runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Jamen det er jo godt, at man ikke har til hensigt at forringe beredskabet.
Spørgsmålet er jo bare, om det i realiteten bliver et forringet beredskab.
Det bekymrer mig meget, at man har lavet de her voldsomme besparelser uden at have en analyse, der viser, at det kan man gøre, uden at der vil komme forringelser.
Tværtimod sagde den analyse, man sad med, at der kun kunne findes 10 mio. kr. på det her område.
Nu vælger man at finde 125 mio. kr.
Og så er mit spørgsmål til De Radikale: Kan man så være sikker på, at det ikke fører til forringelser for danskerne?
Lone Loklindt (RV), 2015-05-08:
Hensigten er jo ikke, at det skal svække det, men at det skal give en ændret struktur, som spiller bedre sammen med en ny kommunalstruktur.
For Radikale Venstre er det vigtigt, at vi kan opretholde et stærkt beredskab i Danmark, men så sandelig også et stærkt beredskab internationalt.
De aftalte besparelser går jo på, hvordan vi kan få de to strukturer til at hænge bedre sammen i Danmark, så det kommunale og det statslige spiller sammen.
Men for os er det også vigtigt, at der fremadrettet bliver et større og bredere beredskab og ikke kun et redningsberedskab, som det her jo i virkeligheden omfatter.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Tak for det.
Det er jo meget sjovt, at den radikale ordfører nævner de her forskellige analyser, der er lavet, for der har været lavet et stort analysearbejde og en rapport.
Der pegede de på fra Deloittes side, at der kunne findes 10 mio. kr. i besparelser på det statslige beredskab.
Nu laver man så en besparelse på 125 mio. kr. i det statslige beredskab.
Det er på baggrund af en beslutning om en vækstpakke.
Er det virkelig klogt at lave en så voldsom besparelse, når der ikke er nogen beredskabsfaglig vurdering og heller ikke nogen analyse, der peger på, at det er berettiget at gøre det?
Kan det ikke svække det beredskab, der er nødvendigt, når danskerne har brug for det?
Lone Loklindt (RV), 2015-05-08:
Radikale Venstre mener, det er vigtigt, at vi har et stærkt og robust beredskab i Danmark.
Det beslutningsforslag fra Enhedslisten, som vi behandler her i dag, kan jeg med det samme sige at vi ikke kan støtte.
Men jeg vil gerne gå lidt ind i selve debatten alligevel.
Forslaget handler alene om besparelser på det statslige beredskab, men de besparelser, som blev aftalt mellem regeringen, DF og Venstre sidste år, handler jo sådan set om redningsberedskabet, både det kommunale og det statslige.
Det kommunale er allerede – som vi også har hørt flere andre tale om – i gang med på baggrund af strukturrapporten at indrette sig anderledes, effektivisere i forhold til at have 20 enheder frem for 98.
Og så er spørgsmålet selvfølgelig, hvordan vi får et statsligt beredskab, der passer ind i den struktur, så vi får udnyttet ressourcerne bedst muligt.
Men når jeg alligevel godt på en måde vil imødekomme forslagsstillerne, er det i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt man kan sige, at den eksisterende strukturanalyse er tilstrækkelig i forhold til at vurdere den sammenhængende risiko- og sårbarhedsanalyse, som i virkeligheden skal række meget langt ud i fremtiden.
Vi har set, at angrebet på mødet i Krudttønden og efterfølgende på synagogen har rejst spørgsmål om, hvordan vi lever op til det, som svenskerne kalder samfundsbeskyttelse.
Vi er nødt til at have et beredskab, der tænker meget tværfagligt og tværsektorielt forebyggende og derfor ikke alene interesserer sig for redning.
Og derfor har vi i Radikale Venstre interne drøftelser om, hvordan vi kan indrette det fremtidige beredskab.
Det ændrer ikke ved, at vi har besluttet at spare i forhold til de eksisterende strukturanalyser, men vi vil gerne være med til at skaffe et mere omfattende analysearbejde, som rækker længere ud i fremtiden i forhold til de udfordringer, Danmark som samfund står over for, og i det lys se på indretningen af det fremtidige beredskab.
Men det kan måske være en god idé at se på, hvordan vi hidtil har løst koordineringen, når vi ved, at sektoransvarsprincippet må kombineres med et tværgående koordinerende princip.
Marie Krarup (DF), 2015-05-08:
Det kan jeg ikke umiddelbart tage stilling til.
For i lyset af at der sker de kommunale omstruktureringer, hvad vil der så ske på det statslige område?
Så det lyder umiddelbart som en fornuftig idé at få den større indsigt.
Lone Loklindt (RV), 2015-05-08:
Nu ligger der jo en strukturanalyse til grund for bl.a. de besparelser, der allerede er aftalt, og så kunne jeg bare godt tænke mig at høre konkret: Mener Dansk Folkeparti, at den strukturanalyse rækker som analyse for det, eller kunne man fra Dansk Folkepartis side også være interesseret i at få en risiko- og sårbarhedsanalyse, der går længere frem i tiden og er mere omfattende end det, der ligger i strukturanalysen?
Marie Krarup (DF), 2015-05-08:
Nej, det har vi netop ikke på nuværende tidspunkt, og det er jo det, vi er bekymrede for.
Vi synes, det ser bekymrende ud med de meget store besparelser på det statslige beredskab, og det vil vi gerne have kigget nærmere på, i lyset af at der allerede nu sker omstruktureringer på det kommunale beredskab.
Det er jo klart, at de ting hænger sammen.
Og så er spørgsmålet, om der er blevet skåret eller afgivet løfte om at skære for voldsomt i det statslige beredskab, og det er det, vi gerne vil have kigget på.
Og det mener vi der er behov for at der bliver set på i beredskabsordførerkredsen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Nu er det jo faktisk sådan, at Danmark allerede i dag har Europas formentlig billigste beredskab.
Nu vil der så komme en massiv besparelse på 25 pct.
Man kan sige, at det jo ikke er underligt, at Liberal Alliance ikke har noget imod at spare på og forringe den offentlige service, men jeg kunne godt tænke mig at høre fra Liberal Alliance: Kan man anvise, hvor de her besparelser kan findes, så det er forsvarligt, og så vi sikrer, at den samme service og hjælp kan gives til danskerne i tilfælde af katastrofer og ulykker?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-08:
Det ville være rart, hvis Enhedslisten havde den samme automatik der, hvor Danmark er det dyreste land, som de har der, hvor vi er det billigste, for når vi er de billigste, skal vi automatisk bruge flere penge, men når vi så er det dyreste, burde der så ikke være den automatik, at vi automatisk bruger færre penge?
Når det så er sagt, så mener jeg sådan set ikke, at det er mit ansvar at skulle anvise, hvor besparelserne konkret skal være.
Der er indgået en aftale mellem regeringen, Venstre og Dansk Folkeparti – ikke med Liberal Alliances stemmer.
Det er jo ikke Liberal Alliance, der har været med til at indgå aftalen.
Jeg har jo regeringens ord for, at det her kan lade sig gøre på en ansvarlig måde.
Den regering, der kun sidder, fordi hr. Nikolaj Villumsen og hans parti ønsker det, siger, at det her kan lade sig gøre på en ansvarlig måde.
Det vælger vi at tro på.
Når vi ellers kender den meget store modvilje, der er i den her regering imod at lave offentlige effektiviseringer, må vi tro på, at når selv den mener det, må det kunne lade sig gøre.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-05-08:
Der kommer en orientering på et tidspunkt i forsvarsforligskredsen.
Så har jeg noteret mig, at forsvarsministeren i dag har sagt, at alt det, der kan lægges frem i forhold til beslutningsgrundlaget, og som ikke kompromitterer de lande, som er kandidatlande i forhold til at købe de af deres fly, som man så måtte vælge at købe, er han villig til at lægge frem i en offentlig diskussion og en offentlig proces.
Sådan må jeg forstå det.
Det er jeg sådan set ret tryg ved.
Men jeg er også ret tryg ved – det synes jeg også man skylder at sige i dag – at hele beslutningsgrundlaget måske ikke kan fremlægges, da der kan være ting i dele af det tilbud, der er afgivet fra de forskellige flyproducenter og dermed de respektive lande, som er tavshedsbelagt, som er klassificeret.
Det stiller jeg mig sådan set tilfreds med.
Men jeg tror, at hr. Nikolaj Villumsen kan være helt tryg ved, at det ikke er sådan, at vi kommer til at tage en beslutning, uden at der kommer offentlig diskussion om det.
Jeg tror, at Enhedslisten skal glæde sig til, at det selvfølgelig kommer.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Det er jo grundlæggende forudsætningen for, at der kan være en reel debat.
Man kan selvfølgelig sige, at det er bekvemt, hvis man sidder inde i forsvarsforligskredsen bag lukkede døre, så man kan træffe beslutningen uden stor offentlig debat.
Men er det ikke et problem, at der ikke kan være en ordentlig og oplyst debat om det her meget store indkøb, som bliver planlagt fra bl.a. Venstres side?
Troels Lund Poulsen (V), 2015-05-08:
Jamen jeg indrømmer, det er vigtigt, at der er mange øjne, der kigger på det, og i særdeleshed tror jeg, at hr. Nikolaj Villumsens øjne er helt afgørende for den her proces.
Derfor er der jo heller ikke nogen af os, der har noget imod, at man kan diskutere kampflykøb.
Jeg må faktisk sige, at jeg ikke forstår, hvorfor hr. Nikolaj Villumsen ikke ønsker at lytte til, hvad forsvarsministeren har sagt.
Jeg synes, at forsvarsministeren i detaljer har redegjort for, at der kan være ting, som er klassificeret, og som ikke kan lægges frem.
Men det kan jo ikke komme som nogen overraskelse for f.eks. hr. Nikolaj Villumsen – det går jeg ikke ud fra – at der f.eks. skal fremlægges et aktstykke, når man skal købe kampfly.
Det siger sig selv.
Så det er jo ikke sådan, at man bare køber det, og at det så flyver helt under radaren.
Sådan er det, og det er jeg sådan set meget tryg ved.
Sådan var det også, tror jeg, hvis man ser på, hvordan man købte F-16-fly tilbage for 40 år siden.
Så var det på samme måde, man gjorde det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad er Venstres bekymringer?
Hvad vil helt konkret være problemet set med Venstres øjne ved at lægge det her åbent frem for Folketinget?
Vi taler jo om et tocifret milliardbeløb, som skal investeres.
Det er danske skattekroner.
Og vi har jo desværre før set, at der har været fejlindkøb i forsvaret.
Ville det ikke være godt at få det lagt frem åbent, så vi måske er flere øjne til at kigge på det og undgå fejl?
Troels Lund Poulsen (V), 2015-05-08:
Tak for det.
Det er sjældent, at jeg finder anledning til og har mulighed for at sige, at forsvarsministeren siger noget, der er fornuftigt.
Det skal man gøre, også selv om det er fredag.
Jeg synes faktisk, at det indlæg, som forsvarsministeren netop har afgivet i forhold til beslutningsforslaget fra Enhedslisten, ikke kan være mere klart.
Derfor er der heller ikke nogen grund til at trække den her debat i langdrag.
Jeg kan fuldt ud tilslutte mig det, forsvarsministeren har sagt, og vi er imod beslutningsforslaget.
Nicolai Wammen (S), 2015-05-08:
Jeg må afvise, at der skulle være tale om en lukket tilgang, tværtimod.
Hr. Nikolaj Villumsen burde i dag glæde sig over, at budskabet fra den her talerstol er, at vi ønsker så stor åbenhed som overhovedet muligt.
Men i den virkelige verden er det altså også sådan, at militært klassificerede oplysninger ikke er noget, man bare slår op på hoveddøren.
For det er selvfølgelig noget, som de pågældende lande, men jo også de pågældende fabrikanter, er meget tilbageholdende med kommer ud i det åbne rum
, fordi folk, som måtte have onde hensigter – det kunne f.eks. være terrororganisationen ISIL – har man sådan set ikke lyst til at give alle detaljer om, hvad et nyt dansk kampfly har af muligheder, endsige hvad der kan være af begrænsninger på det pågældende fly.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Det forstår jeg faktisk grundlæggende ikke.
Altså, der kan være undtagelser, som man så kunne begrunde, men vi snakker altså om beslutningsgrundlaget og de kriterier, som man har tænkt sig at vælge fly ud fra.
Det burde man da kunne fortælle Folketinget.
Det er da relativt simple informationer, som har offentlighedens klare interesse, eftersom vi har at gøre med så voldsomt stort et indkøb.
Der må da være bare ét konkret argument, som er forståeligt for os andre, og som kan fremhæves som belæg for, at man har den her lukkethed på området.
Annette Lind (S), 2015-05-08:
Inden længe står vi over for en stor beslutning, vi skal nemlig købe nye kampfly til forsvaret for et ret stort beløb.
Det pålægger forsvarsforligsparterne en stor opgave, som vi også fra socialdemokratisk side tager meget alvorligt, og vi er helt enige med Enhedslisten om de ting.
Behovet for de nye kampfly tager udgangspunkt i en aftale på forsvarsområdet, som er indgået for 2013-2017.
Med Forsvarskommissionens beretning fra 2009 er der opstillet en række opgaver, som kampflyene skal løse i fremtiden.
Anskaffelsen af nye kampfly skal altså sikre, at Danmark fortsat skal kunne være med til at klare den type af opgaver – opgaver, hvor vi indgår i et operativt samarbejde med andre allierede, med andre ord kampfly, der har fleksibilitet i forhold til forskellige opgaver.
Her skal vi sikre et operationelt og et færdigudviklet fly og en investering, der har sikkerhed i forhold til pris og levering.
Og jeg skal hilse og sige fra Det Radikale Venstre, som ikke kunne være til stede, at de heller ikke kan støtte det.
Men vi støtter ambitionen om åbenhed og gennemsigtighed så meget, som det overhovedet er muligt i forhold til den opgave, som vi skal løfte.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Altså, det, som det her beslutningsforslag går på, er jo at fremlægge beslutningsgrundlaget og de kriterier, som man har tænkt sig ligesom at foretage indkøbet på baggrund af.
Hvilke hensyn til allierede parter eller andre hensyn er det, der umuliggør, at man kan lægge de her oplysninger åbent frem for Folketinget?
Nicolai Wammen (S), 2015-05-08:
Det sidste er fuldstændig rigtigt.
I 2020 vil de danske F16-fly have været på vingerne i ca. 40 år, og de nærmer sig med andre ord pensionsalderen.
Det er jo også derfor, der er iværksat en proces frem mod indkøb af nye kampfly til det danske forsvar.
Vi har i Danmark en tradition for en åben debat om større forsvarspolitiske beslutninger og prioriteringer, og i forhold til valget af kampflytype er det regeringens klare tilgang, at der skal være størst mulig åbenhed om beslutningsgrundlaget.
Eksempelvis vil jeg sikre, de evalueringsmodeller og metoder, der er anvendt inden for hvert evalueringsområde, bliver offentliggjort.
Der er samtidig en række saglige og fornuftige hensyn, der gør, at visse informationer ikke vil kunne offentliggøres.
Det kan være oplysninger, der er militært klassificeret, og det kan være kommercielt fortrolige oplysninger.
Det handler ikke kun om hensyn til kampflyproducenterne, men også om sikkerhedspolitiske hensyn til Danmarks samarbejdsrelationer med de involverede lande.
Endelig skal vi naturligvis varetage det offentliges økonomiske interesser ved ikke at offentliggøre oplysninger, der kan svække Danmarks kommende forhandlingsposition i forhold til den endelige kampflyanskaffelse.
Således er det regeringens tilgang, at den information fra beslutningsgrundlaget, der kan offentliggøres, vil blive offentliggjort, og at den vil blive gjort tilgængelig for alle og ikke kun være forbeholdt forsvarsforligskredsen.
På den baggrund er det min klare anbefaling, at Enhedslistens beslutningsforslag afvises.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-08:
Selv om man ikke kan lide svaret, er det jo et svar.
Jeg kan da uddybe det ved at sige, at jeg glæder mig til at høre hr. Nikolaj Villumsens tale lige om lidt, hvor vi får gennemgået alle de gange, hvor der har været problemer med det danske beredskab.
Derudover vil jeg i forhold til det om terrorangreb, som spørgeren tager op, sige, at med den rapport, som Justitsministeriet præsenterede her forleden dag, tror jeg, at det er andre steder man skal finde problemerne, når det gælder, om forberedelsen er god nok.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-05-08:
Det er jo ikke et svar, hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Liberal Alliance er med i beredskabsforliget.
Liberal Alliance er begyndt at implementere nogle af de besparelser, der er blevet besluttet.
Liberal Alliance må da stå på mål for, hvilket beredskab det skaber i Danmark.
Når Liberal Alliance så i dag afviser at annullere de besparelser og finde nogle andre penge, må man da kunne påvise, hvor de besparelser skal laves, sådan at danskerne ikke bliver dårligere stillet i tilfælde af terrorangreb eller ved tilfælde af oversvømmelser og storme i fremtiden.
Nicolai Wammen (S), 2015-05-08:
Som jeg netop har redegjort for, er det regeringens tilgang, at der skal være størst mulig åbenhed.
Det er en stor investering, vi som land skal foretage, og derfor er det helt naturligt, at det har offentlig interesse, og at der også er mulighed for at se, hvad det er, vi har lagt til grund for vores beslutninger.
Det er derfor, som jeg også var inde på, at bl.a. når det gælder evalueringsmodeller og de metoder, der er blevet anvendt inden for hvert evalueringsområde, så vil det blive offentliggjort, så alle kan se, hvad det er, vi har taget bestik af.
Men jeg håber også, Enhedslisten kan forstå, at der kan været militært klassificerede oplysninger, og at der eksempelvis også kan være kommercielt fortrolige oplysninger, som vi ikke kan lægge åbent frem, fordi det vil gøre det meget vanskeligt at have en fortrolig og ordentlig proces med de lande og de fabrikanter af fly, som vi gerne vil have en dialog med.
Simon Kollerup (S), 2015-05-08:
Vi har været igennem en alvorlig økonomisk krise.
Det ansvar har Socialdemokraterne og regeringen taget på sig.
Det har ikke altid været lige let, men det har været nødvendigt.
Kommuner og regioner udgør en stor del af den samlede danske økonomi, og det har derfor været nødvendigt at sikre, at kommuner og regioner igen overholdt deres budgetter, som i 00'erne gentagne gange blev overskredet.
Det har kommunerne og regionerne levet op til siden 2011, og det er der god grund til også her fra Folketingets talerstol at rose kommunerne og regionerne for.
De har en stor del af ansvaret for, at vi som samfund i dag står økonomisk langt stærkere og mere robust.
Vi kan derfor se, at det er vigtigt, at vi holder den økonomiske ramme, som demokratisk er besluttet.
I dag er budgetter ikke bare noget, vi taler om; det er noget, vi overholder.
At der nu er kommet styr på dansk økonomi, giver også resultater.
Det er glædeligt, at vi i dag kan konstatere, at der er en stigende beskæftigelse, en faldende arbejdsløshed, vækst i dansk økonomi i de sidste seks kvartaler.
Det betyder, at vi årligt har sikret kommunerne 1 mia. kr. ekstra til ældreomsorg og 750 mio. kr. ekstra til bedre kvalitet og mere pædagogisk personale i daginstitutionerne.
Vi skal selvfølgelig videre ad det spor.
Vi har derfor prioriteret og finansieret, at vi hvert år fremover kan investere 3 mia. kr. ekstra i velfærden.
I modsætning til de borgerlige partier, der vil indføre nulvækst, har vi derfor i de kommende år også råd til at investere i uddannelse og sundhed.
Det kræver fortsat, at vi overholder budgetterne og har styr på økonomien.
Derfor vil vi også i de kommende år have behov for budgetloven.
Angående de konkrete forslag fra SF vil jeg gerne fremhæve følgende: Budgetloven har kun været gældende et enkelt finansår, som også finansministeren nævnte i sin tale.
Jeg mener derfor, at vi skal holde fast i den planlagte revision af budgetloven i folketingsåret 2018-19, så vi har et mere robust grundlag og flere års erfaringer at evaluere den på.
Angående kommunernes mindreforbrug synes jeg også, det er værd at gentage, at man kan se, at margenen mellem regnskab og budgetter for kommuner og regioner bliver mindre og mindre år for år.
I hvert fald jeg tror, at det skyldes, dels at kommuner og regioner skal have tid til at vænne sig til et nyt system, dels at man også har sikret en bedre økonomistyring decentralt.
Endelig er der spørgsmålet om det strukturelle underskud, hvor jeg deler opfattelsen af, at de offentlige finanser i Danmark er meget konjunkturfølsomme, og derfor giver underskudsgrænsen på 0,5 pct. af BNP større sikkerhed for, at vi ikke får en ny EU-henstilling om halsen, sådan som Danmark fik det med hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister.
Det skal vi ikke gentage.
Vi skal ikke sættes under administration igen.
Med de bemærkninger skal jeg derfor meddele, at Socialdemokraterne ikke kan støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Peter Christensen (V), 2015-05-08:
Lad mig starte med konklusionen: Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Hvorfor så det?
Hvis man går helt tilbage til 2010, hvor vi forhandlede om sanktionsloven, ser man, at Socialdemokraterne, SF, Radikale og Enhedslisten her stod uden for den aftale, som vi indgik.
I betænkningen gjorde de fire partier det klart, at de ville ændre sanktionsloven, og jeg citerer: »Mindretallet deler ikke regeringens opfattelse af, at sanktioner er vejen til at sikre, at økonomiaftalerne mellem regeringen og KL bliver overholdt.« Mindretallet fortsætter: »Når der kommer et nyt flertal, vil disse love blive ophævet, og der vil blive gennemført ændringer, som vil give kommunerne bedre økonomiske rammer, mere frihed fra bureaukratisk detailstyring og øget selvstyre.«
I dag ser det heldigvis anderledes ud.
Den nuværende ønsker ikke at ændre på sanktionsloven, mens SF med det her forslag kritiserer, at kommunerne overholder budgetterne.
Regeringen mener det stik modsatte af, hvad de gjorde før valget, mens SF er tilbage i rollen som oppositionsparti, efter de har været en tur inde i regeringen.
Personligt glæder jeg mig jo over, at regeringen kan se fornuften i den økonomiske politik, som blev ført under VK-regeringen, og den har man så også videreført, som det står i regeringsgrundlaget, i videst mulig forstand.
Forslagsstillerne mener, at det er sanktionernes skyld, at kommunerne bruger for få penge.
Det synes jeg egentlig grundlæggende er en lidt sjov indstilling til skatteydernes penge, SF her demonstrerer i beslutningsforslaget.
Jeg vil mene, at man har været ansvarlig, at man har udvist respekt for borgernes penge, for faktum er, at sanktionerne har fået kommunerne til at overholde budgetterne.
Jeg kan ærlig talt
ikke se noget problem i, at man overholder budgetterne, for man har altså kun mulighed for at bruge pengene én gang.
Jeg er sikker på, at budgetloven kommer til at bestå både før og efter valget, og jeg kunne godt til slut tænke mig, om SF ville klarlægge deres synspunkt på budgetloven, hvis der ikke er flertal for det her beslutningsforslag, og fortælle, hvordan SF stiller sig til, at man er forligsparti og en del af budgetloven.
Sagt på en anden måde: Hvis SF ikke kan få flertal for det her beslutningsforslag, bakker man så stadig væk op om budgetloven og opsiger ikke den aftale, vi indgik, mens SF sad i regering?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-05-08:
Alletiders.
Jamen så har jeg et par spørgsmål til ordføreren for Venstre, fru Karen Ellemann, som jo i forbindelse med det her forslag taler varmt for, at Venstre, hvis det stod til dem alene, gerne ville have, at der også på det her område skulle indføres brugerbetaling.
Ordføreren nævner selv, at det eksempelvis kunne være 500 kr.
Kan Venstres ordfører ikke frygte og være bekymret for, at det vil sorterere nogle reelle diskriminationssager fra, altså at man også lægger det her økonomiske element ind?
For vi kan jo hurtigt blive enige om, at der skal sorteres, men det, der jo er det gode ved det her forslag, synes jeg, er, at det er fagligt begrundet, så vi ikke bare sorterer dem fra, som ikke har særlig mange penge.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-08:
Jo, og der er det lige præcis, at vi som politikere skal træde i karakter, for så skal vi finde den løsning, som vi tror på dribler videre i forhold til det, vi gerne vil – det gør det her lovforslag – og så skal vi finde, hvad jeg også tror er vigtigt, og som jeg tror vi er enige om, der, hvor vi har bredde i det, både i forhold til det politiske liv, men også i forhold til det liv, der er uden for det politiske liv
Det mener jeg helt bestemt vi klart har fundet med det her lovforslag.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-08:
Det er bare en kort replik.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-08:
Derfor tror jeg, at jeg brugte betegnelsen, at en væsentlig del af arbejdsmarkedets parter har indgået en aftale, som de så har reflekteret på i forhold til det her lovforslag.
Andre synspunkter kan man jo så høre og læse om i høringssvarene.