runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2016-03-03:
Nej, jeg synes, at hr. Michael Aastrup Jensen skulle slappe lidt af og ikke bliver så skinger i stemmen om det her.
Hr. Jonas Dahl er fuldstændig enig i det, jeg sagde her.
Han er også imod det her.
Det er rigtigt, at vi i alle partier har diskussioner om den her udflytning, for der er stærke lokale interesser involveret.
Det ved vi jo godt at der er, og sådan skal det også være.
Men hos os er der ingen som helst tvivl om, at det her bare er en dårlig idé.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-03-03:
Tak for det.
Det var også noget i den retning, ministeren sagde, da vi her for nylig havde samråd om Arbejdsskadestyrelsen.
En anden ting, jeg kunne tænke mig at spørge ind til nu, hvis ministeren kan sige noget om det, er, hvordan ansvarsfordelingen bliver.
Det er jo det, der også er rejst mange spørgsmål om i høringssvarene: Hvordan bliver ansvarsfordelingen i forhold til ATP, i forhold til Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, i forhold til bestyrelsen begge steder og så i forhold til ministeren?
Hvordan bliver ansvarsfordelingen?
For det handler jo både om sagsbehandling, om anke af afgørelser, det handler om instruktionsbeføjelser og så også fastsættelse af regler.
Hvordan bliver ansvarsfordelingen i det her?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-03:
Udgangspunktet her er jo, at der overhovedet ikke sker nogen ændringer for brugerne, altså hverken for de tilskadekomne eller for de virksomheder eller forsikringsselskaber, som arbejder med.
Men det er klart, at når man flytter en virksomhed, som man gør her, så er der en række retssikkerhedsspørgsmål, der skal tages vare på.
Dem har vi redegjort for, og under behandlingen her har der været stillet spørgsmål i forhold til udvalgsarbejdet.
Og der stiller vi op, for det skal der selvfølgelig være klarhed over.
Men jeg er overbevist om, at der er taget vare på retssikkerhedsgarantier, både forvaltningsretlige, klagemæssige osv., således at der ikke er forringelser nogen steder, og således at der er vandtætte skotter imellem drift og klageadgang osv. Derudover vil der være et årligt tilsyn fra beskæftigelsesministerens side både i henseende til sikker drift og i henseende til økonomi, takster osv.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-03-03:
Tak til den socialdemokratiske ordfører, og tak for, at man overordnet set gerne vil udflytte statslige arbejdspladser.
Det er vi jo meget, meget enige om.
Så er ordføreren meget nysgerrig efter, hvad det vil få af betydning, hvis man flytter DIIS til den næststørste by – en by, som jo allerede i dag har et europæisk niveau i forhold til forskning.
Kender ordføreren til byerne Brügge, München, Milano, Bonn, Glasgow og Bergen?
Det tror jeg ordføreren gør, og hvis ordføreren lægger mærke til det, er det alle sammen byer rundtom i Europa, der ikke er hovedstæder, og det er alle sammen byer, som har store forskningspolitiske institutioner, som er blevet placeret der, og som agerer lidt på samme vilkår som DIIS.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Kan ordføreren ikke godt se, at hvis det kan lade sig gøre i andre europæiske lande, hvor man visionært har sagt, at der også skal ske udvikling uden for deres hovedstæder, så kan det godt lade sig gøre at flytte DIIS til Aarhus med de store fordele, der også er i Aarhus i forhold til en nem adgang til medier, nem adgang til Billund Lufthavn, nem adgang til Aarhus Universitet og deres høje niveau osv.?
Mogens Jensen (S), 2016-03-03:
Jeg er godt bekendt med de byer, som hr. Michael Aastrup Jensen nævner.
Jeg kender ikke alle forskningsinstitutioner i de byer.
Der er formentlig nogle, der er rigtig, rigtig gode og velfungerende.
Det vil jeg slet ikke betvivle.
Det er DIIS jo også.
Altså, der er jo ingen, der har betvivlet, at DIIS fungerer rigtig godt på den måde, som DIIS fungerer på i dag – tværtimod.
Det tror jeg også at en forskningsinstitution i Brügge, som var et af de eksempler, hr. Michael Aastrup Jensen nævnte, ville bede om, hvis det var sådan, at de blev bedt om at flytte et andet sted hen.
Så skal der ligesom være noget saglig og faglig fornuft i det.
Og der vil vi gerne have undersøgt nærmere end det, der ligger i regeringens, må jeg nok sige, noget sparsomme høringsnotat, hvad konsekvenserne konkret bliver.
Det håber jeg også Venstre vil medvirke til.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-03-03:
Venstre indgår altid gerne i en dialog, absolut.
Især når vi alle sammen forhåbentlig er enige om det, som ordføreren selv var inde på, nemlig at vi skal have udflyttet statslige arbejdspladser der, hvor det giver mening.
Og det giver jo mening her, hvis man ønsker, at studerende, når de er færdige på Aarhus Universitet, på Aalborg Universitet eller på Syddansk Universitet, ikke som i dag behøver tage til København for at kunne få arbejdspladser som f.eks. de her forskningsarbejdspladser.
Så er ordføreren, som jo selv er valgt i Jylland, ikke enig i, at hvis vi skal have stoppet den centralisering, der desværre er inden for det her forskningsmiljø, så er det også nødvendigt at gå foran og turde tage sådan en beslutning?
Mogens Jensen (S), 2016-03-03:
Det er der rigtig mange i mit parti der er, og vores udgangspunkt er også, at vi gerne vil medvirke til, at der er balance i fordelingen af statslige arbejdspladser.
Men det skal ikke ske på bekostning af faglighed.
Det skal heller ikke ske økonomisk for enhver pris.
Jeg har jo set, at regeringen af de årsager allerede har aflyst i hvert fald noget af den udflytning, man havde planlagt.
Så det er bare det: Vi vil gerne have tingene fuldt belyst, før vi tager endelig stilling.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-03-03:
Jeg må altså indrømme, at jeg er noget uforstående over for den socialdemokratiske tale.
Når jeg sådan hører argumenterne, kan jeg da ikke se andet, end at det må føre frem til et nej til det her.
Ordføreren siger, at han så har stillet en masse spørgsmål, som han vil have svar på, om, hvor mange centrale arrangementer og høringer man har, hvor meget man bruger eksterne og udenlandske folk, hvor meget kontakt man har til ambassader osv. osv. Men det fremgår jo af de høringssvar, der er kommet, at der er stor forskel på, om det ligger i København eller i Aarhus.
Hvis man ser på de spørgsmål, der blev stillet af den socialdemokratiske ordfører, kan der ikke være nogen som helst tvivl om, at når der bliver svaret på dem, vil svaret være, at det bør blive i København.
Derfor forstår jeg ikke, hvorfor man ikke kan tage sig sammen og allerede nu sige nej til det her.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-03:
Det er det ene.
Det andet er, at der sammenkædet med det foregår overvejelser om udvikling af et nyt sagsbehandlingssystem.
Det tredje er, at det driftssystem, vi har i dag, er så sårbart, at Arbejdsskadestyrelsen simpelt hen aktuelt ikke kan flytte nogen steder.
Derfor skal den indtil videre blive boende, hvor den bor.
Men aktuelt flyttes ansvaret til ATP, hvis lovforslaget bliver vedtaget, således at man er i stand til at sammenkæde udviklingen af nye sagsbehandlingssystemer med vurderinger af, hvordan et nyt it-system skal opbygges, således at man er i stand til at få udviklet og implementeret det for derefter at skaffe grundlaget for, at man fysisk kan flytte styrelsen.
Der vil blive taget vare på, at den fysiske flytning vil ske på basis af tilbundsgående analyser fra ATP's og Beskæftigelsesministeriets side, så der er intet, der kommer til at foregå hverken uovervejet eller over hals og hoved.
Tværtimod mener jeg, at vi har lavet en form for synergiløsning på nogle meget alvorlige problemer, man står med og har stået med i en årrække.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-03-03:
Hr. Christian Juhl har glimrende læst noget op fra høringssvarene, og der kunne man jo høre, at noget af det, som virkelig går igen, er bekymringen for, at der kan være sikker drift, altså at man får en forkortelse hellere end en forlængelse af sagsbehandlingstiden i forbindelse med den her udflytning.
Så kunne jeg godt tænke mig, at ministeren måske ville uddybe det og sige lidt mere om det, han snakkede om her i sin tale, nemlig hvordan processen bliver i forbindelse med den planlagte overtagelse og udflytningen af Arbejdsskadestyrelsen.
Hvordan bliver rækkefølgen i det her?
Hvor lang tid kommer der til at gå?
Hvor er vi henne i forhold til den sikre drift, inden der sker en udflytning?
Det vil jeg gerne høre ministeren sige noget om.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Men hvis man forringer arbejdsskadesagsbehandlingen, fordi man har et helt andet mål med institutionerne, er man så ikke på gale veje alligevel, uanset hvad man har lyst til at nå af andre mål?
Jeg mener, at hvis man skaber nogle ulykker for nogle meget, meget pressede mennesker i samfundet, altså de arbejdsskadede, fordi man ønsker at flytte en arbejdsplads, kunne man så ikke eksperimentere med nogle institutioner, der virkelig har overskud og plads til nye udfordringer i stedet for?
Kristian Jensen (V), 2016-03-03:
Med hensyn til høringssvarene er det rigtigt, at mange af dem, der har afgivet høringssvar, er negative.
Jeg går ud fra, at der blandt dem, der ikke har afgivet høringssvar, må være nogle, der ikke har afgivet det, fordi det enten er en idé, de støtter, eller er en idé, de ikke har så stærke holdninger til, fordi de netop ser det på samme måde som regeringen: At der er et forskningsmiljø i Aarhus, som de også kan deltage i.
Det er korrekt, at der for nogle af dem, der i dag er tæt på DIIS, vil være en længere afstand, når de flytter til Aarhus.
Omvendt vil der være nogle, der vil komme tættere på.
Og rigtig mange af DIIS' kontakter – dem, de skal have til at komme for at være oplægsholdere eller andet – har altså i forvejen en ret lang transporttid, fordi de kommer fra et stort internationalt område for at deltage og være med.
Derfor mener jeg ikke, at det er en hæmsko for DIIS' arbejde, at det ligger i Aarhus, på trods af at det for nogle giver en længere rejsetid, men for andre vil det så give en kortere rejsetid.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-03-03:
Hvis Enhedslisten har nogle andre forslag til arbejdspladser, der kan rykkes ud, er jeg sikker på, at regeringen vil lytte til det.
Men nu siger jeg det bare, som det er: Her bliver foretaget en udflytning af arbejdspladser, fordi der er et ønske om det for at skabe en bedre balance i Danmark.
Det er ikke noget, jeg som valgt i hovedstadsområdet har fundet på.
Men partiet støtter, at det gøres, og så må man også stå ved det, når der kommer nogle konkrete forslag, og det gør vi med åbne øjne.
Det kan godt være, at jeg er den eneste, der indrømmer det, men alle ved jo, hvad det handler om.
Det handler om at skabe den udflytning, og så må man gøre op med sig selv, om de ulemper, der måtte være undervejs, er nogle, man kan stå ved.
Og det synes vi det er i det her tilfælde.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Så vidt jeg husker, har ministeren et meget stort kendskab til organisationen Dansk Arbejdsgiverforening, som jo også har givet et høringssvar her.
Gør det ikke indtryk, at en organisation som DA er betænkelig ved det her og tænder nogle røde lamper og siger til ministeren: Pas nu på med det her.
Det er måske det forkerte tidspunkt at gøre det her på eller den forkerte måde at gøre det på?
Det andet er, at hr. Rasmus Jarlov fra Det Konservative Folkeparti jo, som han selv udtrykte det, meget ærligt sagde, at hovedformålet er at flytte arbejdspladser ud i landet, og at man har fastsat det som et ideologisk princip.
Hvis det så giver nogle ulemper – og det gør det nok – ja, så tager man dem med.
Er ministeren enig i, at der er ulemper for de arbejdsskadede forbundet med, at man omorganiserer på den her måde?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-03:
Alle høringssvar bliver nøje gennemgået, og alle advarselssignaler bliver gennemtænkt, og det uanset hvem de kommer fra.
Så på den måde gør alle høringssvar på en eller anden måde indtryk på os i en lovproces.
Der er ikke nogen vurdering fra vores side af, at der er ulemper knyttet til de dispositioner, vi foretager.
Der er altid udfordringer, når man ændrer nogle ting, men det er min vurdering, at det er påtrængende nødvendigt at ændre hele det organisatoriske grundlag og hele forretningsmodellen for arbejdsskadesagsbehandlingen i Danmark.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Jeg er ikke enig med ministeren.
Jeg tror, han overser en stribe ting, som vil belaste Arbejdsskadestyrelsens medarbejdere ekstra, og som ministeren selv skriver i et af svarene, kan man ikke forvente, at det giver et fald i behandlingstiden lige med det samme.
Det tror jeg at han får ret i, og måske få han ret i, at der slet ikke vil komme nogen forbedring i kraft af det her.
Det andet er, at ATP laver storskalasagsbehandling på et relativt enkelt område, som er til at overskue, og det er meget nemt at gøre.
Det her drejer sig derimod om individuel sagsbehandling, og den enkelte arbejdsskadesag er sjældent ligesom den, man havde fat i for 3 timer siden.
Det vil sige, at det er en meget kompliceret sagsbehandling – der kan man ikke tale om storskala, det kan ikke lade sig gøre.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-03-03:
Og som hr. Christian Juhl ved, står vi med en styrelse, der i årevis har været i krise på grund af for dårlig kvalitet, på grund af genoptagne sager og på grund af et fuldstændig kasseret it-system, hvilket har haft den konsekvens, at man arbejder med et sagsbehandlingsgrundlag, der er flere årtier gammelt.
Vi er stærkt udfordret, og håndteringen af de udfordringer bliver der efter regeringens opfattelse taget bedst vare på ved at flytte institutionen til arbejdsmarkedsinstitutionen ATP, som både har kompetencer på disse felter og har professionalisme i at udvikle og drifte systemer af denne karakter. Vort mål at gøre tingene bedre og at få flyttet ting ud i Danmark, således at vi kan skabe et helt Danmark.
Vi mener naturligvis ikke, at der er et eneste punkt, hvor det her er ringere, end det ellers ville være.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Vi er ikke ligeglade med, om der er balance i landet.
Vi vil også gerne tage det alvorligt, at man ikke skal gøre det ringere og dyrere at drive en offentlig institution ved at have et eller andet ideologisk mål om at flytte rundt på nogle arbejdspladser.
Der skal være sund fornuft i det.
Det skal være sådan, at det gør gavn for den pågældende institution at flytte den, og det skal være sådan, at den passer fornuftigt ind i det område, som den kommer til, uden at gøre større skade der, hvor den kommer fra.
Det er noget, der siger sig selv.
Så var det i øvrigt ordføreren selv, der startede med at snakke med Socialdemokraternes ordfører om valgkredse, og hvad det betød for valgkredsene.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-03-03:
Man skal da altid have respekt for, at spørgsmålene skal besvares.
Det er da rigtigt nok.
Men det er jo ikke altid, det er så besværligt, som det så gøres til.
Jeg mener: Vi er ti tidligere udenrigsministre, heriblandt nogle socialdemokratiske, der jo ikke er et sekund i tvivl om, at det her er en dårlig idé.
Man har kontakter til ambassader, udenlandske forskere, eksterne aktører, forskellige arrangementer osv. osv.
Der er ingen, der er i tvivl om det.
Derfor fatter jeg simpelt hen ikke, at det ikke skulle være lidt nemmere for Socialdemokraterne bare at sige: Det her siger vi altså nej til.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-03-03:
Jeg er simpelt hen ikke enig i, at det med sikkerhed bliver ringere og dyrere.
Det tror Dansk Folkeparti ikke det gør.
Martin Lidegaard (RV), 2016-03-03:
Mange tak.
Venstres ordfører vil jo rigtig gerne gøre det her til et spørgsmål om københavneri, altså et spørgsmål om, hvorvidt man tror på, at Aarhus' forskningsmiljø vil kunne løfte den her opgave.
Det er slet ikke spørgsmålet for mig.
Selvfølgelig vil Aarhus kunne det.
Aarhus har allerede nogle af verdens bedste hoveder, både på det her område og mange andre.
Men det er heller ikke det relevante spørgsmål.
Det relevante spørgsmål er, hvorfor man – med alle de økonomiske, faglige og menneskelige omkostninger, det altid har, når man flytter en institution – skulle flytte en velfungerende forskningsinstitution fra København til Aarhus.
Jeg synes nærmest, det er en fornærmelse mod Aarhus, at regeringen åbenbart betragter landets næststørste by som udkantsområde.
Det er da et af de mest velfungerende vækstcentre i landet.
De har jo velfungerende forskningscentre, som de driver på landsplan: DMU, for nu bare at tage et eksempel, og flere af landbrugets centrale forskningscentre.
Jeg kunne da ikke drømme om at sige: Lad os nu få det flyttet et andet sted hen i landet, hvor der i øvrigt i forvejen er vækst.
Så hvorfor i alverden flytte DIIS?
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-03-03:
Jamen jeg er da glad for, at Aarhus får lov til at have landbrugsvidensarbejdspladser, men alt andet skal man åbenbart beholde i København.
Lad os tage Bergen som eksempel.
De holder over 100 events, og der er lige omkring 70 personer, som arbejder på instituttet.
De udgiver en lang række bøger, rapporter, artikler osv.
Her taler vi om Bergen, som ligger – hvis man kører i bil i hvert fald – ret langt væk fra Oslo.
Og det kan sagtens lade sig gøre.
Der er der ikke nogen, der taler om vidensarbejdspladser, der nu går helt tabt, og at det slet ikke kan lade sig gøre, da der skal være kontakt til ambassader osv. osv. Jeg står fuldstændig hundrede procent fast på det, jeg hele tiden har sagt, nemlig at jeg overhovedet ikke kan se nogen saglige argumenter for, at det ikke kan lade sig gøre at flytte en forskningsinstitution fra en by til en anden by, hvor de i forvejen har et højt niveau.
Grunden til, at det er en kæmpe fordel – det nævnte jeg også i min tale – er bl.a., at de her mennesker så ikke skal rejse til København, hvis de ønsker at arbejde inden for det her felt, sådan som de er tvunget til i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2016-03-03:
I al respekt synes jeg ikke helt, at ordføreren svarer på mit spørgsmål.
Jeg har ikke betvivlet, at man kunne lægge en forskningsinstitution i Aarhus.
I øvrigt står DMU for Danmarks Miljøundersøgelser, så det har ikke så meget med landbruget gøre, men der er også flere andre eksempler på landsdækkende forskningsinstitutioner, der ligger i Aarhus – selvfølgelig.
Det, der er spørgsmålet, er: Hvorfor skulle man ødelægge et velfungerende eksisterende forskningsmiljø, der er opbygget over mange, mange år, og flytte det bare for at flytte det?
Aarhus er jo ingenlunde noget udkantsområde, og jeg forstår ikke den der lidt mærkelige tankegang med, at nu flytter vi det, fordi det bare er godt at flytte det.
Jeg forstår godt, at det med den valgkreds, som ordføreren har, kan være fristende, men set ud fra sådan en almindelig faglig betragtning forstår jeg det ikke helt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-03-03:
Det ene er, at hvis man ønsker at arbejde inden for forskning på det udenrigspolitiske eller sikkerhedspolitiske felt osv., når man er færdiguddannet fra Aalborg Universitet, fra Aarhus Universitet eller fra Syddansk Universitet, så vil det være en kæmpe fordel, at der så også er nogle arbejdspladser til det, i stedet for at det er sådan som i dag, hvor man mere og mere er tvunget til at rejse til København for at kunne arbejde inden for det her felt.
Derudover vil det også være en styrkelse af Aarhus Universitet, det vil være en styrkelse af hele forskningsmiljøet.
Og vi mener det alvorligt, når vi siger, at der skal være bedre balance, inklusive i forskningsmiljøet.
Derfor er det en god idé.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Jo, men regeringen siger så meget.
De siger også, at de offentlige institutioner skal drives bedst og billigst.
Det her er et stort eksperiment, som man ikke kender resultatet af bagefter.
Vi har lige snakket om Arbejdsskadestyrelsen, som nu er i stor risiko for at blive en ringere styrelse med en ringere offentlig service og en dyrere offentlig service, fordi man flytter den.
Nu skal vi til DIIS.
Hvis man flytter en velfungerende institution fra en by til en anden, endda fra en storby til en anden storby, så kan der i mit hoved kun være et argument for det, nemlig at den ligger tæt på ordførerens valgkreds.
Han er så begejstret, at han helt stråler over det.
Det er da under lavmålet at lade de offentlige institutioner være kanonføde for regeringens politikeres valgkamp.
Det går ikke.
Det kan vælgerne da gennemskue.
Arbejdsløse ufaglærte fra min fagforening skal jo stå til rådighed og rejse mange, mange timer til alle mulige mærkelige steder.
Var det ikke en bedre idé at lave nogle nye arbejdspladser i stedet for at flytte rundt på dem, vi har?
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-03-03:
Ud over at han benævnte Randers som den femtestørste by – det er nu desværre kun den sjettestørste – tager han også fejl på alle andre områder.
At sige, at det her skulle have nogen som helst sammenhæng med, hvor jeg stiller op eller ej, er jo så absurd og på et så lavt niveau, at selv jeg er overrasket over, at Enhedslisten overhovedet vil gå ned på det niveau.
Lad os holde os til fakta.
Fakta er, at Aarhus er Danmarks næststørste by.
Fakta er, at Aarhus har et forskningsmiljø på et rigtig, rigtig højt niveau allerede i dag.
Det må selv en randrusianer erkende.
Det er derfor, at jeg støtter det helhjertet og siger, at jeg synes, det her er vejen frem.
Det kan godt være, at Enhedslisten så er hamrende ligeglade med, om der skal være balance i landet og mener, at alle bare skal tage til København, hvis de skal arbejde inden for det her felt.
Det er jeg bare uenig i.
Mogens Jensen (S), 2016-03-03:
Nu er jeg jo glad for på ordførerens vegne, at SF's ordfører allerede er afklaret i det her spørgsmål og åbenbart mener, at det bør Socialdemokraterne også være.
I det socialdemokratiske gruppeværelse er der altid plads til folk, der gerne vil præge Socialdemokratiets politik.
Men når vi har valgt endnu ikke at tage stilling til det her, er det faktisk, fordi der – til trods for at der stort set kun er kommet kritiske høringssvar i forhold til nogle af de spørgsmål, jeg stiller – heller ikke i høringssvarene er svar på nogle af de forhold, som jeg har nævnt her.
Det er rejst som kritikpunkter.
Men for at vurdere, om det er reelle kritikpunkter, og for at vurdere, i hvor stort omfang det er et problem, er vi simpelt hen nødt til at få nogle flere tal på bordet.
Det er for at kunne vurdere den endelige konsekvens af at flytte DIIS.
Jeg håber da også, at SF vil have respekt for, at vi får belyst sagen til bunds, før vi tager stilling.
Christian Juhl (EL), 2016-03-03:
Jeg snakker sådan set ikke om overgangsproblemer med at flytte.
Selvfølgelig tager det tid at flytte og finde sit nye kontor og sådan nogle ting.
Jeg tænker på selve driften, selve det, som institutionen skal yde til samfundet.
Der har jeg forstået, at ordføreren er tilhænger af, at det både skal være godt og billigt, når det offentlige laver noget.
Hvis det så bliver ringere og dyrere, men trods alt bliver flyttet ud til provinsen, er det så et mål i sig selv at gøre det, og så må man betale den pris?
Jeg mener: I det her tilfælde er det helt oplagt, at det bliver ringere og dyrere.
Men alligevel vil man flytte det til en anden storby.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-03-03:
Jeg tror, jeg et sted i min tale var inde på, at det vil være forbundet med udfordringer, men vi tror på, at det er noget, der kan overkommes på lidt længere sigt.
Det er klart, at selv den mindste flytning af et kontor er forbundet med vanskeligheder i starten, men vi tror på, at man på den længere bane vil kunne overkomme de problemer.
Mogens Jensen (S), 2016-03-03:
Jamen som sagt er der plads i den socialdemokratiske gruppe, hvis man gerne vil ind og påvirke, hvordan den socialdemokratiske gruppe tager stilling til tingene, og hvilken stillingtagen vi har.
Jeg kan kun sige, at vi også har noteret os, at der stort set kun er kommet kritiske høringssvar.
Vi har også noteret os, hvad en lang række udenrigsministre har sagt om sagen.
Det indgår selvfølgelig også i vores overvejelser om sagen.
Men netop i forhold til også at vurdere det her sagligt og fagligt er vi simpelt hen nødt til at have et bedre overblik over omfanget af møder, rejser osv. og dermed også over, hvilken konsekvens det konkret vil have at DIIS bliver flyttet.