runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Nødgaard (DF), 2013-12-03:
Det synes jeg også er fint, og det er jo netop det der med, at tiden udvikler sig, og derfor er det forskellige ting, men man skal bare have respekt for nuet også for dem, der er ældre i nuet, så man ikke pådutter folk noget, som de simpelt hen ikke er klar til.
Men jeg vil da egentlig gerne have et svar på noget, fordi jeg ved, at regeringen er meget optaget af, at vi andre skal svare på alt det med økonomi osv.
Hvad vil det koste, hvis det var, at man sagde, at ældre skulle udstyres med en iPad?
Så vil jeg også sige til det der med, at fru Anne Baastrup siger, at selvfølgelig kan der være omsorg: Jamen det er da målet, at der skal kunne være det, men realiteten er jo i hverdagen, at vi får flere og flere henvendelser fra borgere og også fra ansatte, som siger, at det kan de simpelt hen ikke nå, og hvis det er, de står der og skal sørge for, at den ældre bliver vasket, eller de skal sidde og holde lidt i hånd, så bliver det nok, at den ældre bliver vasket.
Anne Baastrup (SF), 2013-12-03:
Altså, dårlig velfærdsteknologi er den der vaskemaskine, hvor man sådan bliver kørt ind.
Det næste er omsorg.
Jeg var ude i praktik i Odense Kommune sammen med en SOSU-assistent, og jeg vil sige, at det, hun bød de gamle, var reel og kærlig omsorg, og jeg mener altså godt, at folk, der er ansat i sundhedsforvaltningen, kan levere gedigen omsorg.
Hvis det er, at de af en eller anden grund oplever at have dårligt arbejdsmiljø og derfor ikke kan have det der overskud, er det jo et spørgsmål om tillid til ledelsen.
Så er det jo et spørgsmål om, at man fra socialudvalget, sundheds- og socialudvalget, eller hvad det nu hedder i dag, tager kontakt til den pågældende plejehjemsleder og siger: Hvordan går det egentlig med jeres efter- og videreuddannelse?
Hvordan er arbejdsmiljøet?
Hvor mange sygedage har de ansatte?
Det er jo et af parametrene på det.
Jeg forventer ikke, at kommunerne leverer en iPad.
Det var et eksempel på, at velfærdsteknologi, som vi jo alle sammen er glade for, kan ældre også have glæde af.
Det var simpelt hen bare almindelig respekt for de ældre.
Og når jeg bliver gammel, bruger jeg min iPad.
Finn Thranum (V), 2013-12-03:
Oplever ordføreren slet ikke, at der er nogle kommuner, som gør det rigtig godt med indførelsen af »aktiv hverdag«?
Ordføreren giver ligesom udtryk for, at vi helt har svigtet de ældre i det danske samfund, at plejecentrene ikke har tid, at seks ud af ti går med ble, og at der er kraftige nedskæringer på den personlige og praktiske hjælp.
Jeg oplever rent faktisk, at rigtig mange kommuner gør et kæmpe stykke arbejde for at tage hånd om de ældre og gøre deres livskvalitet endnu bedre ved nogle simple hjælpeværktøjer, som man vejleder og instruerer borgerne i.
Jeg kommer selv fra en kommune syd for Aarhus, der hedder Odder Kommune, hvor jeg sidder i socialudvalget, og jeg ved i hvert fald, at kommunen dér og mange andre steder har arbejdet rigtig kraftigt med det.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-03:
Det mener jeg helt bestemt, og derfor er jeg også glad for spørgsmålet, så det ikke skal udlægges, som om vi betragter kommunerne som de store syndere i den her diskussion.
De sande syndere befinder sig inde i den her sal, når der skal laves finanslov, når der skal godkendes kommuneaftaler, hvor der gennem de sidste mange, mange år er prioriteret skattelettelser frem for velfærd.
Det er jo konsekvenserne af det, vi kan se i de benhårde fakta, jeg ridsede op i min ordførertale.
Så jeg er glad for spørgsmålet.
Jo, der er mange kommuner, der kæmper for at gøre det så godt som muligt inden for de rammer, de har fået, som helt klart er alt for snævre, og som medfører de nedskæringer, som jeg har dokumenteret.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-12-03:
Jeg har også udtalt mig om de drøftelser, der har været – også i medierne – bl.a. om anvendelse af ble på plejehjem, hvor der jo, må vi også lige sige, er beboere, som har brug for at kunne have en ble.
Bl.a. ved vi også, at der er mange steder, hvor man jo arbejder meget aktivt i forhold til hele træningen – også vedrørende inkontinens og kontinens.
Så i den del af det synes jeg også lige vi må sige at der nogle gange ligger nogle faglige vurderinger.
Men om det tilfælde, som fru Karin Nødgaard nævner her, og andre, der har været fremme, har jeg klart og tydeligt sagt: Der er ingen borger, der skal sidde med en fyldt ble på grund af en vagtplan, der skal gå op.
Det er min klare holdning; det er også det, jeg har tilkendegivet igen og igen.
Og derfor har jeg egentlig svaret mange gange på det spørgsmål: Ingen skal sidde med en fyldt ble, fordi der er en vagtplan, der skal gå op.
Karin Nødgaard (DF), 2013-12-03:
Tak for det, og tak for talen og dermed selvfølgelig muligheden for at kunne stille nogle spørgsmål.
Det er jo ikke første gang, at vi debatterer ældreområdet her i salen med socialministeren.
Den 13. november var ministeren faktisk i salen, og jeg vil gerne lige have lov til hurtigt at citere noget, der blev sagt: »Vi har som samfund en forpligtelse til at hjælpe vores svage borgere, hvis de har behov for hjælp, og det gælder, uanset om der er tale om praktisk hjælp eller personlig pleje.
Ingen svage borgere skal efterlades uden hjælp.
Der er brug for en indsats af høj kvalitet til svage ældre
Senere, som opfølgning på det, sagde ministeren: »Jeg vil gerne understrege, at ifølge serviceloven skal borgeren have den hjælp, som borgeren har behov for, og sådan mener jeg også fortsat det skal være.«
Det er nogle rigtig gode svar, som jeg anerkender, og jeg synes også, det skal være sådan.
Men nu håber jeg så, at ministeren hørte ikke kun min ordførertale, men nu også nogle af de andres – og ministeren var også selv inde på de her lidt personlige beretninger osv.
Vedkommende må vente til om eftermiddagen og må så sidde i sådan en tung ble osv.
Er det så faktisk et brud på serviceloven, når det foregår sådan derude, eller når vi hører, at 80 pct. af beboerne på et plejehjem i en bestemt kommune i Danmark faktisk er udstyret med ble, fordi det er meget nemmere?
Det hænger ikke helt sammen med det her, for jeg er enig i ministerens intentioner.
Benedikte Kiær (KF), 2013-12-03:
Jeg mener faktisk, at pleje og omsorg hører sammen.
Plejen kan jo sagtens også være kærlig og dermed også give omsorg.
Nogle tror, at vi kan bekæmpe ensomhed gennem ældrepleje og gennem kommunale medarbejdere, men der må vi melde pas.
I stedet må vi sørge for, at medarbejderne er klædt på til at kunne hjælpe med at få den ældre til at deltage i nogle sammenhænge, nogle netværk og i det hele taget sørge for, at vi bekæmper ensomhed ad anden vej.
Som jeg sagde i min ordførertale, kan det ske via civilsamfundet og også ved, at familien kommer mere på banen.
Karin Nødgaard (DF), 2013-12-03:
På et andet område, omsorg, vil jeg gerne høre fru Benedikte Kiær komme lidt ind på, om man ikke, hvis man som SOSU-assistent føler, at man er meget belastet, altså har travlt osv., ofte vil skubbe det til sidst.
Kunne det så ikke være en god idé, at vi herindefra siger, at kommunerne faktisk bør have det med som et visitationsparameter for at sikre, at de borgere, der faktisk har behov for måske både pleje og omsorg, får det?
Jeg er lidt nervøs for, at medarbejderne på grund af tidsmangel – og vi hørte også lige nogle tal om, hvor meget der er reduceret i antallet af medarbejdere på institutionerne – ikke har tid til den der kærlige omsorg, som der også er behov for.
Benedikte Kiær (KF), 2013-12-03:
Hvis vi skal undgå de historier om bleer, dårlig mad og skidt pleje, kræver det virkelig, at vi også har fokus på ledelse og sørger for, at medarbejdernes faglighed er høj.
Medarbejderne skal kunne noget så elementært som f.eks. førstehjælp.
Vi oplever desværre i dag, at der er medarbejdere i ældreplejen, som ikke kan førstehjælp.
Samtidig bliver vi nødt til at have fokus på, hvordan vi sikrer, at vi ikke har de her overfyldte tissebleer.
Der kunne vi f.eks. kigge på Randers, kigge på de gode eksempler.
Her har man netop med en fokuseret ledelse og fokuseret indsats virkelig reduceret brugen af bleer markant.
Karin Nødgaard (DF), 2013-12-03:
Nu bliver det jo spændende for ordføreren, for om ikke så lang tid er ordføreren jo ude i den virkelige verden, derude, hvor det hele foregår.
Det synes jeg også bliver interessant, og jeg håber da også, at man herfra kan have en god dialog med ordføreren om, hvordan det foregår rundtomkring andre steder end lige de steder, hvor vi har været.
Tror ordføreren, at det fremtidige scenarie, altså når nu der er kommet den her ene milliard, som man siger er et markant løft, vil være noget, der kan forbedre det osv., at det vil gøre, at vi ikke mere vil høre om overfyldte bleer, om beskidte ældreboliger, om dårlig mad og underernærede ældre osv.?
Det var nogle eksempler, jeg havde i min ordførertale, og som jeg simpelt hen bare havde siddet og pillet ud af de seneste ugers nyheder, aviser, tv osv.
Vil den ene milliard virkelig gøre den store markante forskel, eller er det sådan, at der egentlig burde komme noget mere til området?
Finn Sørensen (EL), 2013-12-03:
Jeg må igen sige, at ordføreren har misforstået vores forslag.
Det er jo som følge af de ældres rettighed, at man sikrer, at pengene bliver brugt til det, de skal bruges til.
Det er det, Enhedslistens forslag går ud på.
Ordføreren svarer ikke på mit spørgsmål, for det er ordføreren, der har købt den bureaukratiske model.
Synes ordføreren ikke, det er bureaukratisk og et indgreb i kommunalt selvstyre med al den her kontrol i stedet for bare at give kommunerne pengene og give de ældre rettigheden?
Benedikte Kiær (KF), 2013-12-03:
Jeg må nu sige, at det i høj grad er Enhedslisten, der har kørt den debat.
Vi haft hele den her debat om den halve milliard kroner til at løfte normeringer i daginstitutionerne.
Jeg hørte Enhedslisten sige gang på gang, at nu skal vi være helt sikre på, at de penge, vi giver til de ældre, herunder penge til at opfylde en rettighed til to bade om ugen, også bliver brugt til det.
Det skal vi have dokumentation for, for nu skal vi ikke blive snydt en gang til.
Hvis man skal have dokumentation for det, kan jeg fortælle ordføreren, at det kræver virkelig meget bureaukrati.
Det vil jeg kalde for mistillid i allerhøjeste grad.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-03:
Det er i første omgang ikke et spørgsmål.
Jeg er nødt til at oplyse ordføreren om, at ordføreren fuldstændig har misforstået Enhedslistens forslag.
Enhedslistens forslag går ud på punkt 1, at give borgeren den rettighed, og punkt 2, at sende den pose penge, som skal til for at indfri retten, ud til kommunerne.
Det er ikke Enhedslisten, der har fundet på, at der skal ansøges i en pulje og dokumenteres og gives revisorpåtegning og hu hej, hvor det går.
Det er ikke Enhedslisten, der har foreslået det.
Det er regeringen, der foreslår det som et, synes vi, meget dårligt alternativ til vores forslag.
Det er den pakke, som ordføreren har købt ved at indgå den finanslovsaftale, for det er lige nøjagtig den model, der er beskrevet i finanslovsaftalen.
Så er mit spørgsmål: Synes ordføreren ikke, at det er voldsomt bureaukratisk med alle de her ansøgninger, med kontrol af, om pengene er blevet brugt, og revisorpåtegning?
Synes ordføreren ikke det?
Det var faktisk det, jeg hørte, men det er ikke Enhedslistens forslag.
Det er regeringens forslag, som Det Konservative Folkeparti har købt i finanslovsaftalen.
Jeg har bare et sidste spørgsmål: Er det ikke et udtryk for mistillid til kommunerne og et indgreb i det kommunale selvstyre?
Thyra Frank (LA), 2013-12-03:
Der er ingen tvivl om, at for Liberal Alliance er det utrolig vigtigt, at vores gamle, som får brug for hjælp, også ved, at de kan få den, og at de får den på de områder, hvor de har brug for hjælp.
Selvfølgelig skal de have hjælp til den fysiske pleje.
De skal have hjælp til rengøring.
Men når det er sagt, vil jeg sige, når vi diskuterer bad, at mine mange år inden for ældreomsorgen har vist mig, at folk faktisk kan leve længe uden en klud i hovedet, men ikke uden et medmenneske, som vil være omkring dem, som vil se dem, som forstår dem som de mennesker, de er, og som vil hjælpe dem med at leve det liv, de levede, inden de fik brug for hjælp.
Jeg har rigtig tit oplevet mennesker, som har mistet troen og håbet og lysten til livet ved ikke at blive set.
Og det ikke at blive set som menneske, det ikke at blive respekteret som det menneske, man er, det ikke at blive holdt af og holdt om og holdt ud er faktisk dræbende.
Ensomheden slår folk ihjel.
Jeg er ikke i tvivl om, at det er rigtigt, som fru Maja Panduro sagde, nemlig at de gamle helst vil kunne klare sig selv.
Det er der ingen tvivl om, og det er også det, jeg har oplevet.
Men der er jo så nogle, der får brug for hjælp, og så kan jeg se, hvad der er deres næste ønske.
Det er at have indflydelse på eget liv, at der er nogle, der forstår, at det, der er vigtigt for dem, ikke behøver være vigtigt for hende, der bor ved siden af.
Og derfor er det også så vigtigt, at når vi taler om velfærdsteknologi – og jeg synes virkelig, der er mange gode ting i det, det er ikke noget, vi skal være bange for, der er også en fremtid i det – bliver vi nødt til at erkende, at vi skal tage det op i hvert enkelt tilfælde.
Vi kan ikke bare sige, at det kan bruges her og her, men vi bliver nødt til at tage op i hvert enkelt tilfælde, for hvert eneste menneske, om det går her.
Men det kan være sådan, at man på trods af overtalelsesevner eller andre ting bliver mødt af et gammelt menneske, som ikke har lyst, som ikke tør.
Jeg ser i hvert fald, at der er mange ting, vi godt kan bruge, men hvis man forestiller sig, at man kan bruge nogle af de her toiletter, der kan betyde, at yngre handicappede kan blive hjemme, eller spisearme eller andet, til demente, så vil jeg sige, at det simpelt hen ikke kan lade sig gøre.
De vil jo blive bange, når de oplever det her.
Så derfor bliver vi nødt til, når det har med velfærdsteknologi at gøre, at basere det på frivillighed og give det som et tilbud til den enkelte borger, så man ikke kommer bagefter og straffer dem, fordi de ikke siger ja tak til det.
Det er ligesom Liberal Alliances tanker om de her ting.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-03:
Også det spørgsmål er jeg rigtig glad for, for så får jeg nemlig lejlighed til at sige, at Enhedslisten ikke er maskinstormere.
Jeg tror, at den velfærdsteknologi, der er under udvikling i de her år, netop giver muligheden for det, som jeg også er enig med hr. Finn Thranum i, nemlig at de ældre, langt de fleste, helt sikkert gerne vil have lov til at blive i deres eget hjem så længe som muligt, ingen tvivl om det.
Og der kan både velfærdsteknologi og det, vi kalder rehabilitering – i loven hedder det genoptræning, dejligt dansk ord – bruges til at sikre det.
Vores bekymring går på en gruppe borgere, måske mindre, men så burde problemet jo også være til at overse, der af forskellige grunde er bange, utrygge ved disse hjælpemidler.
De skal have ret til at sige nej, uden at de dermed skal straffes, ved at der bliver skåret ned på hjælpen.
Og den ret har de ikke i dag.
Finn Thranum (V), 2013-12-03:
I dialogen om brugen af ny velfærd og ny teknologi har jeg sådan en oplevelse af, at ordføreren for Enhedslisten mener, at det kun er af det onde.
Altså, jeg kender da rigtig mange gode eksempler på simple redskaber som hjælp til at tage en støttestrømpe på, som man ellers skulle være afhængig af personale til, og senge, som rejser patienten op.
Der findes rigtig mange gode hjælpemidler.
Jeg har ikke selv været med på Socialudvalgets tur til Japan, fordi der naturligvis var et begrænset deltagerantal, men jeg har været på teknologimesse i Frederikshavn og har set rigtig mange gode tekniske hjælpemidler.
Benedikte Kiær (KF), 2013-12-03:
Jeg har ikke købt nogen som helst bureaukratisk model.
Minimumsrettigheder er bureaukrati.
Så må jeg sige til ordføreren: Hvad er et bad?
Jeg kan fortælle, at da min mor lå for døden, skulle hun ikke slæbes ud og have et bad.
For hende var det nok, at hun fik klaret hygiejnen i sengen, hvor hun blev badet.
For i det, Enhedslisten har stillet krav om, ligger der jo ikke noget om, hvad et bad egentlig er.
Det skal man jo kunne definere for at kunne dokumentere, at pengene er gået til det.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-12-03:
Nu er det ikke så meget det, beslutningsforslaget handler om som sådan, men jeg var lidt inde på det, kan man sige, i min ordførertale, så det synes jeg er helt fair.
Jeg erindrer, at politiet tidligere har været ude at anmærke, at det flytter sig meget, meget hurtigt i Europolsamarbejdet i øjeblikket, og at man kan komme i en situation, hvor man fra dansk side kan komme i klemme på grund af retsforbeholdet.
Det juridisk tekniske kan jeg ikke som lægmand, men jeg vil påpege, at landets politi har været ude at advare om, at det her faktisk kan blive et stort problem.
For det er klart, at en af de allervigtigste ting, som politiet har til rådighed, naturligvis er det grænseoverskridende samarbejde.
Vi ser heldigvis, at kriminaliteten generelt set falder, men mere og mere af den bliver organiseret og grænseoverskridende, så det er selvfølgelig supervigtigt, at vi kan samarbejde på tværs af grænserne i frem for alt Europa, fordi det er vores nærområde.
Pernille Skipper (EL), 2013-12-03:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om, hvad det er i retsforbeholdet, der forhindrer et internationalt samarbejde.
Jeg er i øvrigt enig i holdningen til det beslutningsforslag, der ligger her, men nu siger De Radikales ordfører, at retsforbeholdet forhindrer et tættere internationalt samarbejde om efterforskning og forebyggelse.
Kunne ordføreren f.eks. forklare mig, hvor Norge har et mindre samarbejde om efterforskning og forebyggelse af grænseoverskridende kriminalitet i Europa, end Danmark har?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Nu synes jeg ikke, at det med topskatten er noget lille spørgsmål, og jeg svarede jo faktisk på det.
Det er ikke prioriteringen fra regeringens side.
Det må jo sådan set være svar nok til Det Konservative Folkeparti.
Vi har også finansieret det hele.
Vi har oven i købet finansieret det på en måde, så vi stadig har råd til, at vi kan få en beskeden vækst i den offentlige sektor.
Det, vi mangler svar på i den offentlige debat, er jo: Hvad er det for nogle skatter, Det Konservative Folkeparti og de tre andre partier i oppositionen vil sænke?
Hvordan vil de finansiere det?
Og hvordan vil de egentlig sikre, at vi har et velfungerende velfærdssamfund, når vi skal arbejde med nulvækst?
Så jeg har svaret på det spørgsmål, bare så det står helt klart.
I forhold til barsel ønsker vi jo stadig i regeringen, at mænd tager mere barsel.
Det er godt for familierne, det er godt for børnene, det er godt for fædrene, hvis mændene tager mere af barslen.
Og vi håber, at vi nu også ved samtaler med arbejdsmarkedets parter kan øge mændenes andel af barslen.
Det er jeg ikke i tvivl om vil være godt for det danske samfund.
Lars Barfoed (KF), 2013-12-03:
Jeg synes i hvert fald ikke, det er for meget at forlange, at statsministeren bare svarer på det, man spørger om.
For det lykkes altså statsministeren i stedet for at svare på, om statsministeren principielt synes, det ville være godt at fjerne topskatten, at stille mindst fem spørgsmål til mig og den samlede opposition.
Jeg vil gerne stille et sidste spørgsmål og så om noget helt andet: Jeg er såmænd bare nysgerrig på, hvad regeringens holdning er til det med barselsorlov.
Det Konservative Folkeparti ønsker jo frihed til familierne, så de selv kan bestemme, hvordan de skal fordele orloven mellem mor og far.
Først løb regeringen fra forslaget om, at man ville regulere orloven mere.
Det skulle der ikke være noget af, man skulle ikke reservere mere orlov til fædrene.
Til gengæld kom man med en helt tosset idé om, at nu skulle man betale penge til fædre, der tog længere barselsorlov, igen et forsøg på at blande sig i familiernes liv.
Nu kan jeg forstå, at beskæftigelsesministeren også har opgivet den tanke.
Det synes jeg jo er rigtig godt, men er det så sådan, at regeringen nu definitivt har opgivet at blande sig i familiernes liv, med hensyn til hvordan barselsorloven skal fordeles mellem mor og far?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Bare så vi lige har de økonomiske tal på plads, for hr. Lars Barfoed får det til at lyde, som om der ikke har været forbedringer i økonomien: Jeg understreger kraftigt, at vi ikke er ude af krisen, men der har dog været forbedringer.
Der er bløde indikatorer, men nu er der efterhånden også nogle mere hårde indikatorer, som viser, at der egentlig har været forbedringer i økonomien.
Altså, ifølge tal fra Danmarks Statistik er der 20.000 flere mennesker i arbejde end for et halvt år siden.
Det er da mange mennesker, og det tyder da på, at der er en forbedring i økonomien.
Vi står stadig ved de forudsigelser, vi har gjort, om både i år og næste år i forhold til væksten.
Så kan jeg forstå, at Konservative er tilbage i det gamle spor med topskattelettelser, og der vil jeg egentlig opfordre til, og det kunne være meget spændende, synes jeg, at man i oppositionen blandt de fire partier, som er optaget af skat, kunne blive enige om, hvor man egentlig gerne vil have sine skattelettelser.
Er det i bunden for mennesker, som lige er på vej ind på arbejdsmarkedet, som hr. Lars Løkke Rasmussen nogle gange har foreslået?
Er det arveafgifterne, som hr. Lars Løkke Rasmussen også nogle gange har foreslået?
Eller er det måske nordsøolien, som alligevel ikke skal harmoniseres, sådan som regeringen har foreslået?
Er det skattelettelser til banker og nordsøolien?
Det kunne være interessant at få et lidt klarere bud på, hvilke skattelettelser vi her taler om, og måske også – og det ved jeg godt er meget forlangt – på et tidspunkt få at vide, hvad det egentlig koster, og hvilke velfærdsydelser vi ikke længere skal have, når vi skal give de her mange, mange skattelettelser.
Lars Barfoed (KF), 2013-12-03:
Jamen jeg synes, det ville have klædt statsministeren at bekræfte, at statsministeren er enig i, at det er en tosset ordning, der bliver lagt op til, og erklære sig parat til, at vi finder en anden måde at løse den her udfordring på end den måde, som SKAT har lagt op til.
Så vil jeg godt vende mig til noget andet, for det er jo godt, at vi nu får en positiv økonomisk udvikling i Danmark, men det er jo på et meget, meget lavt niveau.
Og vi har stadig væk ikke set nogen stigning i beskæftigelsen, der betyder en reduktion i ledigheden.
Den ligger nogenlunde på samme niveau, og udsigterne til vækst på det lange sigt er stadig væk ikke spor imponerende.
Men så vil jeg gerne spørge statsministeren, om vi ikke på lidt længere sigt kunne få en ny debat om alt det her med topskat.
Altså, nu er der kommet nye beregninger, og det er altså professorer fra The London School of Economics and Political Science og fra Kraka, der har peget på, at velstandsstigningen, hvis vi fjernede topskatten, ville være dobbelt så stor som det, Finansministeriet hidtil har regnet på.
Det ville betyde, at Danmark blev et land, hvor der var en lille smule mere ulighed, men hvis vi fjernede topskatten, kunne vi få en velstandsstigning i Danmark, der var dobbelt så stor som den umiddelbare provenuindtægt, man får fra topskatten.
Det vil sige, at vi kunne opnå 16 mia. kr. i velstandsfremgang i Danmark, hvis vi fjernede topskatten.
Ville statsministeren ikke synes i hvert fald principielt, at det ville være godt at fjerne topskatten fuldstændig i Danmark og få mere velstand?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Jeg synes, at det lød lidt, som om Det Konservative Folkeparti havde glemt, at man selv var med i tilblivelsen af det.
Jeg synes også, det lød lidt, som om man havde glemt, at man selv var med i den endelige aftale, og som om man løb lidt fra ansvaret for, at man må finde finansieringen.
Vi har jo en høringsfase nu.
Det synes jeg da vi skal gøre, bare vi anerkender, at De Konservative var med i en regering, som opfandt det her, har været med til at vedtage det og sådan set også er forpligtet til at finde finansiering, hvis man ikke længere ønsker forsyningssikkerhedsafgiften.
Det kunne jeg ikke rigtig høre i hr. Lars Barfoeds spørgsmål, og det ville egentlig have klædt Det Konservative Folkeparti.