Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-03-18:
I dag behandler vi L 141, der er forslag til anlægslov for en fast forbindelse over Femern Bælt.
Det sker på baggrund af traktaten imellem Danmark og Tyskland fra september 2008 og den projekteringslov, vi efterfølgende vedtog her i Folketinget i 2009.
Derudover foreslås det med L 142 at ophæve de særlige skatteregler for overførsel af underskud fra holdingselskabet A/S Storebæltsforbindelsen og A/S Øresundsforbindelsen i lov om Sund & Bælt Holding A/S.
Desuden foreslås en ophævelse af de særlige skatteregler om underskudsfremførsel for Femern A/S og Femern Landanlæg A/S.
Selskaberne vil fremover være omfattet af de almindelige skatteregler, således at underskud i fremtiden skal fremføres og fradrages efter de almindelige skatteregler i selskabsskatteloven.
Anlægsloven bemyndiger Femern A/S og Femern Landanlæg A/S til at anlægge og drive en knap 18 km lang sænketunnel under Femern Bælt med tilhørende landanlæg i Danmark.
Den kolossalt lange sænketunnel skal anlægges og drives sammen med øvrige tilknyttede projektelementer i form af landopfyldning, tunnelelementfabrik m.v., herefter kaldet Femern Bælt-tunnelen; vi kalder det også kyst til kyst-projektet.
Derudover vil der med anlægsloven gives bemyndigelse til en opgradering af jernbanen fra Vordingborg til Masnedø og fra Orehoved til syd for Holeby til en dobbeltsporet jernbane, der er elektrificeret og opgraderet.
Der etableres en passagervendt station ved Holeby på Lolland for at tilgodese den regionale togtrafik, og der etableres en ny jernbanebro over Masnedsund og en enkeltsporet jernbaneklapbro ved Guldborgsund.
Det er et meget omfattende projekt.
Sluttelig lægger anlægsloven op til gennemførelse af miljømæssige tiltag på Sydmotorvejen og etablering af en ny bro over Sydmotorvejen ved Lundegårdsvej.
En fast forbindelse over Femern er et meget visionært projekt, der vil fremtidssikre en vigtig transportkorridor mellem Skandinavien og Tyskland.
Rejsetiderne på vej og bane bliver markant kortere med deraf følgende positive økonomiske effekter.
Femern Bælt-forbindelsen forventes at give en samfundsmæssig nettogevinst på 26 mia. kr. svarende til et samfundsøkonomisk afkast på godt 5 pct. om året.
Det betyder, at Danmark kan se frem til at blive en rigere nation som følge af dette projekt, ganske som vi er blevet det på baggrund af Storebæltsforbindelsen.
Nettogevinsten skyldes især den markante rejsetidsbesparelse både på vej og bane.
Dertil følger også den fleksibilitet, det medfører for biler, lastbiler, busser og togpassagerer, når der kommer en fast forbindelse.
Godstrafikken vil f.eks. kunne spare 160 km omvejskørsel, kunne man sige, via Storebæltsbroen, og ikke mindst sydhavsøerne og Sydsjælland kan forvente at få en betydelig afledt vækst og beskæftigelse.
For kyst til kyst-projektet har Femern A/S opstillet et anlægsbudget på 55 mia. kr. inklusive reserver på 3,7 mia. kr.
Det er opstillet på baggrund af de indkomne prissatte bud for fire tunnelkontrakter.
De prissatte bud ligger dog markant højere end det forventede, og derfor vil Femern A/S på anmodning fra ministeren og forligskredsen nu indgå i en forhandlingsdialog med entreprenørerne med det formål at få nedbragt anlægspriserne.
Femernprojektet skal finansieres via brugerbetaling.
Med de nuværende økonomiske forudsætninger er den forventede tilbagebetalingstid 39 år.
Dermed er vi fortsat i grønt område.
Venstre vil ikke op i gult eller rødt område, så der opstår en risiko for, at skatteyderne skal betale en del af projektet.
Det er altså fortsat en klar forudsætning for tunnelen med tilhørende landanlæg, at der skal være ethundrede procent brugerfinansiering.
Det er heller ikke acceptabelt, hvis der skal overføres penge fra Storebælt.
Der er vandtætte skotter imellem de to forbindelser.
Imidlertid er der opstået tre usikkerheder omkring projektet.
Den første er, at udbudspriserne blev 9 mia. kr. højere end forventet.
De skal nu forhandles ned, bl.a. ved at vi tillader en længere anlægsperiode.
Den anden usikkerhed er tidsplanen for den tyske myndighedsgodkendelse, der fortsat er usikker.
Det har vi selvfølgelig brug for mere klarhed omkring.
Og den tredje usikkerhed er, at vi endnu ikke ved præcis, hvor meget vi får i EU-støtte til projektet.
Projektet står meget stærkt nede i EU, men vi kender selvfølgelig ikke svaret på den ansøgning, der lige er blevet sendt for et par uger siden.
Det gør vi efter sommerferien.
Det er således forventningen, at vi om et halvt år har fået ryddet disse usikkerheder af vejen.
Det er også forudsætningen for, at vi kan trykke på startknappen og tegne kontrakt med entreprenørerne, der skal bygge den gigantiske tunnel.
Vi vil være på sikker og solid grund, før vi søsætter et projekt til mere end 60 mia. kr.
Det er fornuftigt for hele processen og tidsplanen, at vi behandler anlægsloven her i foråret, så vi ikke mister noget tid.
Men helt centralt er det, at vi ikke med dette lovforslag trykker på startknappen.
Det gør vi først til efteråret, hvis de tre nævnte usikkerheder er ryddet af vejen.
Endnu en gang vil jeg gerne slå fast, at Femernprojektet er et visionært og godt projekt, og derfor håber vi inderligt i Venstre, at de opståede usikkerheder bliver ryddet af vejen, så vi trygt kan trykke på startknappen til efteråret.
Med disse bemærkninger støtter Venstre lovforslagene.