runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-04-25:
Jeg kunne forstå på det sidste, Venstres ordfører sagde her, at når de 80 pct. af befolkningen, der er medlem af folkekirken, synes, at det er helt fint, at folkekirken har en fortrinsstatus og står for registreringer osv., er der ingen grund til at lave noget om.
Det synes jeg er en lidt sjov demokratiopfattelse, når det nu ellers har været demokrati, man har argumenteret med og brugt som begrundelse for, at landet ville bryde sammen, hvis kirke og stat blev adskilt.
Sådan kan man næsten høre den argumentation, der har været.
Derfor vil jeg gerne høre, om Venstre slet ikke overvejer, at det godt kunne betyde noget for den del af befolkningen, som slet ikke er troende, eller som har andre opfattelser eller andre religioner, at man har en statsanerkendt folkekirke, og at man skal have registreret sine fødsler osv. hos en bestemt religiøs opfattelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-25:
Jamen det er jeg enig i.
Som jeg også var inde på før, forholder jeg mig til beskrivelsen af udviklingen af demokrati og frihed og udtaler mig dermed ikke om andre lande.
Men når hr. Jesper Langballe bruger ordet dynamik, kan jeg selvfølgelig ikke nære mig for at sige, at de store forskelle, som jeg også ser mellem den måde, vi driver teologi på her i Danmark, og den måde, man i hvert fald i nogle muslimske lande driver teologi på, jo netop begrunder den manglende dynamik.
Når man ser på den måde, vi her i Danmark fortolker Bibelen på, og på de videnskabsprincipper, vi bruger, er det nogle ganske andre end i den muslimske verden.
Som lutheraner føler jeg også selv den skelnen stærkt.
Jeg vil ikke begive mig ind på, hvordan det er i dag, for jeg vil ikke fornærme mine EU-partnere med hensyn til det økonomiske, men jeg vil sige, at når det drejer sig om hele denne dynamik i verden, har vi jo set den samme tilbageholdenhed på grund af underkuelsen i det gamle Sovjet.
Det var jo præcis det samme, fordi staten jo gjorde gældende, at den skulle være både det verdslige og det kirkelige regimente.
Der var ikke noget frit videnskabssyn og ingen kritisk dialektik osv. osv., så det er ikke bare i den islamiske verden, vi ser det.
Det er også i den verden, hvor ideologierne hersker og sætter sig på folkets sjæl.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-25:
Jeg takker for svaret og vil så bare afrunde spørgsmålet ved at sige, at det jo er ganske påfaldende, at forskellen mellem det, man tidligere kaldte ilande og ulande, jo simpelt hen er den rent geografiske forskel mellem kristenheden og hedenskaben.
Bente Dahl (RV), 2008-04-25:
Jeg har et enkelt, måske to spørgsmål om blasfemiparagraffen, som ministeren var inde på med en ganske kort kommentar.
Den radikale holdning er, at blasfemiparagraffen ikke beskytter guder, men mennesker, og jeg vil gerne høre ministerens holdning.
Hvis man afskaffer blasfemiparagraffen, mener ministeren så, at der er andre paragraffer i injurielovgivningen, diskriminationslovgivningen og andre lovgivninger, som kan varetage den opgave at beskytte anderledes troende mennesker?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-25:
Som jeg nævnte, er det jo justitsministerens område, så jeg vil ikke gå ind i detaljerne.
Men jeg vil foreslå, at man i Kirkeudvalget rekvirerer et udmærket svar, som den nuværende justitsminister for nogle år siden gav Retsudvalget på netop et spørgsmål om, hvilke områder straffelovens § 266 beskytter.
Angående blasfemibestemmelsen har Folketinget fået svar, men svaret til Retsudvalget er et ganske udmærket, pædagogisk svar, så det vil jeg henvise til.
Ja, det er jo tradition, at en minister slutter en forhandling om et forslag, som en minister har fremsat.
Men man kan sige, at det jo næsten er lidt vanskeligt at sige andet end tak for tilslutningen.
Jeg har indtryk af, at man efterhånden har fundet en form i Indfødsretsudvalget, som er blevet meget bedre, efter at jeg er udtrådt af Indfødsretsudvalget - der hersker en anden orden, har jeg indtryk af og det betyder selvfølgelig også noget for os i Integrationsministeriet, og det vil jeg da ikke undlade at kvittere for.
Så skal jeg også sige - for der er jo nogle, der mener, at integrationsministeren er både tavs og fraværende på alle måder - at når jeg ikke mødte op til Indfødsretsdagen forleden dag, ja, så skyldes det, at jeg jo altså er i den situation, at jeg ofte om søndagen, både i kirketiden og uden for kirketiden, er kirkeminister, og det var jeg også i søndags.
Der er jo den forskel på indfødsretsloven og andre, at Folketinget her har en større indflydelse og i højere grad er sagsbehandler, og det ved fru Astrid Krag naturligvis godt, så det er også mere af hensyn til omverdenen, at jeg siger det, og partierne kan jo indgå de aftaler, de kan blive enige om.
Så kunne jeg forstå på hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det var galt, at fru Britta Schall Holberg som medlem af Indfødsretsudvalget havde udtalt sig om et folketingsvalg.
Jeg kan ikke helt høre, om hr. Simon Emil Ammitzbøll er utilfreds med, at fru Britta Schall Holberg har udtalt sig, for jeg behøver heller ikke at fortælle hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det er statsministeren, der udskriver valg.
Og det lød som en meget stor bebrejdelse over for et fraværende folketingsmedlem, og derfor er jeg altså nødt til at sige, at hr. Simon Emil Ammitzbøll jo havde haft mulighed for, hvis han havde fået flertal, at få fremskyndet den sag i udvalget før valget.
Han ved jo udmærket godt, at det er statsministeren, der udskriver folketingsvalg, og at det kan komme som en tyv om natten, og det gør det som regel.
Jamen jeg må sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det stadig væk ikke har noget med folketingsvalget at gøre.
Jo, men man skylder også den danske befolkning at sige, hvordan det hænger sammen, når hr. Simon Emil Ammitzbøll henholder sig til, hvad fru Britta Schall Holberg har udtalt om folketingsvalg.
Det kan jo ikke være en sovepude for hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Nu kan jeg også høre, at det var, fordi han ikke kunne få flertal.
Sådan er det selvfølgelig.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-29:
Jeg er sådan set glad for det, integrationsministeren siger, for det var netop mit argument, da vi havde debatten for et år siden.
Så jeg er sådan set enig med ministeren i, at et folketingsvalg kan komme som en tyv om natten - og at man derfor skulle sørge for at få orden i sagerne inden.
Det ville Venstres daværende ordfører ikke være med til.
Det var egentlig ikke spørgsmål til ministeren, bare en almindelig oplysning.
Jeg kan jo så ikke gøre for, at Venstre har skiftet ordfører, så den daværende ordfører ikke kan være her i dag, men jeg synes trods alt, at man skyldte at nævne det, når der nu var 210 mennesker, der af den grund ikke fik lov til at stemme ved valget.
Der er bestemt intet, der er en sovepude for hr. Simon Emil Ammitzbøll, kan jeg oplyse integrationsministeren om.
Jeg vil sige det på den måde, at jeg ikke kunne få et flertal, fordi jeg kun havde nogle og firs mandater, der ville støtte mig.
Venstre var ikke iblandt, for Venstre ville ikke løse konkrete problemer for konkrete mennesker.
Det var sandheden - og med fru Britta Schall Holbergs ord: Hr. Ammitzbøll behøver ikke at være nervøs for, at et folketingsvalg skal komme før det næste indfødsretsforslag, så jeg tror, vi skal lade det ligge.
Venstre lod det ligge, og derfor skete der ingenting.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-29:
Jeg vil kun sige, at det jo altid er en glæde, når vi kan give nye mennesker indfødsret i Danmark, og jeg vil egentlig ikke sige andet, end at Ny Alliance støtter forslaget.
Line Barfod (EL), 2008-04-29:
Jeg synes bare, at der skulle være nogle flere, der havde mulighed for at blive statsborgere i Danmark, altså af dem, der rent faktisk opholder sig i Danmark og skal være her resten af deres liv, herunder også får de rettigheder, der er i demokratiet, har muligheden for at deltage i valg - både stemme og stille op osv.
Jeg tror, det er en styrke for samfundet, at de mennesker, der bor her, faktisk også har mulighed for at deltage i samfundet, deltage i demokratiet.
Søren Krarup (DF), 2008-04-29:
Jeg vil lige spørge: Vil fru Line Barfod ikke godt give mig ret i, at det faktisk er nationen Danmark, man bliver statsborger i?
Line Barfod (EL), 2008-04-29:
Jeg er godt klar over, at statsborgerskab også handler om at få indfødsret, men for mig er demokratiet utrolig afgørende.
Det er væsentligt for mig, at man som borger i dette land har muligheden for at deltage i demokratiet og være en del af hele det, der udgør samfundet, herunder at man, når det er her, man skal være resten af sit liv, også har muligheden for at tage del i valg og at stemme osv.
Søren Krarup (DF), 2008-04-29:
Jeg har kun et enkelt spørgsmål: Er hun klar over, at indfødsret drejer sig om at få indfødsret i en nation?
Det er nationen og ikke demokratiet, der er hovedargumentet i det spørgsmål.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-29:
Det sidste, som den konservative ordfører sagde, kan vi strengt taget ikke vide endnu, da det jo fremgår, at forslaget her endnu ikke er behandlet i Lagtinget.
Men Det Radikale Venstre går varmt ind for at rekruttere udenlandsk arbejdskraft til det betrængte danske arbejdsmarked, og derfor ville det selvfølgelig også være underligt at nægte det betrængte færøske arbejdsmarked den samme luksus, og derfor kan vi selvfølgelig også støtte lovforslaget.
Det er selvfølgelig med den forudsætning, at det godkendes på Færøerne, og det må vi så afvente under udvalgsbehandlingen.
Indførelsen af en positivliste er jo noget, som tidligere er sket i Danmark, og på den måde minder ordningerne jo om meget af det, som vi i forvejen har i Danmark.
Men man må også sige, at det jo til gengæld ikke, som jeg forstår det, er helt så vidtgående som det, vi netop er ved at gennemføre i Folketinget.
Og man kan selvfølgelig undre sig over, at Færøerne ikke vil være helt med på noderne, men vi mener, at det må være op til det færøske selvstyre at vurdere.
Derfor vil vi selvfølgelig afvente, hvad det er, der kommer ud af behandlingen på Færøerne, men vi er umiddelbart til sinds at tilslutte os forslaget.
Sophie Løhde (V), 2008-04-29:
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, er udarbejdet efter ønske og i samarbejde med det færøske landsstyre.
Man kan sige, at udgangspunktet for forslaget sådan set er en meget velkendt situation for lige netop Danmark, og derfor bør vi også have væsentlig forståelse for den, idet det færøske landsstyre på baggrund af mangelen på arbejdskraft har rejst forslaget om, at der skal være lettere adgang for udlændinge til at opnå arbejdstilladelse på Færøerne, herunder særlig arbejdstagere fra EU-landene.
Ligesom det har været og er vigtigt, at vi i Danmark arbejder aktivt på at skabe nye muligheder for at øge udbuddet af arbejdskraft, er det også af hensyn til den færøske økonomi både vigtigt og nødvendigt at tilvejebringe nye muligheder for at tilføre arbejdskraft fra andre lande.
Forslaget i dag omhandler netop en ny mulighed for, at statsborgere i EU-landene kan få opholds- og arbejdstilladelse på Færøerne.
Selv om man kan mene, at forslaget på mange måder er inspireret af den overgangsordning, der gælder i Danmark i henhold til østaftalen, så adskiller den sig dog på en række områder herfra, eksempelvis ved, at man jo fra færøsk side ønsker at indføre en ordning, der ikke kun gælder for de nye medlemslande i EU, men en ordning uden en endelig udfasningsdato for alle EU-landene.
I Venstre synes vi, det er positivt, at man på Færøerne med det her forslag skaber mulighed for på en smidig måde helt eller delvis at afhjælpe den beskæftigelsesudfordring, som vedrører mangelen på særlig kvalificeret arbejdskraft.
I Venstre bemærker vi dog også, at forslaget har været og er genstand for politisk uenighed på Færøerne, for så vidt angår arbejdsgiverne og lønmodtagerorganisationerne samt de politiske repræsentanter i Lagtinget.
Samtidig bemærker vi også, at det fremgår af høringsnotatet, at Integrationsministeriet allerede på forhånd har imødekommet og foretaget visse præciseringer efterfølgende i overensstemmelse med færøsk ønske herom, hvilket vi i Venstre ser yderst positivt på.
På den baggrund går vi også ud fra, at de uoverensstemmelser, der måske har været, og også de præciseringer, man har foretaget på baggrund heraf, er løst i fornuftig dialog mellem ministeren og det færøske landsstyre.
Men når det er sagt, vil jeg også godt lige i parentes nævne, at jeg undrer mig en smule over, at forslaget ikke har været behandlet i Lagtinget, før vi nu i dag førstebehandler det her i Folketingssalen.
Jeg er godt klar over, at det er sket en enkelt eller tre gange før i historien, men det er principielt ikke en særlig heldig vej, idet vi jo principielt helst ser, at Lagtinget får og har mulighed for at behandle sagerne, inden de kommer til behandling her i salen.
Så jeg skal på den baggrund sige, at vi kan støtte det foreliggende forslag, men samtidig også understrege, at såfremt der måtte opstå eller eksistere nogle uoverensstemmelser imellem første- og andenbehandlingen, er vi i Venstre villige til at se nærmere på det under udvalgsbehandlingen.
Jeg har forstået, at man på Færøerne skal behandle forslaget første gang den 5. maj.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-29:
Også for dette lovforslags vedkommende kan jeg takke for en bred tilslutning og de pæne ord om arbejdsformen her i Folketinget fra mine to færøske kollegaer.
Det er vel også derfor, at der ikke har lydt knubbede ord over, at forslaget er kommet så sent.
Det er sådan set fremsat efter fristen, men man ved selvfølgelig, at det medfører lidt ekstra forretningsgang frem og tilbage, når et forslag kommer fra Færøerne.
Jeg kan sige, at jeg for et par måneder siden havde et meget konstruktivt møde med Færøernes justitsminister, og vi har i hvert fald hos os gjort alt, hvad vi kunne, for at fremskynde forslaget.
Men det har jo fra flere ordføreres side været anført, at man ville afvente Færøerne.
Og jeg kan høre, at der er forhåbninger i hvert fald i dele af det færøske folk og Lagting om, at der sker ændringer.
Det er klart, at det er noget, vi følger.
Jeg skal selvfølgelig sørge for, at udvalget bliver løbende orienteret om, hvordan det går på Færøerne.
Men det er nok rigtigt, at vi enes om at sige til vore to færøske kollegaer, som jeg også forstår de selv er inde på, at man ikke skal holde det for længe tilbage på Færøerne, for Folketinget her er jo ret benhårdt, når det gælder sommerferiedatoen.
Jeg går ud fra, at partierne har været enige om, at forslaget nu går i udvalget, og så gør jeg selvfølgelig ikke noget for at fremskynde det, andet end at vi altså holder os løbende orienteret.
Skulle det gå for langsomt deroppe, kan det godt være, hvis udvalget er enig i det, at vi rykker og spørger, hvordan det går.
Men vi følger selvfølgelig, at det er, som det plejer at være, nemlig at vi vedtager de ting, som vi ved, at færingerne ønsker.
Edmund Joensen (SP), 2008-04-29:
Som medlem fra Færøerne vil jeg anbefale, at Folketinget tilslutter sig forslaget fra integrationsministeren.
Det er sandsynligt, at et flertal i Lagtinget på Færøerne i den kommende tid vil vedtage et tilsvarende lovforslag, og den afgørelse bør Folketinget selvfølgelig respektere.
Jeg vil tillade mig at knytte nogle få og korte kommentarer til lovforslaget, som altså har til formål at sikre Færøernes erhvervsliv og sikre bedre adgang for udenlandsk arbejdskraft.
Jeg må for det første sige, at det er på høje tid, at der kommer et initiativ fra Færøernes landsstyre på dette område.
I de senere år har erhvervslivet på øerne for at sige det ligeud skreget efter arbejdskraft.
Vi taler ikke kun om tilfældige flaskehalse på det færøske arbejdsmarked.
Den rekordlave arbejdsløshed, eller skal vi sige den rekordhøje beskæftigelse, har i lang tid været et generelt problem for de fleste brancher på Færøerne.
Det er med beklagelse, at jeg kan konstatere, at de politiske myndigheder på Færøerne og også den koalition, som jeg selv indtil for nylig har været medlem af, har været for dårlig til at lytte til erhvervslivets ønsker.
Den nyeste udmelding fra Færøernes arbejdsgiverforening er, at den lovgivning, som vi nu behandler, kommer for sent.
Det sker, samtidig med at Færøernes største virksomhed inden for fiskeindustrien, Faroe Seafood, befinder sig i en meget svær økonomisk situation.
Hvis dette lovforslag var kommet på et tidligere tidspunkt, ville det måske have set anderledes ud for Faroe Seafood og andre virksomheder.
Det er et måske, fordi der ganske vist er andre faktorer, der spiller ind, f.eks. lavere fiskepriser og det, at der fanges mindre mængder fisk end tidligere.
Selv om jeg tilslutter mig nærværende lovforslag, mener jeg, at dele af forslaget kunne være skruet bedre sammen.
Jeg tænker specielt på bestemmelsen om, at den lempeligere adgang til arbejdskraften skal ophøre, såfremt ledigheden overstiger 3,5 pct. af arbejdsstyrken.
Det er en tak for stramt at fastsætte denne generelle regel i lovgivningen.
I stedet bør Lagtinget se på den branchemæssige ledighed, for visse dele af erhvervslivet på Færøerne har en mere eller mindre permanent efterspørgsel efter arbejdskraft.
Jeg tror, at Lagtinget vil fokusere på netop denne del af forslaget, når det skal behandles på Færøerne, og jeg håber, at netop denne del vil blive ændret, så vi får en lovgivning, som fungerer efter hensigten.
Generelt mener jeg, at der bør være et mere fleksibelt regelsæt på Færøerne på hele udlændingeområdet.
Der er rigtig mange færøske familier, der nyder godt af, at færinger arbejder i mange forskellige lande i verden.
Derfor bør vi stoppe den praksis, at vi mere eller mindre automatisk stopper udlændinge, der vil arbejde på Færøerne, allerede når de banker på vores dør.
Det har nemlig været praksis i alt for mange år.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-29:
I modsætning til Dansk Folkeparti er vi altid i Ny Alliance glade, når vi kan hjælpe Færøerne, og det mener vi at vi kan ved den her lejlighed.
Ligesom Danmark har Færøerne jo mangel på arbejdskraft, og ligesom i Danmark ønsker man at afhjælpe denne mangel bl.a. ved at gøre udlændingeloven mere smidig.
Vi mener, at indførelsen af en positivliste samt indførelsen af en særlig lempelig adgang til opholdstilladelse med henblik på beskæftigelse af borgere fra EU-lande er to forslag, som på bedste måde smidiggør den færøske udlændingelov, og Ny Alliance støtter derfor forslaget.
Line Barfod (EL), 2008-04-29:
I Enhedslisten har vi det jo sådan, at hvis man fra Færøernes side gerne vil have vedtaget et lovforslag, der vedrører færøske forhold, vil vi ikke gå imod det.
Men ligesom de øvrige ordførere vil vi også gerne afvente behandlingen i Lagtinget, før vi tager endelig stilling til lovforslaget.
Vi synes, det vil være fornuftigt, at man afventer, hvad der måtte komme frem under behandlingen i Lagtinget, og ser, om der eventuelt sker ændringer i forslaget osv., før vi færdiggør sagen her i Folketinget.
Så har vi selvfølgelig også lagt mærke til spørgsmålet om, hvorvidt man sikrer gældende overenskomster, og det vil vi nok lige stille nogle spørgsmål til under udvalgsarbejdet, fordi det selvfølgelig er noget, vi lægger stor vægt på.
Jeg går ud fra, at det fortsat kan kræves i forhold til det her forslag, uanset hvad EF-Domstolen har afsagt af domme i forhold til udbud og andet, hvor man ikke længere kan kræve overenskomstmæssige vilkår.
Men vi går ud fra, at man fortsat kan det, når det gælder opholdstilladelser.
Tom Behnke (KF), 2008-04-29:
På vegne af den konservative ordfører, fru Vivi Kier, som desværre ikke kan være til stede i dag, skal jeg hermed tilkendegive De Konservatives holdning til lovforslag nr. L 180.
På Færøerne har de også mangel på arbejdskraft, og derfor skal dette lovforslag ses som en slags jobplan for Færøerne.
Det er et lovforslag, der er udarbejdet efter ønske fra det færøske landsstyre og i samarbejde med landsstyret.
Fra konservativ side håber vi, at dette lovforslag kan medvirke til at tiltrække den nødvendige arbejdskraft til Færøerne.
Forslaget er som sagt et ønske fra det færøske landsstyre, og vi kan derfor fuldt og helt tilslutte os forslaget på lige fod med det færøske Lagting.
Kristen Touborg (SF), 2008-04-29:
Lovforslaget er udarbejdet efter ønske fra og i samarbejde med Færøerne.
Det giver muligheder for at afhjælpe arbejdskraftmangel, og det er jo udmærket.
Det, der står til sidst i forelæggelsesdokumentet, undrer mig dog lidt.
Der står: »Forslaget er forelagt for de færøske myndigheder.
Et flertal i Lagtinget forventes inden lovforslagets vedtagelse i Folketinget at have tilsluttet sig, at forslaget fremmes.«
Jeg tror, at det er en usædvanlig fremgangsmåde, at man førstebehandler et lovforslag her, som ikke er førstebehandlet i Lagtinget.
Og jeg synes, at det er uheldigt.
Jeg synes, at ministeren her foregriber begivenhedernes gang.
Men sagen er vel, at vi kan lade det ligge i udvalget og afvente, at det bliver færdigbehandlet på Færøerne, og at vi afventer den situation også fordi det jo kunne tænkes, at der var ændringsforslag, der skulle indarbejdes i lovforslaget her, når man ikke har behandlet det på Færøerne endnu.
Henrik Brodersen (DF), 2008-04-29:
L 180 omhandler jo opholdstilladelse med henblik på visse former for beskæftigelse på Færøerne, hvor en borger fra et EU-land som arbejdstager kan tage ophold på Færøerne, hvis han eller hun har en aftale med en arbejdsgiver om et job for den pågældende på mindst 30 timer om ugen og efter færøsk overenskomst.
Vi noterer os samtidig, at en opholdstilladelse på Færøerne ikke er en engangsbillet til dansk opholdstilladelse eller omvendt.
Men et er jo teori, noget andet er praksis, og det vil vi gerne spørge ind til senere.
Det er alt sammen meget godt, men i og med at det gælder alle EU-borgere, er det jo samtidig en videreførelse af L 235, østaftalen, som vi som bekendt fra Dansk Folkeparti ikke kunne støtte op om, bl.a. på grund af at vi ikke syntes, at den var god nok, og derfor har vi svært ved at se, at den også skal gælde for Færøerne.
Men skulle der være noget, der talte for det, er det det, der står i et afsnit i lovforslaget, nemlig at det endvidere er hensigten med opholdstilladelsen til en EU-statsborger med henblik på beskæftigelse, at denne ordning kun vil kunne meddeles, når særlige beskæftigelsesmæssige hensyn taler derfor, dvs. når ledigheden på Færøerne er lavere end 3,5 pct..
Det er en aftale, som Dansk Folkeparti godt kan være lidt misundelig over at vi ikke fik med i den danske aftale.
Om Færøernes tilkendegivelse kan jeg ikke finde en beslutning i det færøske Lagting, som siger god for lovforslaget, som det ellers er beskrevet i lovforslaget, som det ligger ved behandlingen i Folketinget, og derfor vil vi fra Dansk Folkeparti sikre os, at vi ikke bare trækker noget EU ned over ørerne på vores venner mod nord.
Poul Andersen (S), 2008-04-29:
Det foreliggende forslag til lov for Færøerne er et forslag, der supplerer udlændingeloven, og det er jo et forslag, der er fremsat med baggrund i et ønske fra Færøerne, og som også er udformet sammen med Færøerne.
Derfor er vi selvfølgelig også positive over for forslaget.
Vi har også bemærket, at der er tale om, at det gælder samtlige EU-borgere, men at det er ud fra de gældende overenskomster; det er 1-års-ansættelser, der er tale om, og det er også et spørgsmål om, at det er en vis procentsats i forhold til arbejdsløsheden på Færøerne, der vil gøre sig gældende for, om man kan optage ekstra arbejdskraft.
Den skal nemlig være lavere end 3,5 pct.
Det handler om, at det kan komme på tale, at faglærte og højere uddannede skal være med til at hjælpe Færøerne i den situation, som de står i - en situation, som vi har i Danmark, nemlig mangel på arbejdskraft.
Lovforslaget er tilpasset de færøske instanser med Udlændingeservice, Lagtinget og landfogden, der skal være med i behandlingen af de konkrete sager.
Jeg har bemærket, at ministeren har fulgt positivt op på de høringssvar, der er kommet, også i forhold til landfogden, og hvis der ikke viser sig noget under behandlingen i udvalget, er Socialdemokratiet positive over for lovforslaget.