runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Skal jeg forstå den her debat sådan, at Venstre forsøger at bilde danskerne ind, at Venstres nulvækst er bedre for kommunerne end vores vækst på 3 mia. kr. årligt?
Skal jeg virkelig forstå det sådan?
Tror Venstre virkelig, at befolkningen går på den?
Og tror Venstre virkelig, at når man, bare i det finanslovsforslag, man lagde frem i år, har bedt kommunerne om at åbne deres budgetter og finde 1,5 mia. kr., så skulle kommunerne tro, at det nok skal blive bedre under en Venstreledet regering, hvis der skulle komme sådan en?
Tror Venstre virkelig, at danskerne vil synes, at det lyder helt plausibelt?
Det gør det ikke, det må Venstre altså længere ud på landet med.
Andreas Steenberg (RV), 2014-10-09:
Først og fremmest tak til hr. Ammitzbøll for en i hvert fald retorisk rigtig god tale.
Vi kredser lidt om den her økonomiske plan fra blå blok, som jeg kan forstå Liberal Alliance støtter op om.
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Tak for det.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl nu klart fortælle, hvad oppositionen går til valg på, at væksten i det offentlige forbrug skal være?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Det er i hvert fald langt, langt bedre end det, vi ser fra regeringen, som ikke har nogen som helst svar.
Vi fremlægger vores politik, vi ser, hvem vi kan samarbejde med.
Når vi hører, at Venstre er villige til at stoppe væksten i det offentlige forbrug, er vi glade.
Når vi hører, at Venstre vil gøre noget ved kriminalitet, så er vi glade.
Når vi hører, at Venstre vil gøre noget for, at det kan betale sig at arbejde, så er vi virkelig glade. Man skal jo forstå, og det ved ordføreren også godt, at nu har vi haft 3 år, hvor intet er sket, og nu ser det ud til, at der er mulighed for, at vi kan rykke Danmark til noget bedre efter valget, og så er det da ikke lige, om det hedder en plan eller det hedder sigtelinjer eller pejlemærker, eller hvad det hedder, der skal afgøre det.
Det, der er det interessante, er, at vi får mulighed for at gøre Danmark til et land, folk ser på med misundelse og drømmer om at være en del af.
Det glæder vi os til at være med til at skabe, hvis der kommer et borgerligt flertal efter næste valg.
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Må jeg ikke først sige, at jeg ikke har sagt – og jeg har heller ikke hørt andre socialdemokrater sige det – at man ikke må snakke om det.
Spørgeren må for min skyld snakke om lige præcis det, han overhovedet vil.
Det kunne jeg ikke drømme om at forhindre nogen i at gøre.
Men jeg synes da også, det er meget relevant at snakke om.
Det har vi også selv gjort.
Vi har været optaget af det.
Derfor er jeg også ret glad for, at vi jo i fællesskab også har fundet løsninger for de mennesker, som, hvis det havde stået til hr. Kristian Thulesen Dahls reform, dem, som opfandt den, efter 2 år, og de 2 år er jo gået, lige nu ville have stået potentielt uden nogen forsørgelse, altså med nul kroner om måneden.
Fordi vi har taget ansvaret på os, og fordi vi har kunnet lave aftaler og er sådan nogle, som man kan lave aftaler med, har vi rent faktisk sikret folk en forsørgelse.
Jeg agter absolut ikke at overlade serveretten på hverken det her eller andre områder til hr. Lars Løkke Rasmussen.
Det er da min klare ambition, at det også, når dagpengekommissionens anbefalinger kommer, og når vi er kommet gennem et valg, er socialdemokrater, der sidder for bordenden, og at det er den venstre side af salen, der har serveretten.
Det synes jeg vi i fællesskab skulle arbejde frem imod.
Martin Geertsen (V), 2014-10-09:
Tak for det.
Jeg kan mærke ordførerens karma helt hernede, og på den karma kan jeg mærke, at der simpelt hen er noget på asylområdet, vi bliver nødt til at have boret en lillebitte smule ud.
Det er jo tankevækkende, at regeringen har nedjusteret sine forventninger til dansk økonomi fem gange.
Samtidig har man opjusteret forventningerne til antallet af asylansøgere fem gange.
Først var det 4.500, så var det 7.500, så var det 10.000, så var det 14.000, og nu er det 20.000.
Og mon ikke, der er en risiko for, at det tal kan stige endnu mere, således at man bliver nødt til at lave en sjette opjustering – samtidig med at man kører økonomisk på kanterne i forhold til de regler, som EU opstiller for dansk økonomi. Ordføreren siger her, at man har nogle buffere i finansloven.
Mit spørgsmål til ordføreren er konkret: Er det de buffere, der skal finansiere stigningen i antallet af asylansøgere og de økonomiske udfordringer, der ligger heri?
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Jeg takker for bekymringen.
Det skal vi nok finansiere.
Altså, i modsætning til spørgerens partis finanslovsforslag er vores jo ikke allerede med et underskud.
Og jeg glæder mig bare til at se det finanslovsforslag, som Venstre vil fremlægge nu, hvor det gamle er udløbet.
For det er jo sådan, går jeg ud fra, at Venstres finanslovsforslag er baseret på de gamle vækstskøn, så jeg vil sige, at allerede her kommer man på kanten.
Så har Venstre også tømt samtlige de buffere, som vi har lagt ind, og som jo gør, at man har et spillerum.
Derudover opererer Venstre med 2 mia. kr., 1,5 mia. kr. fra kommunerne, som overhovedet ikke kan lade sig gøre.
Venstre har i tilgift ikke fremlagt et eneste forslag til at stramme på asylreglerne.
Så man må gå ud fra, at med Venstre ville der have været mindst lige så mange asylansøgere, måske endda flere, hvis Venstre ikke agter at støtte op om vores forslag til en stramning her.
Martin Geertsen (V), 2014-10-09:
Jeg vil sige til fru Maja Panduro, at alt det dér har jeg forstået.
Jeg har forstået, at Maja Panduro mener, at Venstre ikke har finansieret det hersens udgiftspres.
Det, jeg bare spørger til, er: Vil regeringen finansiere de udgifter, der er i forbindelse med stigningen i antallet af asylansøgere, som måske er 20.000, som måske er højere?
Vil man finansiere de udgifter via de buffere, man har lagt ind i sit finanslovsforslag – ja eller nej?
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Vi finansierer enhver udgift.
Det gør vores finansminister, og det tror jeg sådan set godt at hr. Martin Geertsen ved.
Det står jo i skærende kontrast til, hvad Venstre gør.
Det vil jeg da frygtelig gerne høre mere om fra spørgeren, i hvert fald hvis han mener, at det hænger sammen på den måde.
Man må bare sige, at vi faktisk har formået at skabe vækst i det her samfund.
Vi har positiv vækst.
Vi har beskæftigelse, der stiger.
Vi har en ledighed, der falder.
Forbrugertilliden går op.
Eksporten går op.
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Men det, der så ikke står klart for danskerne, er, hvad det på nogen som helst måde er, man kan regne med at få, hvis man stemmer på et af partierne i blå blok, f.eks. på hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti.
Det er fair nok, at man gerne vil nøjes med at svare for sig selv, selv om man jo egentlig her i citatet siger, at det giver mening som opposition at fremlægge en plan.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Altså, vi peger ved næste valg på hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister, og det har ikke noget med de andre ting at gøre, og så vil vi kæmpe for vores politik.
Jeg tror egentlig, det forholder sig på samme måde med hensyn til det, som det gør, når det gælder den nuværende statsminister, som jo også håber, at SF og Enhedslisten støtter hende, uden at de dermed har ultimative krav om, hvad det er for en politik, hun skal føre.
Det er jo så styrken efter et valg, der afgør, om det kan lade sig gøre for os at få vores politik igennem.
Det håber jeg meget at det kan, men det afhænger jo også af, om danskerne vil bakke os op.
Man kunne jo lige vende den rundt og forestille sig, at fru Pia Olsen Dyhr sagde til sig selv: Jeg støtter kun den nuværende statsminister som statsminister, hvis jeg får det ultimative krav igennem, at genoptjeningskravet til dagpengene halveres.
Men det siger fru Pia Olsen Dyhr jo ikke; hun siger, at hun støtter den nuværende statsminister, uanset om hun vil halvere genoptjeningskravet, og det er jo interessant.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-10-09:
Ifølge meningsmålingerne – for der er jo kun meningsmålingerne – ser Dansk Folkeparti ud til at blive et forholdsvis stort parti efter næste folketingsvalg, og I har på forhånd sagt, at I peger på hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister, som jo ved adskillige lejligheder, så sent som her i dag, har sagt, at han ikke ønsker at være statsminister, hvis der ikke kommer nulvækst, og at en ny dagpengeløsning heller ikke må koste en eneste krone mere.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Vil Dansk Folkeparti indgå i eller støtte en regering, som fører nulvækstpolitik i den offentlige sektor, og som ikke halverer genoptjeningskravet til dagpengene?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Jeg tror, at det er vigtigt at huske, at grunden til, at vi landede på 0,8 pct. i realvækst – det er sådan lidt teknisk – i 2011, da vi lavede en fælles økonomisk plan frem til 2020, var, at det var vores vurdering, at det var det, der skulle til, når der kommer flere ældre, flere sygehusudgifter, bedre medicin, som skal honoreres i forhold til danskernes forventninger og behov.
Og det er jo derfor, at vi har holdt fast i, at det er det rigtige.
Så det er jo den vurdering, vi har, nemlig at det er det, der skal til, også når der kommer flere ældre i vores samfund, flere plejeudgifter og den slags ting.
Derfor har vi jo, kan man sige, holdt ret kraftigt fast i det mål, det ønske, selv om andre partier så efterfølgende har valgt at gå til næste valg med en anden politik.
Det er jo et tal, der er baseret på en reel vurdering af, hvad der var nødvendigt.
Der kan vi så konstatere, at de nuværende regeringspartier vel dengang mente, at der skulle noget mere til, fordi det var nødvendigt.
I dag mener de, at mindre er nok.
Sådan kan tingene jo ændre sig.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Et af de områder, hvor der er stor forskel, er jo, i hvilket omfang man mener der skal bruges mere i den offentlige sektor.
Hvor vigtigt er det for Dansk Folkeparti at kunne fastholde sit ønske om 0,8 pct.s vækst i den offentlige sektor?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Det er jo et rigtig godt spørgsmål, altså om danskerne er klar over, hvad andre partier end mit eget mener.
Altså, det her er noget tricky.
Jeg vil godt sige, at jeg gør mig meget umage med at fortælle danskerne, hvad Dansk Folkepartis politik er, hvad vi står for, og hvad vi gerne vil have gennemført, så danskerne i hvert fald er klar over, at hvis de sætter krydset ved liste O, Dansk Folkeparti, får de en kamp for den politik, som vi står for.
Sådan er det.
Så er der andre partier, som lægger en anden politik frem.
På nogle områder vil danskerne kunne se – i forhold til retspolitikken, som vi har været ude med noget fælles om, og i forhold til nogle værdipolitiske spørgsmål; der er i hvert fald nogle ting på asylområdet osv. – at der er nogle fælles initiativer, men så er der selvfølgelig også nogle områder, hvor danskerne kan se at der er forskelle.
Og så er det jo på en valgdag således, at man f.eks. skal vælge, om man skal stemme på Radikale Venstre, eller om man skal stemme på SF eller Enhedslisten.
Der må vælgerne jo gøre op med sig selv, hvem de helst vil give stemmen, og hvilken fylde den politik så skal have efter et folketingsvalg.
Der håber jeg selvfølgelig på stærk opbakning til Dansk Folkeparti, så vi kan presse vores politik igennem.
Det siger sig selv.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Tak for det.
Nu er det jo hr. Kristian Thulesen Dahl selv, som har sagt, at det skal lægges meget klart frem for danskerne før et valg, hvad man kan rette sig efter efter et valg.
Mener hr. Kristian Thulesen Dahl, at det står danskerne klart, hvad det er for en plan, en Venstreledet regering støttet af Dansk Folkeparti vil lægge frem?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Jeg vil sige to ting.
Det ene er, at hvis man beder de fire partier, der peger på en ny statsminister i forbindelse med et folketingsvalg, om at kunne fremlægge sådan en sammenhængende økonomisk politik, der er ens, så kunne det jo være sjovt nok at spørge fru Maja Panduro – det kan jeg måske få lejlighed til senere på dagen i en anden runde – om det samme krav så gælder de partier, der peger på den nuværende statsminister.
For jeg har forstået, at der er ganske stor forskel på den økonomiske politik, som SR-regeringen har og Socialistisk Folkeparti har og Enhedslisten har, men det afholder jo ikke de fire partier fra at være enige om en ting, nemlig at statsministeren skal være statsminister i Danmark.
Sådan er det.
Det var næsten et fru Margrethe Vestager-citat, jeg kom med der.
Den anden ting, jeg lige vil sige, er, at vi ikke agter at stille ultimative krav i forbindelse med at pege på en ny statsminister.
Det gør vi ikke, fordi vi mener, det er nødvendigt, for at vi kan få en større direkte politisk indflydelse, at der kommer et regeringsskifte.
Så er det jo kampen derefter, der, også i forhold til hvilken styrke vælgerne vil give Dansk Folkeparti, afgør, i hvor høj grad vi så kan sætte vores politik igennem
Der håber jeg jo selvfølgelig på markant opbakning fra danskernes side
, så det er mest muligt af Dansk Folkepartis politik, der vil kunne blive gennemført.
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Man kan trods alt heller ikke sige, at det er hen over natten, der skal laves ændringer.
Reformen blev vedtaget i 2010, og nu skriver vi efteråret 2014.
Og nu skal vi så vente et års tid, før vi overhovedet må snakke om det, hvis det stod til Socialdemokraterne.
Måske er det på tide at komme ud af mørket, kan man så tilsvarende sige.
Men hvis Socialdemokraterne er imod dagpengeforringelserne, er det sådan set også positivt, at Dansk Folkeparti – selv om det var dem, der opfandt reformen – har ændret kurs, og at et bredt politisk flertal i Folketingssalen jo faktisk nu ønsker problemet løst.
Derfor bliver jeg også sådan lidt usikker.
For Socialdemokraterne vil hellere overlade serveretten til hr. Lars Løkke Rasmussen, manden, som i sin tid førte kniven mod dagpengesystemet, frem for at handle nu, hvor man faktisk selv sidder for bordenden og kan mønstre et flertal til eksempelvis en halvering af optjeningsperioden til dagpenge.
Hvorfor er det sådan?
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Jeg synes, vi skal værne om vores særlige danske arbejdsmarkedsmodel.
Det er faktisk noget af det smukkeste ved Danmark.
Derfor synes jeg faktisk også, at man skal lade være med at foregribe, hvad den kommission kommer med, hvor jo bl.a. repræsentanter fra arbejdsmarkedets parter – dem, der har allermest forstand på vores arbejdsmarked – sidder.
Jeg synes, man skal lade være med at lave meget hurtige løsninger, for sagt i al stilfærdighed var det jo det, der skete sidst.
Der skete jo det, at hr. Kristian Thulesen Dahl kom spadserende ind ad glasdørene ovre i Finansministeriet, slog dørene op og sagde: Hey gutter, jeg har en frisk idé.
Og så foreslog han fordobling af genoptjeningsperioden og halvering af dagpengeperioden.
Så jeg vil bare advare imod, at man laver løsninger hen over natten på det her område, for det synes jeg ikke gik særlig godt sidst.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Godt, det fik vi ikke svar på.
Så går jeg over i en helt anden boldgade.
Noget af det, som Socialdemokratiet og Det Konservative Folkeparti har været enige om, har jo været, at vi har ønsket at komme af med nogle af de danske EU-forbehold, herunder at erstatte vores forbehold på retsområdet med en tilvalgsordning.
Her sagde statsministeren i tirsdags, at der skal laves et grundigt analysearbejde, før man kan lave en politisk aftale.
Jeg vil gerne bede fru Maja Panduro fortælle mig, hvad det analysearbejde går ud på, og hvorfor det skal tage så lang tid, for mig bekendt kan man i løbet af en halv time slå op, præcis hvilke retsakter der er vedtaget, og hvilke vi står uden for, og opgaven er jo så politisk at beslutte sig for, hvad for nogle vi gerne vil være med i.
Så hvad går det analysearbejde ud på?
Det vil jeg faktisk meget gerne høre.
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Jeg synes, det er lidt vigtigt, at man tager det her seriøst.
Jeg må bare minde om, at vores forbehold på det her område er fra 1992 – 1992.
Det er ret længe siden.
Det var dengang, vi vandt EM i fodbold.
Der er sket rigtig meget siden da, også på retsområdet, og det er en lille smule vigtigt, at vi har fuldkommen overblik over – uanset om det er politisamarbejde, eller om det er, hvad vi gør i forhold til terrorister – hvad konsekvenserne vil være af det her.
Det tror jeg simpelt hen ikke på fru Lene Espersen har det fulde overblik over, og jeg føler mig egentlig meget tryg ved, at regeringen siger, at det skal vi selvfølgelig have.
Det, der så er forskellen på den her regering og på de regeringer, vi har haft de sidste 10 år før denne, er, at de jo også havde det stående i deres regeringsgrundlag, men nu tager vi rent faktisk et initiativ til at komme i gang med at få det undersøgt, fordi det er ganske vigtigt for Danmark.
Tina Nedergaard (V), 2014-10-09:
Jeg synes godt nok, at fru Lene Espersen gjorde sig umage med at give ordføreren en mulighed for også elegant at vige tilbage fra spørgsmålene om udgifterne til asyl.
Jeg er ikke nær så flink som fru Lene Espersen.
Altså, lad os lige slå fast, at da finansministeren fremsatte sit finanslovsforslag, gjorde han en ære ud af at sige, at der her skulle trædes så hårdt på speederen, som EU-reglerne overhovedet tillader.
Det vil sige, at man brugte rub og stub.
Efterfølgende har det så vist sig, at antallet af asylansøgere vil blive fordoblet i forhold til det, man havde forventet, og dermed også udgifterne til asyl.
Det er altså rigtige mennesker, der kommer til Danmark – man kan så diskutere, om ikke det var uhensigtsmæssigt, at man gennemførte 31 lempelser i udlændingepolitikken, så man fik den fordobling.
Men det er mennesker, der kommer til Danmark, som skal forsørges og som følge af regeringens politik gå i skole, skal have mulighed for at gebærde sig i det danske samfund og i øvrigt have alle rettigheder.
Derfor skal det finansieres.
Jeg beder ordføreren om at forklare, hvor det er i den offentlige sektor, der skal skæres ned, for at man kan finde midler til at dække disse lovpligtige udgifter.
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Der skal ikke skæres ned.
Og en af grundene til, at der ikke skal det, er jo, at vi i modsætning til spørgerens parti rent faktisk har fremlagt en finanslov, hvor der er tjek på pengene, og hvor der også er nogle buffere – jo, det har vi.
Spørgerens parti har fremlagt et finanslovsforslag, hvor man tømmer alle de buffere og puljer, vi overhovedet har, og hvor man så oven i købet skriver sådan lidt håbefuldt, at hvis nu kommunerne spørger til prisen – og vi i øvrigt genåbner de kommuneaftaler, som man lige nu sidder derude og har lavet budgetter på baggrund af, og det har ved gud ikke været nemt, ved jeg, mange steder – så kan det måske være, at man eventuelt, muligvis kan nå et sted hen, hvor det kan hænge sammen.
Det er jo især flot, når man hele tiden slår ud med armene og siger, at man nemt kan lave nulvækst – og så kan man ikke engang gøre det på en måde, så det hænger sammen et eneste år.
Derfor må man bare lige feje for egen dør, og det må man da i særdeleshed, når det jo er sådan, at med de asylregler, som Venstre havde, ville der ikke være kommet færre til Danmark.
Måske vil der endda komme flere, hvis Venstre ikke vil bakke op om den stramning, som vi nu rent faktisk præsenterer.
Tina Nedergaard (V), 2014-10-09:
Det er jo så faktuelt forkert, og jeg føler ikke noget behov for at besvare spørgsmålet.
Det har hr. Lars Løkke Rasmussen gjort så glimrende som ordfører for Venstre.
Jeg er nødt til at spørge ordføreren om de penge, som vi nu skal bruge ekstra på asylområdet i det kommende finansår.
De ekstra penge svarer vel stort set til de puljer, som finansministeren har afsat til at dele ud af som gaver til Enhedslisten og SF for at få dem til at stemme for et finanslovsforslag.
Så jeg skal spørge regeringens ordfører nummer et, om det er den besked, som vi kan forvente finansministeren giver videre til de røde partier: Der bliver desværre ikke råd til nogen som helst form for velgørenhed med denne finanslov, for takket være vores flertal, takket være de udlændingelempelser, som vi har gennemført, så fordobler vi nu udgiften til asyl, og det er lovpligtige udgifter, som vi selv har lagt stemmer til, og derfor er vi nødt til at afholde dem?
Er det svaret til SF og Enhedslisten fra regeringen, at der ikke er en krone til uddeling, hverken til det ene eller andet gode formål, SF og Enhedslisten måtte komme med?
For der er jo ikke en flad femøre at give til dem.
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Det er jo ikke rigtigt.
Men jeg er sikker på, at SF og Enhedslisten takker for spørgerens omsorg og bekymring.
Man kunne jo spørge tilbage: Agter Venstre at fremlægge et nyt finanslovsforslag – et, hvor økonomien faktisk hænger sammen, selv om alle Venstres borgmestre siger: Vi kan da ikke genåbne kommuneaftalen, og nej, vi kan ikke finde 1,5 mia. kr. ekstra lige sådan med et snuptag?
Eller agter Venstre at fremlægge et finanslovsforslag, hvor der er taget højde også for den her udgift, som spørgeren spørger til?
For det er jo sådan, at i Venstres finanslovsforslag er der ikke en eneste pulje eller en eneste buffer noget som helst sted; dem har man nemlig tømt og drænet.
Venstre har jo ikke stillet et forslag – ikke et forslag – hvor man ville stramme reglerne for at få asyl i Danmark.
Man fremlagde et stort forkromet udlændingeudspil, og det handlede om, at man ville åbne Danmark for en halv milliard udlændinge, som kunne komme hertil og arbejde, hvis bare de kunne få et arbejde til 18.000 kr. om måneden.
Massiv social dumping, lønpres på rigtig mange grupper af danske arbejdere – det er det, der er Venstres svar.
Peter Skaarup (DF), 2014-10-09:
Tak for det.
I tirsdags var jeg en glad mand.
Det var jo fantastisk at høre statsministeren bruge en fin, stor del af sin tale til Folketinget på at fortælle, at vi nu skulle til at have grænsekontrol, og at grænsekontrol virker.
Det, at vi er nået dertil, at vi altså er enige om det, er jo egentlig fantastisk. Jeg har så brugt tiden siden i tirsdags på lige at prøve at tjekke, hvad der ligger i det, regeringen vil lave af grænsekontrol.
Og der må jeg så sige, at jeg er kommet lidt mere i tvivl, og jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren måske var lidt behjælpelig med at fortælle, hvad der ligger i det, regeringen har tænkt sig.
For hvis man læser den rapport, der er kommet fra Justitsministeriet, så kan man på side 25 læse, at anbefalingerne, som jo er givet til regeringen, ikke i sig selv giver et øget kontroltryk, og derfor medfører anbefalingerne ikke merudgifter for politiet.
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Vi er enige om, at grænsekontrol virker.
Så langt kan vi godt komme.
Der, hvor enigheden mellem hr. Peter Skaarup og mig nok hører op, er ved spørgsmålet om hvilken slags grænsekontrol.
Og der må man bare sige, at det, som vi agter at indføre nu, er ikke den gammeldags grænsekontrol, som Dansk Folkeparti fik igennem med Venstre, med at der skulle være de her fine stribede bomme, og så skulle der stå nogle toldere og kontrollere.
Vi tror ikke, det er den bedste måde at løse moderne kriminalitet på.
Vi tror ikke på, at det er det bedste svar på den grænseoverskridende kriminalitet, som jeg tror vi alle sammen er meget optaget af at få skredet ind over for.
Når vi laver grænsekontrol, bliver det på en moderne måde – jo bl.a. med de her nummerpladescannere, som jeg er sikker på at ordføreren kender – og derfor kan man gøre det på en smartere måde, som der er lidt mindre symbolpolitik i, og som jeg faktisk også tror svarer bedre til den form for kriminalitet, vi har.
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Den socialdemokratiske formand slog på kongressen fast, at dagpengereformen er skidt, men at den består til efter et valg.
Og samtidig advarede Socialdemokraternes formand mod hr. Lars Løkke Rasmussen.
Citat: Husk på, at Løkke er ligeglad.
Det sagde hun i sin kongrestale.
Mener den socialdemokratiske ordfører ikke, at det er lidt at gamble med den danske model på arbejdsmarkedet og de tusindvis af mennesker, der har mistet retten til dagpenge, når man udskyder en løsning til på den anden side af et valg, hvor statsministeren jo desværre kunne gå hen og være hr. Lars Løkke Rasmussen?