runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-12-03:
Ja, det er jo svært, når man bliver overhalet højre om af ministeren, og han i virkeligheden gerne vil have undersøgt flere ftalater.
Men det er jeg sådan set helt åben over for, for i SF er vi meget opmærksomme på problemet med ftalater.
Derfor krævede vi jo også, at det skulle være en del af den kemikaliehandlingsplan, som vi netop har afsluttet med et bredt forlig i Folketinget, at vi diskuterede ftalater i medicinsk udstyr, hvilket jo bl.a. handler om katetere, stomiposer osv., som almindelige danskere kommer i kontakt med.
Jeg vil spørge, om ministeren er opmærksom på eller har gjort noget opfølgende i forbindelse med kemikaliehandlingsplanen for at sikre sig, at kommunerne nu begynder at tage spørgsmålet om ftalater til sig.
For de oplysninger, vi har fået i SF, viser, at nogle af kommunerne er på vej i præcis den modsatte retning.
Vil ministeren tage nogle initiativer for at hive dem tilbage på det ftalatrigtige spor igen?
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-03:
Det er altid hyggeligt at få tak, men der blev ikke svaret på mit spørgsmål.
Altså, jeg siger, at det her ikke handler om finansloven for 2010, og mit spørgsmål er derfor, om det er noget, regeringen eller Venstre vil prioritere i fremtiden.
Det er jo det, det handler om.
Det andet, jeg gerne ville bede fru Birgitte Josefsen bekræfte, er, at vi ikke har snakket om gratis tandpleje.
Det siger fru Birgitte Josefsen at vi har gjort, men det har vi ikke.
Vi har meget omhyggeligt snakket om nogle ganske specielle sygdomme.
Jeg synes, det ville være fint, hvis vi havde gratis tandlægebehandling, men jeg er jo ikke så tåbelig i forhold til det økonomiske område, at jeg bare uden videre går ud og foreslår det.
Jeg synes, det er oplagt, at der på et tidspunkt kommer gratis tandlægebehandling, men jeg erkender de økonomiske realiteter – bare regeringen også gjorde det.
Det vil vi ikke foreslå, men vi foreslår, at det gælder nogle ganske specifikke sygdomme, og det vil vi så i øvrigt under udvalgsarbejdet have kortlagt fra ministeriets side helt præcist hvad koster.
Birgitte Josefsen (V), 2009-12-03:
Nu kan jeg ikke svare på, hvad regeringen vil, da jeg ikke er en del af regeringen, jeg kan alene svare på, hvad Venstre vil.
Og jeg kan sige, at i Venstre er vi optaget af, at vi kontinuerligt forbedrer vores sundhedstilbud i Danmark, og derunder hører jo også tandområdet.
Det er korrekt, at beslutningsforslaget handler om bestemte diagnoseområder, men det gør det jo ikke mindre besværligt, for det er stadig væk et meget stort område, som kræver mange, mange økonomiske midler.
Per Clausen (EL), 2009-12-03:
Jeg synes jo, at fru Birgitte Josefsen gør sagen lidt nem for sig selv, ved at hun siger, at det råderum, der er, er de penge, der er afsat til sygesikringsområdet.
Er fru Birgitte Josefsen ikke enig med mig i, at det beløb, der er afsat til det her sygeområde, er penge, som der træffes politisk beslutning om størrelsen af?
Og er det ikke sådan, at fru Birgitte Josefsen deltager i en politisk debat i sit parti om, hvor stort det beløb skal være?
Det er bare sådan, at man i Venstre er endt med at sige, at det var vigtigere at afsætte penge til skattelettelser til de rige i det her samfund end at sørge for, at de her syge mennesker får en ordentlig behandling.
Birgitte Josefsen (V), 2009-12-03:
Jamen jeg er da glad for, at der trods alt er én politiker i Folketinget ud over mig, der ved, at vi bliver nødt til at prioritere inden for det økonomiske råderum, vi har i det her land.
Så jeg vil sige tak for det til fru Lone Dybkjær.
Det, vi er optaget af, er, at vi har en politik, der kan generere noget omsætning i det her land, så vi netop kan få tilført landet nogle penge.
Det er sådan set det, der er det vigtigste for at kunne drive et velfungerende sundhedsvæsen og dermed også give en god tandbehandling.
Ja, det er sådan, at jeg tilslutter mig den skattepolitik, der føres.
Derfor tror jeg også på, at det er den, der fører til, at vi bliver rigere i det her land.
Lone Møller (S), 2009-12-03:
Vi bryster os af, at vi i Danmark har fri og lige behandling af patienter.
Sådan er det også, når det gælder hospitalsbehandling.
Der er det gratis for den enkelte patient.
Men når det gælder tænderne, er det en helt anden sag.
Så må patienterne selv betale, også de patienter, der har problemer med tænderne som følge af sjældne medfødte sygdomme.
Det kan godt være, at det er arvegods, men det er ikke en undskyldning for ikke at gøre noget.
Det anslås, at op mod 2.500 danskere lider af sjældne medfødte sygdomme og har brug for betydelig mere tandbehandling end en gennemsnitsdansker.
Mange patienter er derfor nødsaget til enten at tage lån for at betale tandlægeregningen eller helt at fravælge den behandling, som de burde have.
Det er virkelig et eksempel på, hvor stor ulighed der er i vores sundhedsvæsen.
Det er helt ærligt ikke sådan, det foregår ude i den virkelige verden.
Det er det altså ikke.
Hovedparten af de patienter, som har medfødte lidelser og sjældne sygdomme, hører ind under de odontologiske landsdels- og videnscentre i København og Århus.
Som reglerne er i dag, kan patienter med sjældne sygdomme blive udredt, og i et vist omfang modtager de højt specialiseret behandling betalt af det offentlige de steder.
Men der er typisk kun ét tilskud til de højt specialiserede behandlinger én gang.
Når man så eksempelvis er gået i gang med behandlinger med kroner, broer og implantater, og de skal udskiftes, så sker det for patientens egen regning.
Mange patienter har i forvejen meget andet at slås med, og det er uanstændigt at man ikke kan få hjælp til vedligeholdelse.
Regeringen bryster sig af en målsætning om, at vi skal have verdens bedste sundhedsvæsen.
Jeg må sige, at der er lang vej endnu, men regeringen kunne forbedre forholdene for mange patienter ved at styrke tandbehandlingen og hjælpe patienter, som på grund af sjældne sygdomme ikke har økonomi til at få en optimal behandling.
Socialdemokratiet har selv fremsat et forslag om bedre behandling.
Det er et lidt smallere forslag.
Det er desværre ikke kommet på dagsordenen til behandling i dag.
Det er ikke så omfattende som det forslag, vi her behandler, men vi arbejder i udvalget meget gerne videre med at indføre bedre regler på tandområdet.
Det ville klæde regeringen, som jo ikke har haft problemer med at give mange millioner til bankerne og skattelettelser til de rigeste, at arbejde med.
Vivi Kier (KF), 2009-12-03:
Jeg reagerede på fru Lone Møllers udtalelse om, at det ikke er så godt et sundhedsvæsen, vi har i Danmark, og så har jeg et ganske enkelt, kort spørgsmål
: Hvor i verden kan fru Lone Møller pege på at der er et bedre samlet sundhedsvæsen, end vi har i Danmark?
Per Clausen (EL), 2009-12-03:
Jeg vil starte med at takke for, at miljøministeren meget klart signalerer, at han tager det her alvorligt.
Jeg var lidt forundret, da han sagde, at det var regeringen, der tog det alvorligt, for det er da mit indtryk, at regeringen er ved at sætte sit eget liv ind på at forsvare fabrikanternes ret til at putte bisfenol-A i sutteflasker, men det kan være, at det bliver ændret.
Jeg vil så spørge miljøministeren om noget andet.
Det er, om jeg skal forstå det, han sagde, på den måde, at medmindre der bliver videnskabelig dokumentation for, at de her parabener er uskadelige, ufarlige, så er ministeren sådan set indstillet på, at vi godt kan gribe til et nationalt forbud.
Det vil sige, at fru Birgitte Josefsen mener, at den skattepolitik, Venstre fører, vil føre til, at vi bliver så meget rigere i fremtiden, at vi kan sikre de her mennesker en behandling, der er gratis.
For så bliver det jo interessant, hvornår vi så er blevet så rige, at det her kan blive prioriteret.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-03:
Men lad os nu tale sundhed.
Så siger fru Lone Dybkjær, at jeg ikke må henvise til den gamle regering, fordi den havde andre ting at skulle gøre.
Det var nu heller ikke for at kaste smuds på den gamle SR-regering, men vi har også andre ting, vi skulle gøre.
Vi har utrolig mange ting, vi også skal.
Birgitte Josefsen (V), 2009-12-03:
Nu ved jeg ikke, hvor det er, fru Lone Møller har rejst debatten om at få lavet en undersøgelse, men jeg synes, at fru Lone Møller skal fremsætte det forslag det rigtige sted, for det er vel ikke partiet Venstre, der skal sætte den undersøgelse i gang.
Hvis den skal sættes i gang, må det ske i ministeriet.
Men jeg kan så sige, at det jo ikke er så vanskeligt at finde ud af, hvor der er brugerbetaling.
Vi ved alle, at vi skal betale en vis egenbetaling, når vi går til tandlæge – vi skal jo huske, at vi ikke skal betale hele summen selv.
Vi ved, at der er en egenbetaling på en del af regningen, når vi henter medicin.
Sådan kan vi liste den egenbetaling op, der er inden for hele sygesikringsområdet.
Så det handler jo om at få forholdt sig til, hvordan man skal fordele summen inden for sygesikringens område, og jeg har indtil dags dato ikke hørt nogen konstruktive forslag.
Lone Møller (S), 2009-12-03:
Det er virkelig ynkeligt at høre ministeren prøve at forsvare, at regeringen ikke ønsker at gøre noget på det her område.
Ministeren siger, at man har arvet noget.
Men jeg tror også, ministeren kan bekræfte, at vi igennem den tid, regeringen har siddet, gentagne gange har forsøgt at få løftet tandområdet.
Vi har fremlagt det ene forslag efter det andet i Folketingssalen, som er blevet hældt ned ad brættet af regeringen, skønt vi har finansieret det krone for krone.
Og derfor vil jeg spørge ministeren: Er det ikke korrekt, at nogle af de grupper, der er omtalt i det her forslag, rent faktisk helt veldokumenteret får nogle problemer, på baggrund af at de har en diagnose, og at det koster dem i tusindvis af kroner at få dem behandlet?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-03:
Nu gives der altså skattelettelser til alle danskere.
Men lad mig lige minde om, at vi rent faktisk har Europas bedste børne- og ungdomstandpleje.
Fru Lone Dybkjær, undskyld, fru Lone Møller – ja, det kunne også være rettet til fru Lone Dybkjær – får det til at lyde, som om regeringen slet ikke prioriterer det her.
Det synes jeg lige skal være fakta.
Nogle er hensat til store regninger, nogle kan få dem refunderet af Sygeforsikringen "danmark" og andre vil kunne få refusion ved nogle af de andre sociale muligheder, som jeg nævnte i min indledende tale.
Lone Møller (S), 2009-12-03:
Det er o.k., Pedersen.
Jeg tror, det er mange år siden, at ministeren har været ude sådan i den sociale verden, hvis ministeren har en opfattelse af, at man bare kan få det refunderet af det sociale system.
Jeg synes, ministeren skulle tage at tage et praktikophold på en forvaltning i en uge og så prøve at se, hvor mange mennesker der har kæmpeproblemer, på grund af at de fejler en sjælden sygdom, og som ikke kan få bevilget penge til at få behandlet deres tænder.
Måske kan de det, men så får de også den dårligste behandling.
De får måske en halv bro eller får revet et par tænder ud, i stedet for at man giver den bedste behandling, som ministeren jo siger at kræftpatienter skal have – og hvordan synes ministeren egentlig talt selv det går, efter at ministeren har prioriteret det så meget?
Der er stadig væk lange ventelister.
Så det kunne jo godt være, at man også skulle kigge på et andet område.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-03:
Nu er det jo altid sådan, at man ynder at beskylde en minister for, at ministeren ikke befinder sig i virkeligheden.
Så kunne jeg jo godt lige minde fru Lone Møller om, at fru Lone Møller, tror jeg, har været medlem af det her Ting i op imod 20 år, og at jeg altså blev valgt i 2005.
Men nu hører jeg ikke til dem, der mener, at vi ikke kender det virkelige liv, blot fordi vi er valgt her; det kender vi jo faktisk, fordi vi færdes i det hver dag.
Ja, vi har prioriteret kræftbehandlingen, og jeg er stolt af, at vi har prioriteret den, og jeg er glad for, at danskerne nu får en kræftbehandling, vi kan være bekendt, og at man ikke behøver at kigge ud over landets grænser og tænke, at det er bedre andre steder.
Danskerne fortjener verdens bedste kræftbehandling.
Flere og flere danskere overlever efter en kræftbehandling.
Ja, det er korrekt: Der er desværre flere og flere, der får konstateret en kræft.
Der skal vi have sat ind med hensyn til forebyggelse og det, der hedder tidlig opsporing, og det kommer jo med i det, der hedder Kræftplan III her til sommer.
Så jeg skammer mig ikke over vores prioritering af kræftområdet; jeg synes rent faktisk, det er på sin plads, at man vælger at prioritere noget og sige: Det er det, der er mit fokus.
Det betyder ikke, at noget andet er glemt, men de livstruende sygdomme har været mit prioriteringsområde nr. 1, da jeg satte mig i stolen for lidt over 2 år siden.
Lone Møller (S), 2009-12-03:
Så må man – eller jeg må i hvert fald – nok konstatere, at den lovning kan jeg ikke bruge til ret meget.
Jeg har jo gang på gang hørt Venstres forskellige sundhedsordførere, både fra Folketingets talerstol, og når man toner frem i primetime i tv,
sige: Nu skal der altså også gøres noget for de patienter, der lider af aggressiv paradentose; nu tager vi fat i det her problem, nu prøver vi at undersøge det.
Jeg vil gerne spørge fru Birgitte Josefsen, hvad der egentlig er sket på det område.
Så vil jeg gerne spørge fru Birgitte Josefsen, om ikke det er korrekt, at jeg på Socialdemokratiets vegne fra Folketingets talerstol faktisk har været med til at åbne op for, om vi dog ikke bare kunne få en undersøgelse af, hvad der er af egenbetaling på sundhedsområdet i dette land.
Det kunne måske være fornuftigt at undersøge det.
Men Venstre har jo brugt mange timer på at beskylde mig for at sige, at jeg vil indføre brugerbetaling på lægebehandling.
Jeg vil bare have det undersøgt, men da det kom til stykket, hvem var det så, der sagde nej til bare at undersøge det?
Birgitte Josefsen (V), 2009-12-03:
Nu ved jeg ikke, hvem det er fra Venstre, fru Lone Møller henviser til, der har stået og udtalt sig i fjernsynet om aggressiv paradentose.
Jeg kan i hvert fald sige, at det ikke er mig selv.
Men som jeg var inde på i min ordførertale, handler det om prioritering, og jeg har da bemærket mig, at fru Lone Møller tidligere har været ude at sige, at man skulle betale 100 kr. for at gå til læge, og det kunne jo så være, at de 100 kr. skulle bruges på tandområdet.
Fru Lone Møller sidder og ryster på hovedet, men det er sådan set et faktum.
Det er et citat, man kan finde ved at gå ind og google på hjemmesiden.
Vi har jo så valgt i Venstre at sige, at det skal være gratis at gå til læge, og derfor handler det altså om, hvordan man vil prioritere inden for sygesikringsområdet.
Og det er en prioritering, vi bliver nødt til at forholde os til med det økonomiske råderum, vi har at gøre godt med.
Lone Møller (S), 2009-12-03:
Fru Birgitte Josefsen efterlyser, hvem det er, der har udtalt det i tv og fra Folketingets talerstol.
Det har formanden for Folketingets Sundhedsudvalg, som jo mig bekendt er medlem af Venstre, og som har været sundhedsordfører for Venstre i en årrække.
Jeg har forsøgt at få rejst en debat om, om ikke vi kunne undersøge, hvad der er af brugerbetaling i dette land.
Jeg vil vove den påstand, at fru Birgitte Josefsen ikke kan fortælle mig det.
Det kunne jo være rart, hvis vi vidste, hvad der var brugerbetaling for.
Derefter kunne vi så tage en debat og sige: Hvad er så sundhedsfagligt fornuftigt, og hvad er ikke?
Den er blevet afvist af Venstre hver gang, så det med prioritering giver jeg ikke et hak for.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-03:
Det handler om prioritering, det er jeg enig i, men vi er ikke enige i den prioritering, som regeringen foretager.
Så enkelt er det.
Vi mener heller ikke, at man nødvendigvis skal lave kassetænkning sådan, at hvis man skulle give noget mere på tandlægeområdet, krævede det en prioritering inden for sygesikring.
Det kunne også kræve en prioritering i forhold til veje eller noget andet.
Vi kassetænker ikke på den måde.
Der er ikke noget med, at vi ikke vil være budgetansvarlige.
Så kan vi bare sige, at regeringen prioriterer noget andet, end vi prioriterer, og sådan er det.
Det er temmelig vidtgående.
Vi har sagt, at der skulle være gratis tandlægebehandling i forbindelse med nogle diagnosticerede sygdomme, og det er en helt anden snak.
Det vil jeg meget gerne have at fru Birgitte Josefsen bekræfter er det, der står i forslaget.
Det andet, som jeg gerne vil nævne, er, at jeg ikke snakker om finansloven for 2010.
Vi har faktisk udtrykkeligt skrevet, at regeringen skal fremsætte forslag inden den 1. november 2010.
Det er altså med henblik på de kommende finanslovforhandlinger, og så kunne man jo allerede nu begynde at tage den prioriteringsdiskussion og spørge: Vil regeringen virkelig lade de mennesker sejle deres egen sø, på den måde som regering gør det i dag, når de har de der kæmpe udgifter til tandlægebehandling i forbindelse med diagnosticerede sygdomme?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-12-03:
Jeg kan bekræfte, at vi får både den internationale del gennem den videnskabelige komité og selvfølgelig den danske vinkel gennem de eksperter, vi fra dansk side lader se på det, der fremsendes.
Så det er jo helt rigtigt, at der kører to spor, om man så må sige.
Hvornår de to spor er gjort færdige, kan jeg ikke komme med et endeligt tilsagn om her i dag, men jeg kan i hvert fald sige, at så snart vi fra dansk side er færdige, vil jeg selvfølgelig også fortælle Folketinget og de forligspartier, der er bag kemikaliehandlingsplanen, om det.
Bente Dahl (RV), 2009-12-03:
Tak for det.
Jeg hører også, at det er ministerens mening om stofferne, at de er farlige – i hvert fald nogle af dem.
Ministeren nævner flere gange, at der er nye data på vej fra industrien, og ministeren mener ikke, at der er dokumentation nok.
Derfor er mit spørgsmål: Hvornår er det gode beslutningsgrundlag til stede?
Hvor meget dokumentation vil ministeren indhente, før ministeren mener, at beslutningsgrundlaget er godt nok til, at vi alle sammen kan samles om at gøre nogle tilfredsstillende tiltag imod de her farlige stoffer?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-12-03:
Det er mit klare håb, at det beslutningsgrundlag er til stede i 2010.
Bente Dahl (RV), 2009-12-03:
Jeg hørte ikke lige ministerens svar, men jeg har alligevel et tillægsspørgsmål, som lægger sig op af det første, jeg spurgte om.
Jeg beklager, der var lidt støj i salen, så jeg kunne virkelig ikke høre, hvad ministeren sagde.
Men spørgsmålet går på, hvor overbevisende belæg der skal være for skaderne.
For i Det Radikale Venstre er vi ganske overbevist om, at der sker skader i vores omgivelser, der er forårsaget af de her stoffer.
Og så vil jeg gerne høre, om ministeren kan tilslutte sig forsigtighedsprincippet.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-12-03:
Det drejer sig om at få sat fokus på en lang række af de farlige stoffer, som findes i nogle af de forskellige ting, vi bruger i hverdagen.
Det er ikke bare det, som påvirker voksne mennesker, som bruger tingene, men lige såvel og næsten endnu mere det, som påvirker børnene.
Derfor vil jeg godt sige, at jeg er glad for, at forslagsstillerne har sat fokus på det her problem, bl.a. vedrørende parabener.
Der kommer et beslutningsforslag herefter om ftalater.
Jeg vil godt sige, at man som borger i det her samfund umiddelbart ville sige: Jamen så forbyd alle de her ting, som kunne være farlige.
Der vil være nogle, som mener, at vi må bruge forsigtighedsprincippet her, og så må vi forbyde det her, fordi der jo er mange, der mener, at det her er så farligt, at vi burde forbyde det.
må også bruges med forsigtighed, for man kan jo ikke, bare fordi man mener, at noget kunne være farligt, sige, at så forbyder vi det.
For så kunne man jo godt forbyde næsten alting i det danske samfund, for næsten ligegyldig hvad vi gør, påvirker det os på en eller anden måde.
Derfor er man nødt til at have en vis dokumentation for, at det, man forbyder, så også er så farligt, at det er nødvendigt at forbyde det.
Det er det, der er tilfældet i den her sag.
Derfor synes jeg, at forslagsstillerne her ligesom jeg skulle være meget, meget tilfredse med – det kunne jeg også høre på de kommentarer, der var til ministeren – at der her lægges op til et bredt samarbejde om at få gjort noget ved det her, gennem at vi laver en beretning, hvor vi i fællesskab finder ud af, hvad der skal gøres for at få løst det her problem eller i hvert fald for at komme et skridt videre for at få løst problemet.
Jeg synes, de tre punkter, som ministeren nævnte i forbindelse med fremgangsmåden, er udmærkede som i hvert fald nogle af elementerne i en sådan beretning.
Men når man siger, man gerne vil lave en beretning sammen med et bredt flertal i Folketinget, er det selvfølgelig også meningen, at det brede flertal skal have indflydelse på, hvad der kommer i den beretning.
I forhold til mange af de andre debatter i forbindelse med beslutningsforslag, vi har her på miljøområdet, er det da virkelig en fremstrakt hånd, der kan ses meget tydeligt, og derfor synes jeg, at oppositionen skulle tage imod den og arbejde konstruktivt frem mod at få løst det problem, som vi alle sammen synes vi skal have løst på en konstruktiv måde.
Så derfor lægger jeg op til her, at vi får et bredt og godt samarbejde med alle partier i Folketinget om at få den bedst mulige beretning, som på bedst mulig måde får løst det her problem, som skitseres i det her beslutningsforslag.
Så med de ord vil jeg sige, at vi ikke kan stemme for beslutningsforslaget, som det ligger her, men jeg vil bare sige, at vi er meget, meget åbne over for at gå videre med den problemstilling, der er skitseret.
Per Clausen (EL), 2009-12-03:
Jeg skal sige til hr. Eyvind Vesselbo, at det jo er en helt anden og langt mere konstruktiv debat, vi har i dag, end da vi for godt en uge siden havde en diskussion om et andet hormonforstyrrende stof, og jeg håber da på, at man i Venstres gruppe kan diskutere sig frem til at indtage nogenlunde samme standpunkt i de to sager.
Så vil jeg stille et enkelt spørgsmål til hr. Eyvind Vesselbo, og det er, bare fordi hr. Eyvind Vesselbo siger, at der skal være en vis dokumentation for, at noget er farligt, før man bruger forsigtighedsprincippet.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Vesselbo i.
Jeg er sådan set enig i, at der skal være dokumentation for, at der er farlighed, men det betyder også, at hr. Eyvind Vesselbo er enig med mig i, at man godt kan bruge forsigtighedsprincippet, selv om der ikke er videnskabeligt bevis for, at noget er farligt.
Men der skal selvfølgelig være en eller anden form for dokumentation, der gør, at man ikke bare kan sige, at det er fri fantasi og fundet på, fordi der har stået et eller andet i et ugeblad.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-12-03:
Når jeg siger en vis form for dokumentation, mener jeg selvfølgelig, at der skal være en form for dokumentation, som sandsynliggør, at man, hvis man gerne vil forbyde det, ligesom kan legitimere, at man gør det, for ellers kan man i realiteten jo godt få nogle problemer bagefter, hvis man har forbudt noget, som i realiteten ikke skulle have været forbudt.
Til det helt klare spørgsmål, om det behøver at være en videnskabelig dokumentation, vil jeg sige, at jeg jo gerne ville have, at det var nogle forskere, som på en videnskabelig baggrund havde dokumenteret, at det her var et problem.
Det er jeg helt sikker på at hr. Per Clausen også vil have.
Jeg kender jo også hr. Per Clausens baggrund.
Der synes jeg at man må holde på, at det ikke er nok, at der er en avis, der skriver, at det her er farligt.
Vi må have nogle seriøse forskere, som dokumenterer, at det her er farligt, så farligt, at man skal forbyde det.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-12-03:
Jeg vurderer, at det er i 2010, at vi har det beslutningsgrundlag, der skal til, og som var det, fru Bente Dahl efterspurgte i det første spørgsmål, på hvilket svaret gik tabt i menneskemylderet nede i midten af salen.
Det andet er selvfølgelig, hvorvidt jeg bekender mig til, at man skal udvise den størst mulige forsigtighed med hensyn til det her.
Det er jeg selvfølgelig helt enig i at man skal, men omvendt synes jeg også, at man skal basere det på fagligt dokumenteret viden.
De ting skal gå hånd i hånd, og det er lige præcis derfor, vi har brug for mere viden, og den får vi så i 2010.