98 kommuner og det arbejde, der er med at anvende portalen, må stille os selv spørgsmålet: Står den virkelig mål med den efterspørgsel, der er på den type portal?
Jeg er tilhænger af, at vi indretter os på en måde, så borgerne stadig væk kan få information om det væsentlige, stadig væk kan læse om kommunens ydelser, og derfor vil det selvfølgelig stadig væk være muligt for kommunen at lægge de her ting ud på sin hjemmeside.
Det er jo der, hvor de fleste af os orienterer os, når vi skal søge information om en kommune.
Så alt i alt er det her et lovforslag, der forhåbentlig øger arbejdsglæden.
Jeg kan sige for mig selv, at det da har øget min arbejdsglæde som folketingsmedlem, at jeg kan være med til at fjerne procesreguleringer og fjerne ting, der står i vejen for kommunalbestyrelserne og regionsrådene rundtomkring, og derfor kan vi i Socialdemokratiet også støtte det her lovforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-26:
Jeg synes, at det er en fuldstændig falsk modsætning at stille de to ting over for hinanden.
Jeg mener, at det udstrakte lokaldemokrati, vi har i Danmark, sikrer rigtig meget individuel frihed og medbestemmelse, fordi det betyder, at der, hvor folk bor – nu bor jeg i Aalborg – kender de eller har i hvert fald rimelig nem adgang til de lokale folkevalgte, og der kan være fokus på de lokale problemstillinger, der kan være i præcis den kommune, man bor i.
Derfor mener jeg, at lokaldemokratiet er en fuldstændig afgørende hjørnesten i vores demokrati, og jeg ser absolut ikke nogen modsætning mellem de to ting, som ordføreren stiller op.
Jeg synes, at det ene forudsætter det andet.
Det betyder jo ikke, at kommunerne er perfekte, eller at det her Ting er perfekt, eller at de folkevalgte er perfekte.
Og ligesom vi herinde kan blive skiftet ud, er der jo også den mulighed – det er en af demokratiets funktioner – at de lokale folkevalgte kan blive skiftet ud, hvis de ikke gør deres arbejde godt nok.
Margrethe Vestager (RV), 2012-10-26:
Jamen vi vil blive ved med at måle, hvordan det går med udbud.
Jeg kan ikke love, at vi kan gå ned og se, hvad specifikt det at tage kravet om en kommunal udbudsstrategi væk betyder for udbuddet, men vi vil blive ved med at måle, hvad der sker med udbuddet.
Og selvfølgelig vil der også blive lavet analyser af, hvad grundene er til, at der bliver udbudt mere, og hvad resultaterne er af, at der bliver udbudt mere.
For én ting er jo, hvad udbudsprocenten er, noget andet er, at det jo dækker over en mangfoldig virkelighed, hvor man nogle steder vil have gode erfaringer med det inden for nogle faglige områder og andre steder vil have prøvet det af på andre områder og måske have haft knap så gode erfaringer.
Og det tror jeg er det helt afgørende i sådan en fortsat faglig og politisk debat om, hvordan vi får den bedste offentlige sektor.
Regeringen ønsker at effektivisere og modernisere den offentlige sektor, og vi har jo sat det samlede mål til, at det som minimum skal frigøre for 5 mia. kr. op mod 2020, som kan omdisponeres til andre formål.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-26:
Tak for svaret.
Deri lå så tilkendegivelsen af, at det sådan set også er vigtigt at måle fremadrettet.
Når nu man fjerner den her lovgivning, som jeg kan høre der er flertal for i en eller anden form, så er det utrolig vigtigt at få det afklaret.
Jeg hører alle give udtryk for, at der gerne må være den målsætning, at al den konkurrenceudsættelse, der er fornuftig for borgernes skattekroner, sådan set gerne må finde sted, og at det også er vigtigt for den offentlige sektors rolle i samfundet – der er mange begrundelser for det – så det ikke bliver en udskældt sag om, at vores penge bliver brugt forkert.
Hvis vi skal følge den målsætning – og der har vi sådan set en fælles målsætning – skal vi sikre, at der måles på, om den her fjernelse af reglen fører til, at man glemmer spørgsmålet derude og der så sker for lidt.
Det er værd at overveje.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-26:
Tak for det.
Nu nævner ministeren, at det her sådan set bare er at skulle skrive et stykke papir om det, og det er jo sådan set rigtigt nok, det er lidt en papirtiger, vi taler om.
Men nu er den jo sikkert ikke indført for sjov, som jeg nævnte i min ordførertale.
Der har været en anledning til det, man ville gerne forcere en proces eller sikre, at der skete noget.
Har man i ministeriet – det er ikke sikkert, ministeren kan svare nu –
analyseret, om der er sket noget ved, at man skrev det stykke papir?
Kunne man mærke nogen forskel?
For så er det jo interessant at have med i vurderingen.
Men det kan vi jo få svar på i udvalgsarbejdet.
Har man været inde at se på, om det flyttede noget: Nå, det flyttede ikke en pind i 2009, hvorfor skal vi så have den regel?
Det er jo en interessant vurdering at foretage.
Har ministeren viden om det?
Martin Geertsen (V), 2012-10-26:
Nej, det med at være perfekt kan jeg da selv skrive under på kan være lidt problematisk.
Det er også netop derfor, jeg synes, det er så interessant at høre SF's ordfører udlægge forholdet mellem politikere og de borgere, som har krav på god og billig service.
Vil det betyde, at man jo i virkeligheden kan acceptere, at x antal kommuner i princippet indskrænker det enkelte menneskes mulighed for at vælge, med henvisning til at så kan man sådan set bare vælge nogle andre?
Morten Marinus (DF), 2012-10-26:
Jeg skal på vegne af Dansk Folkepartis miljøordfører, hr. Jørn Dohrmann, læse følgende tale op, da han desværre ikke kan være til stede i salen på nuværende tidspunkt.
Dansk Folkeparti er enig i, at det ikke kun er ejeren, der skal have erstatning, men at det er alle, der har gener og ulemper i forbindelse med en vandboring, der skal have erstatning, også for at få et medejerskab for området.
Men Dansk Folkeparti forstår ikke, at man vil opbygge et sådant tungt og bureaukratisk system.
Hvorfor ikke en engangserstatning eller en erstatning, der gælder for mindst 10 år, som flere af høringsparterne har foreslået?
Det kan sagtens vise sig, at folk, der ikke får erstatning, faktisk er dem, der har de største ulemper.
Når man alligevel har valgt at bruge så mange ressourcer på at administrere denne ordning, synes vi i Dansk Folkeparti, at ordningen skal være så retfærdig som muligt.
Så lad os i udvalget se på, om vi ikke kan gøre ordningen mere retfærdig og fleksibel og som sagt gerne med engangserstatninger.
Med disse ord henviser vi forslaget til det videre arbejde i udvalget.
Henrik Høegh (V), 2012-10-26:
Med »Grøn Vækst«-loven i juni 2011 blev der indført et forbud mod erhvervsmæssig og offentlig anvendelse af pesticider og gødskning inden for en beskyttelseszone på 25 m omkring vandboringer, der indvinder vand til almene vandforsyningsanlæg.
Med dette lovforslag, L 20, foreslår miljøministeren, at der sker en udvidelse af landmændenes og grundejernes godtgørelse i forbindelse med denne beskyttelseszone, således at disse grundejere kan få godtgørelse for deres tab af areal, som ikke længere må gødes eller sprøjtes.
Lovforslaget giver kun godtgørelse til den ejer, der har størstedelen af den grund, som er omfattet af miljøbeskyttelseslovens beskyttelseszoner.
Hidtil var det, og det var måske lidt en forglemmelse i den tidligere lov, således at dem, der ejer nøjagtig de kvadratmeter, hvor boringen var etableret, kunne få erstatning.
Det viste sig, at det mange gange var vandværket eller vandselskabet, der ejede lige netop de kvadratmeter, så dem, der nu bliver omfattet af beskyttelseszonen, fik altså ingen erstatning.
Men jeg er lidt betænkelig ved princippet om, at det alene er den grundejer, der har størstedelen af arealet ved vandforsyningsanlægget, som modtager godtgørelse, så det vil vi spørge ind til under udvalgsarbejdet.
Jeg er helt med på, at man nok kommer til at arbejde med en minimumsgrænse, men der kan altså være jordejere, som måske i et skel med ti boringer ejer en tredjedel af samtlige ti beskyttelseszoner, og så synes jeg, det er fair nok at se på, om ikke man også der skulle udbetale erstatning.
Overordnet støtter vi forslaget, og jeg skal sige, at den holdning også gælder for Det Konservative Folkeparti.
Margrethe Vestager (RV), 2012-10-26:
Jamen jeg tror ikke, der er tale om, at det er den samme vægt, vi arbejder med, for der er jo nogle ting, som alligevel adskiller Venstre fra Radikale Venstre, tror jeg, på værdisiden.
Jeg tror ikke, at vi her i Folketinget ved bedst, hvordan de kommunale processer tilrettelægges, det tror jeg faktisk ikke vi gør.
Jeg tror, vi vil kunne lave nogle fornuftige rammer om dem, som der er i de forskellige styrelseslove.
Jeg tror, det er vigtigt, at man som kommunalbestyrelse tager ansvar for, hvordan man tilrettelægger arbejdet, i respekt for at man er valgt på nogle forskellige grundlag, og at kommunerne er meget forskellige, hvilket dialogen med fru Lisbeth Bech Poulsen tidligere også viste.
Så tror jeg også, vi ser forskelligt på, hvad ingenting er.
For mig at se er tillid og ansvar nogle benhårde liberale værdier – benhårde liberale værdier – og noget af det, som jeg synes er fantastisk i det samfund, som vi lever i, er, at det sådan set er noget, vi kan have meget af, og som bidrager til, at vores samfund fungerer.
Og der vil det måske faktisk vise sig – og det er jo så det, som i løbet af de kommende år vil blive testet – at der er det mod til at tage det ansvar, som tilliden forpligter en til at tage, i stedet for at man bare lader det ligge, fordi der ikke er en central regulering af, at man altså i tredje kvartal skal overveje, om der kan være mere frit valg.
Om der bliver det eller ej, er sådan set et spørgsmål, der er helt åbent, men det er noget, tiden skal bruges på, hvis det står til Venstre.
Martin Geertsen (V), 2012-10-26:
Jeg beklager, at jeg må sige det, men jeg kunne aldrig nogen sinde finde på at stille op i en konkurrence med en radikal, der handlede om, hvem der var den mest politisk korrekte; jeg giver allerede her fortabt.
Men der er noget andet, som jeg sådan set godt kunne tænke mig at brede lidt ud på det principielle plan, for det, ministeren her siger, er, at man nu sætter det frie valg fri.
Og det er fint nok med det; her afskaffer vi noget, som ministeren opfatter som bureaukrati.
Men kunne man ikke have overvejet, i stedet for blot at afskaffe det, der var, så at sætte noget andet i stedet for?
Var der ikke mulighed for at lægge nogle incitamenter ind i forhold til kommuner og regioner med hensyn til at øge den politiske ambition, som jeg tror ministeren og vi deler, nemlig den ambition, der handler om, at det frie valg er noget, der skal udbredes, som vi også diskuterede det under det forrige lovforslag, nemlig det med, at konkurrencen skal udbredes?
Var der ikke nogen andre incitamenter som ministeren så kunne finde på at sætte i stedet for, altså i stedet for noget, der er ingenting?
Torben Hansen (S), 2012-10-26:
Vi er også meget tilfredse med, at der har været en omlægning af pesticidafgifterne, der vil medføre et lavere forbrug af pesticider og dermed også en lavere belastning af grundvandet og dermed også, at det drikkevand, som danskerne får ud af hanen, og det vand, som virksomhederne og fødevareproducerende virksomheder bruger i produktionen, er glimrende.
Det er det her lovforslag også, for vi skal også sikre, at de nuværende regler er nemme at administrere.
Det her lovforslag sikrer, at dem, der har den største andel af jorden, hvor der er en beskyttelseszone omkring en grundvandsboring, også får kompensation.
Det en tilretning af den gældende lovgivning, som Socialdemokraterne støtter.
Margrethe Vestager (RV), 2012-10-26:
Jamen jeg skal beklage og helt tage imod tilrettevisningen.
Jeg er sikker på, at politisk korrekthed ligger langt bedre til Venstres ordfører, end det ligger til mig.
Det, der er målet med det her lovforslag, er jo, at man sætter arbejdet med det frie valg fri, sådan at det ikke er bestemt, at det skal foregå i tredje kvartal, og sådan at det ikke bestemt, at den information, der er om det, skal foregå på en særlig hjemmeside, når det i øvrigt er sådan, at kommunen tilrettelægger sin information til borgerne på den måde, som kommunen oplever og vurderer er den måde, hvorpå man bedst muligt når borgerne.
Jeg tror, jeg, inspireret af spørgerens spørgsmål og bekymring for, om borgerne nogen sinde ville få at vide, at det frie valg endnu eksisterede, vil sige, at man ved et simpelt opslag, altså på fire forskellige hjemmesider blandt kommuner bredt hen over landet – jeg tror endda, der er tale om forskellige borgmesterfarver – så vil kunne se, at de viser, at det med et frit valg er en central del af kommunens information til borgerne.
Selvfølgelig er det det.
For det er en integreret del af den måde, kommunen leverer sin service på, og jeg tror, vi kommer til at se, at det med et frit valg vil udvikle sig, forhåbentlig til det bedre.
Forhåbentlig vil det i forhold til nogle af de løsninger, som vi har set tidligere, hvor det meget har været baseret på, at det kun var de mindre leverandører, der kunne være med, så også kunne betyde, at der også vil være nogle større leverandører, der vil kunne være med på fritvalgsområdet.
For det betyder faktisk noget i forhold til hele udviklingen af den måde, vores velfærd bliver leveret på.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-26:
Nu er det vel værd at minde om, at det her lovforslag jo ikke afskaffer det frie valg.
Det er måske en god idé at læse teksten, hvor der står: »Lovforslaget betyder en afskaffelse af bestemmelsen om kommunalbestyrelsens forpligtelse til at vurdere mulighederne for at udvide eksisterende fritvalgsordninger eller at indføre frit valg på områder, hvor dette ikke allerede er sikret.«
Det vil sige, at det, vi diskuterer, altså ikke er et revolutionerende forslag om at afskaffe frit valg, som der har været arbejdet med i en lang årrække.
Reglen omfatter alene kommunalbestyrelsens forpligtelse til at vurdere, og så er vi igen tilbage ved præcis den samme diskussion om, hvorvidt det skal vedtages i Folketinget, at kommunalbestyrelserne skal vurdere det, eller om man kunne forestille sig, at de måske selv syntes, det var en god idé at vurdere, om man kunne udvide frit valg-ordningen.
Så lyttede jeg mig ydermere frem til, at der er masser af offentlige arbejdstimer at spare ved det her.
Det går jeg da ud fra at ministeren har med i sine forhandlinger med kommunerne, sådan at vi kan komme til at gå ad Liberal Alliances vej, som går ud på at begrænse den offentlige sektor og dermed sænke de offentlige udgifter og bane vejen for at sænke skattetrykket i Danmark.
Så kan vi jo her i dag give et lille, beskedent bidrag til samfundsøkonomien, som jo bestemt hænger, og som trænger til en håndsrækning, ved at vi fjerner ting, der koster skattekroner.
Det er lige præcis i Liberal Alliances ånd, så jeg kan afslutte med at betro, at det er et forslag, vi godt kan ende med at støtte.
Lars Dohn (EL), 2012-10-26:
Det her er jo igen et udtryk for, at vi nu så skal slippe for den der ideologiske ånden i nakken fra et blåt folketingsflertal.
Vi skal slippe af med noget overflødigt bureaukrati, og vi skal forhåbentlig også fjerne os lidt fra den markedsgørelsesproces, der har fundet sted i den offentlige sektor.
Hvad angår www.brugerinformation.dk, ser vi heller ikke nogen grund til, at den fortsætter.
Den er jo et instrument for den der markedsgørelseskvalitetsudhuling af den offentlige sektor.
For en gangs skyld må vi erklære os uenige med foreningen Skole og Forældre, som normalt bakker den lokale folkeskole godt op, men de ønsker sig altså et instrument til at kunne vælge mellem skoler.
Det er det, man med et moderne ord kalder for skoleshopping.
Det er netop et fænomen, som faktisk truer folkeskolen, især i de store byer.
Så vi kan sagtens støtte, at den portal forsvinder.
Så alt i alt kan vi støtte forslaget.
Martin Geertsen (V), 2012-10-26:
Jeg synes jo, det var bemærkelsesværdigt at høre, at ministeren anvendte udtrykket brodne kar om nogle af de kommunalbestyrelsesmedlemmer og regionsrådsmedlemmer, der er ude i landet; sådan et udtryk kunne jeg aldrig finde på at bruge.
Jeg kunne måske finde på at bruge et andet udtryk og f.eks. sige, at der nok ville være nogle, der var mindre fremme i skoene i forhold til det med at sikre mere konkurrence og et frit valg end andre.
Nu har jeg selv siddet i en kommunalbestyrelse, nemlig her i København, og der tror jeg da i hvert fald jeg kan sige, at det på mange ledder og kanter har været gavnligt, at man fra centralt hold, hvilket jo også er det, der er realiteten her, har spurgt til: Hvor langt er man kommet med hensyn til at sikre, at der er en konkurrence – det var det, som vi behandlede under det forrige lovforslag – og hvor langt er man kommet med hensyn til at sikre, at man konstant og hele tiden har fokus på at udvide eller i hvert fald diskutere det frie valg?
Og der vil jeg igen, ligesom jeg også gjorde det i forbindelse med det forrige spørgsmål, spørge: Hvad er det ministeren forventer at der nu skal komme ud af noget, der er ingenting?
Mike Legarth (KF), 2012-10-26:
Tak, hr. formand.
Som andre har været inde på, er det her lovforslags kongeargumenter stort set enslydende med det, vi drøftede i det foregående lovforslag, L 5.
Det handler om det samme.
Det konservative synspunkt er, at vi ikke kan støtte det her lovforslag, og det kan vi ikke, fordi man minimerer det frie valg.
Vi synes, den eksisterende lovgivning er ganske glimrende; vi vil egentlig hellere tilsige, at det private marked får bedre og mere gunstige vilkår, og det vil vi appellere til.
Det her er ikke et drastisk lovforslag, men det er en minimering af muligheden for at kunne få mere frit valg, og derfor kan vi ikke støtte det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-26:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet.
Det gælder for al lovgivning, uanset om den vedtages herinde eller praktiseres i kommunerne, at den kan være god eller dårlig.
Sådan er det.
Jeg synes, at bl.a. det, at man har fået et regeltyranni, der bare på FTF-området kræver 60 mio. arbejdstimer årligt, er rimelig dårlig lovgivning.
Jeg synes ikke, det giver mere frihed til borgerne eller til de ansatte eller til børnene, som får mindre tid med pædagogerne, eller hvad det kan være.
Så det er ikke, fordi jeg ikke vil svare på spørgsmålet, jeg er bare ikke helt sikker på, at jeg forstod det.
Men jeg mener i hvert fald ikke, at der er nogen modsætning.
Det, vi behandler i dag, synes jeg og SF er udtryk for god lovgivning, fordi vi faktisk regelforenkler.
Mette Frederiksen (S), 2012-10-30:
Der er ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes på torsdag, den 1. november 2012, kl. 10.00.
Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-01:
I Liberal Alliance synes vi, det er helt rimeligt, at dem, som forvolder skaderne, er med til at betale for dem, er med til at finansiere erstatninger.
Det princip støtter vi fuldt ud, og som jeg har forstået de forskellige interessenter på det her område, både privathospitaler, politikere osv., så er vi alle sammen enige om det princip.
Men den løsning, som regeringen med det her lovforslag lægger op til, mener vi ikke er hensigtsmæssig, specielt ikke for borgerne.
Det her lovforslag medfører, at et privathospital, som får henvist en patient fra det offentlige gennem f.eks. det udvidede frie sygehusvalg, selv skal tegne en forsikring for at dække omkostningerne ved udbetalingen af en eventuel erstatning, fordi patienten har pådraget sig en skade i forbindelse med en behandling på hospitalet.
Vi synes i den forbindelse også, det er vigtigt at understrege, at det udvidede frie sygehusvalg har været en stor succes.
Det er blevet brugt af flere hundrede tusinde danskere, dvs. flere hundrede tusinde danskere, som er blevet behandlet hurtigere og er kommet hurtigere tilbage til arbejdsmarkedet og dermed har fået en bedre livskvalitet osv., end tilfældet ellers ville have været.
Men det her forslag vil medføre, at priserne på behandlinger på privathospitalerne vil stige.
De er i forvejen lavere, end de er i det offentlige, og det vil sige, at vi har en situation, hvor vi får mere sundhed for pengene, og det burde vi jo alle sammen kunne blive enige om er en god idé.
Men den regning, man nu påfører privathospitalerne, vil blive sendt videre til regionerne og dermed i sidste ende til skatteborgerne, og vi vil dermed få mindre sundhed for pengene.
Som sagt synes vi, at princippet om, at dem, som forvolder skaderne, er med til at finansiere omkostningerne, er godt.
Derfor synes vi, det er ærgerligt, at regeringen ikke vil være med til at se på en mere rationel reform af patientskadeerstatningen, således at man kunne skabe en incitamentsstruktur, som ville gøre det fordelagtigt for alle aktører, både private og offentlige, at undgå skader.
Det kunne man f.eks. have gjort, ved at man lod de enkelte hospitaler, både offentlige og private, betale en del af erstatningen ved en eventuel skade forvoldt på deres hospital, og ved at man lod alle være dækket af patientforsikringer.
Så ville der være lige konkurrence.
Når vi tænker på erhvervsministeren fra SF, der var på ved det forrige lovforslag, og som talte om lige konkurrence og om, hvor vigtigt det var, der var lige konkurrence osv., synes vi, det er noget underligt, at man så med det her lovforslag indfører et system, som netop sikrer, at der ikke kommer lige konkurrence.
Jeg vil godt understrege, at som jeg har hørt det, er alle aktører – også privathospitalerne – villige til at bidrage til patientskadeforsikringen.
De synes så bare, at alle skal gøre det, så vi får en lige konkurrence.
Derfor kan vi ikke støtte det forslag, som det ligger nu.