runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2013-01-11:
Tak for det.
Ministeren undgik jo behændigt overhovedet at kommentere den manglende konkurrenceevne, og hvad den betyder for landdistrikterne.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Anser ministeren det for ligegyldigt for landdistrikterne, at vores konkurrenceevne er så mangelfuld, som den er, og at det er vores skatte- og afgiftstryk, der er det reelle problem i forhold til konkurrenceevnen, eller er det slet ikke en tanke, ministeren tænker som en del af løsningen?
Carsten Hansen (S), 2013-01-11:
Jeg syntes, det var interessant at tage nogle andre mennesker end dem, der er politikere, altså dem, som bor i landdistrikterne, til at prøve at se på: Hvad kunne vores mission for 2030 være?
Jeg synes, at de faktisk meget modigt siger, at der vil være landsbyer, som dør.
Men der, hvor de vil opretholde livet, er i virkeligheden der, hvor man har et fællesskab, der, hvor man har ildsjæle.
Jeg synes, det er tankevækkende, at det her, vi skal understøtte og forbedre rammebetingelserne.
Det andet, som de siger, er, at digitaliseringen er helt afgørende nødvendigt, og derfor arbejder vi også på et ekstra udspil til engang her i løbet af året 2013, hvor regeringen vil komme ud med mere om det.
Så taler de om stedets betydning – og det tror jeg at fru Anni Matthiesen rigtig godt ved, for fru Anni Matthiesen bor selv i et landdistrikt – nemlig det, at man ikke kan flytte Klitmøller, for det ligger lige der, hvor det ligger, og har nogle unikke vejrforhold, der gør, at man kan bruge det på den særlige måde, som man nu bruger Klitmøller på.
Der er faktisk positiv tilflytning til Klitmøller, og sådan kunne man nævne flere andre steder i landet.
Jeg tror, det er afgørende, at man satser på den del af det.
Og så betyder det selvfølgelig, som vi siger, noget, hvordan man taler om landdistrikterne.
Men jeg synes, det er en rigtig spændende rapport.
Jeg synes, det er rigtig godt set, og jeg synes ikke, at der er noget som helst Morten Korch over det.
Så ja, vi vil gerne bruge de input i diskussioner og debatten i det videre forløb, og det håber jeg også at Venstre vil.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-11:
I forhold til visionsgruppens arbejde, som jo nu er fremlagt og færdiggjort, kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om der er nogle konkrete ting i det, som visionsgruppen nu er nået frem til, som ministeren fremadrettet vil gøre brug af.
Eller er det bare tanken, at bogen nu kommer til at stå og samle støv på hylderne i ministeriet?
Eller kan vi forvente, at der dukker noget op her inden for den nærmeste fremtid med afsæt i det, som visionsgruppen har konkluderet?
Carsten Hansen (S), 2013-01-11:
Det er jo interessant, at Venstre ikke havde nogen landdistriktsminister i deres tidligere regering, at de ikke havde nogen samlet strategi for området, men nu afkræver det af os andre.
Men jeg har sagt det i dag: Vores målsætning, som er et led i strategien, er at skabe et Danmark, der hænger sammen på et bæredygtigt grundlag.
Landdistrikterne skal være levedygtige med attraktive muligheder for et godt liv.
Det er vores ambition at fokusere på beskæftigelse og de generelle rammebetingelser.
Vi vil gøre det attraktivt at bosætte sig i landdistrikterne, og landdistrikterne skal prioriteres og synliggøres i samfundsdebatten.
Det er vores målsætning.
Vores strategi i forhold til indsatsen er at identificere problemerne i landdistrikterne, løbende at komme med konkrete løsningsforslag, og det afspejler sig også i de forslag, som jeg har redegjort for her i dag.
Det er i modsætning til tidligere, hvor man slog et hul på 70 mia. kr. i statskassen.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-11:
Der er mange gange i dag blevet spurgt ind til, hvordan det går med den her fælles og samlede strategi for landdistrikterne, og som jeg forstod ministeren her i hans afsluttende tale, kommer der ikke nogen samlet strategi.
Årsagen til, er vi har spurgt ind til det nogle gange, hænger jo selvfølgelig sammen med, at landdistriktsministeren på det første samrådsmøde, vi havde med ministeren, faktisk selv fortalte om, at han havde en plan om, at han ville lave en samlet strategi for landdistrikterne.
Jeg skal bare lige have bekræftet nu her, om det forholder sig sådan, at vi kan forvente en samlet strategi, eller om det forholder sig sådan, at der ikke kommer nogen samlet strategi.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-01-11:
Kan Enhedslistens ordfører bekræfte, at Enhedslisten stemte for Dansk Folkepartis forslag om at flytte statslige arbejdspladser ud til provinsen?
Og i bekræftende fald: Hvordan i alverden kan det så hænge sammen med, at Enhedslisten nu stemmer for regeringens forslag om at nedsætte et analyseudvalg, hvor vi skal analysere os frem til, om der måske er et behov for statslige arbejdspladser i provinsen?
Hvordan kan Enhedslisten både være for det og så for Dansk Folkepartis forslag?
Lars Dohn (EL), 2013-01-11:
Det korte svar er ja.
Grunden til, at vi netop fik de resultater, som hr. Flemming Damgaard Larsen kritiserer for at være for ringe – jeg ved ikke, hvordan Venstre så med en nulløsning vil skabe bedre resultater på det område – var jo, at vi i udligningsreformforhandlingerne fik presset de her ting med.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-11:
Tak for det.
Nu er det lidt ærgerligt, eller det er rettere sagt meget ærgerligt, at SF er udeblevet fra debatten her i dag, fordi jeg havde også nogle spørgsmål til SF.
I al politik handler det om at prioritere.
Der er en given økonomisk ramme, og man må prioritere inden for den.
Jeg vil høre, om Enhedslisten vil være med til i de årlige finanslovforlig, som Enhedslisten har med regeringen, at presse regeringen til at prioritere bedre færgedrift til småøerne.
Bedre færgedrift vil sige flere afgange, at der både er tidlige morgenafgange og sene aftenafgange, således at man kan passe sit arbejde på fastlandet, og også at man kan få billigere priser på disse færger til øerne.
Vil Enhedslisten prioritere det i fremtidige finanslovforslag?
Lars Dohn (EL), 2013-01-11:
Det betyder, at vi støtter det forslag til vedtagelse, som regeringen fremsætter her, fordi vi kan se perspektiver i det, og fordi vi ikke ser nogen modsætning i forhold til det, der lå i Dansk Folkepartis forslag.
Der er mange af Dansk Folkepartis ting, som vi synes er ganske fornuftige, også når I har talt om f.eks. Trondheim-modeller osv.
Så derfor er vi ikke nødvendigvis uenige med Dansk Folkeparti.
At Dansk Folkeparti så har bakket en økonomisk politik op, som var med til at skærpe krisen ude på landet, er noget andet, og der var vi direkte uenige.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-01-11:
I Dansk Folkeparti er vi sådan set enige i, at vi selvfølgelig skal tænke os om, inden vi handler.
Det er vi ikke uenige i.
Og det er også gennemtænkt, når vi i Dansk Folkeparti vælger, at vi gerne vil have flere statslige arbejdspladser til provinsen, for hvis vi skal have flere erhvervsarbejdspladser til provinsen, skal staten gå foran med det gode eksempel.
Det, som jeg godt vil høre et klart svar på, er: Betyder det, at Enhedslisten nu går med på regeringens forslag, og at Enhedslisten ikke længere er med på forslaget fra Dansk Folkeparti, som Enhedslisten stemte for?
Lars Dohn (EL), 2013-01-11:
Det er, fordi vi grundlæggende synes, at det er rigtigt at analysere og ikke bare hovedløst flytte statslige arbejdspladser ud på landet.
Netop det udvalg fra 2001, som jeg omtalte, går grundigt ind og analyserer, hvad det er, man skal være opmærksom på.
Man skal f.eks. passe på, at man ikke får tab af knowhow på de arbejdspladser.
Der er mange personalepolitiske hensyn, der skal tages, så derfor skal det ikke være en hovedløs udflytning.
Det får vi nu på begavet vis analyseret i et nyt udvalg, og så får vi et nyt grundlag for placeringen af statslige arbejdspladser.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-11:
Jeg indledte netop med at sige, at det handler om at prioritere inden for en given økonomisk ramme, og det var det, mit spørgsmål gik ud fra, og jeg spurgte, om Enhedslisten så vil det.
Men så vil jeg spørge om noget andet.
Regeringen har jo med ministeren i spidsen utallige gange sagt, at man vil komme med en samlet strategi for yderområderne og for øerne.
Den er ikke kommet.
Vil Enhedslisten være med til at sikre, at regeringen og ministeren nu kommer med en samlet strategi for yderområderne og de små øer?
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-11:
Det har jeg ikke brug for at svare på.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-01-11:
Al respekt for det.
Jeg stiller spørgsmålet til ministeren, som jo så kan forberede sig på det, når ministeren skal i krydsild efter debatten.
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-11:
Jeg skal være fuldstændig ærlig og indrømme, at jeg ikke har fået læst den ned i detaljen, så det har jeg svært ved at svare på på nuværende tidspunkt.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-01-11:
Tak for det, og tak til den radikale ordfører for tale og debat.
Hvor ser den radikale ordfører et landdistriktsperspektiv i regeringens innovationsstrategi?
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-11:
Det er vi da glade for.
Men vi har jo sådan set allerede gjort rigtig meget.
VK-regeringen valgte jo at sænke skatten på arbejde med, så vidt jeg husker, 8-9 mia. kr. som led i deres genopretningsplan.
De skattelettelser kommer nu ud at flyve som planlagt, og så har vi lavet skattereformen fra forsommeren, som giver skattelettelser på arbejde for 14 mia. kr., så vidt jeg husker.
Så skattetrykket er vi ved at se på.
Så har vi jo fra regeringens side og også fra økonomi- og indenrigsministerens side meldt ud, at vi ikke ser for os, at skatter og afgifter kan stige mere.
Jeg synes også, at vi skal have en debat om, om der er nogle skatter eller afgifter, som vi skal se på at få afskaffet, ligesom vi gjorde med fedt- og sukkerskatten her for nylig og multimedieskatten og iværksætterskatten for godt et års tid siden.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-01-11:
Vil Det Radikale Venstre nu til at gå forrest for at få ændret på det skattetryk – skat på lønninger, som jo er den egentlige årsag til, at vi ikke kan konkurrere med udlandet – i et helt andet tempo end det, vi har set indtil nu?
Det vil være spændende, for så kan Det Radikale Venstre regne med Liberal Alliances opbakning, så det glæder vi os til.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-11:
Så tror jeg egentlig, at jeg bare helt kort vil spørge: Er der andre områder, hvor Enhedslisten gerne vil gå længere end regeringen, altså med hensyn til landdistriktspolitikken?
Lars Dohn (EL), 2013-01-11:
Der er jo tale om en nonprofitvirksomhed, som etableres inden for de rammer, der er i lovgivningen.
Så der ser vi store perspektiver i, at vi har tomme fabriksbygninger stående rundtomkring, især i landdistrikterne, og de skal jo bruges.
Og vi har hænder, der ikke får lov at komme i aktivitet.
Der er f.eks. i Herning, som ikke ligger langt ude på landet, 678 unge mennesker mellem 18 og 25 år, som ikke er i uddannelse eller arbejde.
Der er rigtig mange røde lamper, der lyser, i forhold til at vi i det her samfund skal have sat gang i arbejdspladser.
Og det kan f.eks. være socialøkonomiske virksomheder.
Jane Heitmann (V), 2013-01-11:
Nu kan der jo være mange tilgange til det her med, hvorfor arbejdspladser flytter.
Man kunne jo også bare sådan i mindelighed bede regeringen og regeringens støtteparti om at holde afgiftsniveauet på et nogenlunde acceptabelt niveau, så virksomhederne rent faktisk opretholder en vis form for konkurrencedygtighed.
Måske ordføreren lige en gang til vil præcisere, hvad der for ordføreren ligger i en socialøkonomisk virksomhed, som han kaldte det.
Lars Dohn (EL), 2013-01-11:
Nu sagde den tidligere spørger: Nævn mig blot ét område.
Og så nævnede jeg socialøkonomiske virksomheder, for det er faktisk der, der ligger nogle muligheder i den krise, vi er i.
Det er jo det, der er galt på landet, altså at man jo egentlig helst skulle kunne tale ukrainsk for at kunne begå sig ude på landet.
Jane Heitmann (V), 2013-01-11:
Jeg har med stor interesse lyttet til ordførerens indlæg, og jeg har også noteret mig, at Enhedslisten gerne vil gå længere end regeringen, og det synes jeg jo er rigtig, rigtig spændende.
Jeg kunne også forstå på ordføreren, at den retning, som ordføreren gerne vil have det skal gå i, er i retning af socialøkonomiske virksomheder.
Og nu må ordføreren jo rette mig, hvis jeg har misforstået det.
Men vil ordføreren ikke være venlig at være lidt mere specifik og så komme med lidt flere eksempler på områder, hvor man gerne vil gå lidt længere end regeringen?
Lars Dohn (EL), 2013-01-11:
Vi er ikke så langt fra en samfundsbank.
F.eks. er vestjyskBANK ejet af danskerne, aktiemajoriteten er ejet af det danske folk.
Derfor har vi også stillet krav om, at man jo også skal sikre, at vestjyskBANK kører efter fornuftige kriterier og ikke kører, som om det var en bingoøkonomi.
Vi fik faktisk ret, da vi forlangte, at bankdirektøren skulle fyres, når det er det danske samfund, der ejer vestjyskBANK.
Der gik så 3 måneder, før man fik taget sig sammen til at fyre bankdirektøren.
Mai Henriksen (KF), 2013-01-11:
Jeg hørte også godt det spørgsmål, der blev stillet af Venstre om de her visioner med at lave lokale gårdbutikker.
Jeg må bare erkende, at for den familie, hvor eksempelvis den ene har mistet sit arbejde – det kunne være, fordi der var en statslig arbejdsplads, der lukkede ned og flyttede til hovedstaden – vil det at skulle købe fødevarer i vejkanten formentlig være noget dyrere, fordi produktionsomkostningerne er højere, end at gå hen og eksempelvis købe æg fra burhøns henne i den lokale brugs.
Så jeg tror også, at der er brug for en vis grad af realisme, når vi taler om landdistrikterne.
En anden ting, der også står i den visionsrapport, er, at det skal være ildsjælene, der bærer udviklingen frem.
Det er så visionen frem til 2030.
Altså, undskyld, men det burde jo sådan set også være visionen i dag, og det er også visionen i dag, for de steder, vi kan se landdistrikterne spire, er det jo netop på grund af ildsjælene.
Så det er der jo ikke ret meget 2030 over.
Men hr. Lars Dohn siger, at der er meget fokus på det her med at give bedre lånemuligheder til virksomhederne.
Hvis vi nu ser bort fra en samfundsbank, som jeg heller ikke tror Socialdemokraterne deler et positivt indtryk af, hvad kunne man så gøre, for at det blev bedre og nemmere for virksomhederne at låne til eksempelvis at udvide deres forretninger?
Lars Dohn (EL), 2013-01-11:
Det er noget, vi har meget fokus på.
Det er netop derfor, vi taler om, at når den her bankstruktur, vi har i øjeblikket, er frosset, er der behov for at sikre nye måder at tilføre kapital på til dem, der har gode ideer.
Derfor taler vi om en samfundsbank, derfor taler vi om at bringe pensionsmilliarderne i spil for at skabe nye arbejdspladser, for det er arbejdspladser, der er omdrejningspunktet for udviklingen på landet.
Vi vil skabe et ændret landbrug, som indebærer, at der bliver familielandbrug, der bliver arbejde derude – det, som man før talte sådan lidt Morten Korchsk om, nemlig at hvis man laver lokal fødevareproduktion, bliver det hele bare hyggeligt.
Nej, det er faktisk en rigtig god vej at betræde.
I stedet for at transportere dyrene til Tyskland kan man slagte dem og bearbejde dem lokalt, sådan at man f.eks. får udviklet en lokal fødevareproduktion.
Mai Henriksen (KF), 2013-01-11:
Tak, formand.
Det synes jeg lyder meget interessant: Nu skal man til at fremme socialøkonomiske virksomheder.
Noget af det, vi jo ved er en rigtig stor udfordring, er eksempelvis at låne penge, hvis man har en virksomhed, der har et postnummer i et landdistrikt.
Så er det meget sværere at låne penge i realkreditinstitutter og i pengeinstitutter, for
hvad er så ens udviklingsplaner?
Og selv om man kommer med nok så god en økonomi, der er velkonsolideret, og der er gode fremtidsudsigter, bliver kassen stadig væk smækket i.
Lars Dohn (EL), 2013-01-11:
I finansloven fik vi gennemført starten af udmøntningen af en aftale – det var 15 mio. kr. – om at udvikle begrebet socialøkonomiske virksomheder.
Jeg har tidligere i dag sagt, at når der er 700.000 mennesker, der er sat uden for døren, er der behov for at tænke anderledes, og så er det en systemfejl.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-01-11:
Tak for det, formand.
Kan Enhedslistens ordfører nævne et eksempel? spørger jeg, og så nævner Enhedslisten folkeskoler, der bliver lukket.
Altså, hvilke initiativer vil Enhedslistens ordfører gerne tage for at skabe vækst i landdistrikterne?
Der kunne jo godt være punkter, som Enhedslisten kunne få opbakning til fra de borgerlige partier.
Hvor er det, Enhedslisten vil gå længere i forhold til regeringens landdistriktspolitik?
Det er vi i Venstre da utrolig interesserede i at høre.
Lars Dohn (EL), 2013-01-11:
Vi har jo en helt anden opfattelse af, hvordan det her samfund skal udvikle sig.
Vi vil ikke affinde os med EU's rammer for økonomisk udvikling.
Der er vi fundamentalt uenige med regeringen, men da også med Venstre.
Derfor kan jeg ikke ligefrem se, at Venstre har noget at lokke med, når det drejer sig om at skabe mere samfund, f.eks. når det gælder at fastholde skolerne ude på landet.
Det er jo netop Venstrepolitikere, der sidder derude og lukker skoler på stribe.
Esben Lunde Larsen (V), 2013-01-11:
Tak for det, og tak til Enhedslistens ordfører.
Jeg bed mærke i en ting, som Enhedslistens ordfører sagde i sin ordførertale, nemlig at Enhedslisten egentlig var parat til at gå nogle skridt længere end regeringen.
På hvilke områder er Enhedslisten villig til at gå nogle skridt længere end regeringen?
For hvis Enhedslisten er det, var det jo muligt, at Enhedslisten skulle søge et alternativt flertal med de borgerlige partier, hvis det var en landdistriktspolitik, Enhedslisten kunne enes med de borgerlige partier om.
På hvilke områder er Enhedslistens ordfører villig til at gå nogle skridt længere end regeringen?
Anni Matthiesen (V), 2013-01-11:
Så kunne jeg godt tænke mig at gå tilbage til det, som ordføreren også var lidt inde på, nemlig at man syntes, det kunne være rigtig fint at få skabt noget udvikling omkring gårdbutikker osv. i yderområderne.
Men ser ordføreren helt realistisk det som vejen frem, at alle i yderområderne faktisk skal leve som Bonderøven og være selvforsynende?
Carsten Hansen (S), 2013-01-11:
Jeg vil godt sige til fru Mette Hjermind Dencker, at landdistriktsområdet var noget, som hverken Dansk Folkeparti eller den tidligere regering overhovedet havde prioriteret, man havde ikke en minister på området; man havde halvanden mand siddende ovre i Indenrigsministeriet, der ligesom havde ansvaret for landdistriktspuljen og LAG-midlerne osv. rundtomkring i de forskellige ministerier, men der var ikke rigtig noget.
Det har vi gjort noget ved.
Jeg har nævnt, hvad vi har gjort i forhold til at investere 16 mia. kr. i en kickstart: Vi har gjort det, at vi har fremrykket Landsbyggefondens ramme.
Vi har gjort det, at vi har indgået bredbåndsaftaler.
Vi har lavet udviklingspakken, i øvrigt sammen med Dansk Folkeparti.
Vi har lavet et stort, bredt energiforlig.
På mit eget område har vi sammen med de regionale vækstforummidler målrettet pengene direkte til vækst og beskæftigelse osv.
Så til fru Mette Hjermind Dencker: Der er sket rigtig, rigtig meget, som ikke skete under den tidligere regering.
Vi kom med en boligpakke i forbindelse med indgrebene mod Låsby- Svendsen og de der typer, og vi giver fast 75 mio. kr. om året, et planlovsforslag, som sikrer, at man nu kan få iværksættere derud og bruge husene, og alle kommuner kan være med mod tidligere 29 kommuner.
Thomas Danielsen (V), 2013-01-11:
Tak for det.
Jeg synes, at der med den her forespørgsel er kommet rigtig mange ting op, og det viser jo med al tydelighed, at der er masser af ting, man kan gøre.
Jeg synes også, at det har været interessant at diskutere ideerne fra nogle af folkene bag visionsgruppen.
Så jeg vil sige, at det alt i alt har været en god dag.
Den socialdemokratiske ordfører, hr. Lennart Damsbo-Andersen, havde vi også en rigtig god debat med.
Vi drøftede nogle af de visioner, der er, og vi spurgte til, hvad han som socialdemokratisk repræsentant ser som nogle af de bedste måder, man kan modernisere landdistrikterne på – også i tråd med den rapport, som ministeren har fået lavet.
Der nævner han to ting: at producere og afsætte lokalt.
Og så nævner han: områder, hvor man ikke kan få offentlig service.
Det er nogle interessante punkter, synes jeg, som jo er meget vidtgående i forhold til det, som ministeren er kommet med.
Jeg havde ikke flere opfølgende spørgsmål der, og derfor vil jeg gerne spørge minsteren, om man har diskuteret i Socialdemokratiet, hvad det er for nogle områder ...
Undskyld ... hvor man siger: Her skal vi ikke have service.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-11:
Det er det, jeg spørger ind til.
Når der gang på gang står en ordfører på talerstolen og siger, at det her koster samfundet en masse penge, så spørger jeg bare: Hvad koster det?
Det må man jo vide, når man står og siger det.
Jeg går ikke ud fra, at man bare står og lirer en eller anden rygmarvsargumentation af og siger, at det her koster en masse penge, uden at man ved, hvad det koster.
Det er sådan set bare det, jeg gerne vil vide.
Så vil jeg gerne spørge SF, hvornår det er blevet SF-politik, at misbrug skal bekæmpes med hårdere straffe.
Og hvis det virker på det her område, skal vi så også sætte straffen for salg af hash op?
Det ville jo være en logisk konsekvens.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-01-11:
Nu er jeg ikke sundhedsordfører, så derfor ved jeg heller ikke til punkt og prikke alt om lige præcis det her område.
Men jeg har i hvert fald hæftet mig ved, at der eksisterer nogle undersøgelser.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvor tilbundsgående de er.
Selvfølgelig er det også interessant, hvis det bliver en kæmpestor og voldsom byrde, men for mig handler det om den svage part i det her, altså om de unge mennesker, som på grund af det her risikerer at komme ud i et misbrug, og som potentielt udsætter sig selv for blivende skader, som er ret alvorlige og livsindskrænkende.
Så derfor synes jeg, at der alene af den grund skal gøres noget på det her område.
Og jeg må bare sige, at sidste gang vi havde den her diskussion – hvor det ikke handlede om, at justitsministeren ville skærpe straffene for den allergroveste kriminalitet, men skærpe straffen for hele spektret, så man også ramte den svage misbruger i den anden ende – stemte Liberal Alliance for.
Men SF stemte faktisk gult.
Det gjorde vi ikke bare, fordi vi synes, det er vigtigt at opretholde et pres på den organiserede kriminalitet, men også, fordi vi samtidig ønsker at tage hånd om den svage part, altså misbrugeren ude i den anden ende, hvor vi skal sætte ind med alle de gode og forebyggende ting og al den hjælp, der skal til for at løse problemet.
Jeg kan bare konstatere, at Liberal Alliance selv har ændret holdning på det her område, og det er fair nok.
Men regeringen står fast på, at indsatsen mod den organiserede kriminalitet skal skærpes.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-11:
Nu står der en ny ordfører på talerstolen og taler om alle de her skader og de samfundsøkonomiske omkostninger, der er forbundet med det her.
Altså, doping skal betragtes som et misbrug af medicin.
Det er ikke sundt, og det tror jeg ikke der er nogen der er uenig i.
Og det er ikke noget forsvar for de mennesker, som gør det – overhovedet ikke.
Jeg prøver bare – ligesom når vi her i Folketinget behandler et beslutningsforslag – at spørge ind til, hvad den faglige begrundelse for det er.
Jeg har nu gang på gang oplevet en ordfører, der stiller sig op og siger, at det har samfundsøkonomiske konsekvenser, altså permanente skadevirkninger, men der er ikke nogen, der kan give mig en eneste reference til en eneste rapport om det.
Jeg synes bare, det er dybt underligt, at den faglige viden om, hvad det rent faktisk koster samfundet, er så lille – det må jeg sige.
Alligevel står der gang på gang en ordfører og udtaler sig om, at det koster en hel masse penge for samfundet.