runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Det allervigtigste, som vi vil gøre fra Dansk Folkepartis side, er i hvert fald at kæmpe for, at vi ikke får en rød regering, for en rød regering vil bruge en masse penge, som vi ikke har, ved hjælp af låneoptag og øgede skatter – øgede skatter, som giver dårligere konkurrenceevne for danske virksomheder, tab af private job og tab i den forarbejdende industri og dermed også i landdistrikterne.
Derfor er det vigtigt, at vi har en regering og et flertal her i Folketinget, som i stedet tør satse og gå ind målrettet med initiativer til at understøtte en proces, som gør, at Danmark kommer igennem den her krise på en rigtig, rigtig god og fornuftig måde.
Der er ikke nogen lette løsninger, det anerkender jeg blankt, men indtil videre har vi ikke engang kunnet få en løsning fra S og SF på, hvordan man vil finde de 63 eller 66 mia. kr., som jeg tror vi er oppe på nu.
Vi venter, og vi venter, og vi venter.
Man kan godt fortælle hernede i salen, hvad man vil bruge penge på.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Så vil jeg da fortsætte, for det, der helt konkret blev spurgt om, var: Hvad er det så, Dansk Folkeparti vil gøre?
Det mangler vi sådan set nogle svar på.
Hvad er det konkret, Dansk Folkeparti og ordføreren mener der skal til for at understøtte den her udvikling?
Nu havde vi en polemik, da ordføreren replicerede på min ordførertale i forbindelse med det der med, hvem der nu var i regering, og hvor jeg jo fastholder i forbindelse med det, der er sket de sidste 10 år, at det ikke er SF, der har siddet i regering i det tidsrum.
Det er de borgerlige partier med Dansk Folkeparti som støtteparti.
Så hvad er det, Dansk Folkeparti ligesom vil lægge navn til?
Hvad er det, ordføreren mener der skal gøres for at få den udvikling, som ordføreren sætter ord på, nemlig at man skal kunne være alle steder?
For det mangler vi sådan set nogle konkrete svar på.
Min oplevelse er, at lige så snart der kommer en og siger, at vi kan få mest muligt for pengene, hvis vi centraliserer, så er ordføreren klar til at sige: Jamen så må vi jo gøre det. Hvor meget skal der til, for at ordføreren vil holde fast i det, man siger man gerne vil, nemlig at der skal være en regional udvikling, og hvor meget er man parat til at gå på kompromis, fordi der kommer en og siger: Økonomisk, så skal vi centralisere?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Forudsætningerne for, at der er gode uddannelsesmuligheder bredt i Danmark, er jo, at der er nogle forældre, der får nogle børn, og som bor de steder, hvor man tilbyder uddannelserne.
Nu ved jeg jo, at hr. Rasmus Prehn ynder at nævne Nordjylland og også har gjort det flere gange her i dag, og det synes jeg er helt fint, men jeg synes også, at vi så skal nævne, at der her i dag omkring middag er kommet et telegram på Ritzau fra Dansk Byggeri i Nordjylland, hvor overskriften er: Byggeboom i Nordjylland.
De forventer i Nordjylland 3.000 nye job alene i 2011, heraf er 1.100 job til håndværkere, og de resterende 1.900 er job til folk, der bliver ansat i tilknyttede erhverv.
Det kan være på et byggemarked, hvor de kører varer ud, eller alt muligt andet.
Det er jo en succeshistorie, og det er sådan noget, man er nødt til at give tilskud til, og man må understøtte, hjælpe og vejlede for at sikre, at der er arbejdspladser de her steder.
Det gør selvfølgelig ikke, at vi kan lave arbejdspladser i de helt små byer, men ved at understøtte udviklingen i mange af vores regionale provinsbyer, større byer, universitetsbyer, købstæder osv. sikrer vi også, at der er mange arbejdspladser til forældrene.
Og når forældrene kommer, så kommer børnene også.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Det er fuldstændig rigtigt, når Dansk Folkepartis ordfører siger, at der er en tilvækst af ressourcestærke, der flytter til København.
Jeg tror, at man i øjeblikket er oppe på 1.000 nye indbyggere i København om måneden.
Det er jo virkelig voldsomt.
Der sker noget.
Men det, jeg spurgte om, er nok så meget, hvad man gør for at sikre, at de, der så blive boende i de mindre byer, i landsbyerne, i Yderdanmark, rent faktisk kan få en god uddannelse. Hvad gør vi for at opkvalificere dem?
Der er jo blev lukket mange folkeskoler.
Hvad kan vi gøre for at sikre, at der er gode uddannelsesinstitutioner også ude i de mindre bysamfund?
Hvad er Dansk Folkepartis politik på det område?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Det er jo altid en balancegang, og det ved hr. Rasmus Prehn også udmærket godt.
Hvis man tager de historiske briller på og kigger på en by som København, vores metropol, vil man se – det jo ikke er nogen hemmelighed – at rigtig mange af dem, der er i København og arbejder i København, er folk, der kommer fra Jylland.
Man skal vel ikke bare sige til dem, at de skal flytte hjem igen.
Det nytter jo ikke noget, og vi har jo også lov til at bosætte os der, hvor vi har lyst til at bo, og jeg tror ikke, at vi i et land som Danmark, uagtet hvor mange penge vi satte af til det, kunne lave en lovgivning, som ville gøre, at folk, der er ansat sådan nogle steder, ville vælge at bosætte sig langt, langt væk fra deres arbejde.
Vi har tidligere tænkt tanken om, hvad der ville ske, hvis Novo Nordisk valgte at placere en forskningsenhed på Læsø.
Det kunne man jo godt forestille sig.
Det ville da være glædeligt, selvfølgelig ville det det, men det ville samtidig gøre kommunen, Læsø, utrolig sårbar over for, om den erhvervsvirksomhed ville have flere medarbejdere eller den måske ville have færre eller den måske på sigt ville lukke.
Derfor kan man ikke bare måle og veje det på den måde, i forhold til hvordan jobbene bliver skabt.
Det, der skal til på den lange bane, er den her bæredygtighedsproces, som gør, at man ikke er hundrede procent afhængig af en eller to virksomheder.
Derfor tror jeg på, at der er en anden måde at gøre det på.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Jeg vil gerne starte med at takke hr. Hans Kristian Skibby for hans tale.
Jeg synes, han var inde på flere gode punkter, og navnlig var jeg jo stærkt begejstret for referencen til den gode nordjyde hr. Niels Hausgaard, jeg synes, det var nogle rigtig gode ting, han blev citeret for, så tak for det.
Det, jeg gerne vil spørge om, er i forhold til hele det her spørgsmål om uddannelse, altså det forhold, at vi kan se, at der i yderområderne er en underrepræsentation af folk med god uddannelse.
Det synes jeg ikke Dansk Folkepartis ordfører i sin ellers meget indholdsrige tale kom ind på.
Kunne Dansk Folkepartis ordfører løfte sløret lidt for, hvilke visioner man har for at løfte uddannelsesniveauet, sådan at vi også kan få den udvikling og vækst i de her områder, og så man ikke får et endnu mere understimuleret område med lav uddannelse?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Jeg ved ikke, om centraliseringen har været generelt større, end den har været tidligere, men det er da rigtigt, at der hele tiden pågår en proces, hvor man kigger på, hvordan vi kan få mest offentlig service for de penge, der er til rådighed.
Det anerkender vi.
Vibeke Grave (S), 2011-05-06:
Jamen meget af det, der gør, at der ikke sidder børn ude i skoleklasserne, er jo den centralisering, som jeg startede med at snakke om, for den har jo betydet, at det offentlige Danmarks arbejdspladser bliver rykket tættere og tættere på centrum.
Dansk Folkeparti har både stået bag SKATs sammenlægning, som jo er nogle arbejdspladser, man har taget fra nogle andre områder, og nu skal vi så have Udbetaling Danmark, eller hvad det nu kommer til at hedde, og ATP-centrene bliver også lagt sammen.
Det er jo ikke arbejdspladser, der kommer fra hovedstaden og ud.
Det betyder jo en affolkning ude i lokalområderne.
Er det ikke rigtigt, at Dansk Folkeparti har stået bag den politik, der gør, at man egentlig centraliserer flere af de offentlige arbejdspladser i Danmark, end man har gjort tidligere?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Jeg tror ikke, jeg har sagt, at vi var gode.
Jeg har bare sagt, at vi er bedre end de røde, og det vil jeg sådan set gerne stå på mål for hele vejen, både på motorvej og på hovedvej og på sti, alle steder.
Jeg synes faktisk også, jeg i min ordførertale fortalte om en lang række af de steder, hvor vi har været inde og været med i de aftaler, som har sikret en række målrettede millioner og milliarder til en lang række forskellige initiativer, som bl.a. understøtter vores landdistrikters udvikling og vores udvikling generelt i Danmark.
Jeg nævnte væksthuse, lokale erhvervskontorer, vækstskautionsordninger, komme i gang-lån, byfornyelse, kondemnering, Vækstfonden, »Grøn Vækst«, landdistriktsprogrammer osv., og så kommer SF og siger, jeg ikke har nævnt noget.
Enten er der en dårlig lyd her i salen, eller også er det baseret på, at man ikke ønsker at høre noget.
Med hensyn til hvordan det skal styres, er det jo ganske klart, som andre også har sagt, altid op til lokalpolitikerne at stå på mål for de beslutninger, der bliver truffet.
Det mener jeg sagtens man kan gøre inden for den økonomiske ramme, der er i de danske kommuner.
Der er naturligvis nogle kommuner, som har haft nogle store udfordringer med hensyn til bl.a. tilgangen af nye skoleelever til f.eks. 0. klasse.
Jeg anerkender da, at hvis man har en kommune som min egen hjemkommune, hvor man har en folkeskole, hvortil der kun kommer fem eller seks elever til at starte i 0. klasse, så giver det en udfordring.
For man står i et dilemma eller skisma mellem to ting.
Skal man på den ene side bare sige: Det er for lidt, det duer simpelt hen ikke, det er pædagogisk set ikke et godt nok materiale; der er simpelt hen for få elever, til at man kan få det sociale og faglige netværk, og der er for få elever til, at man kan bidrage med den lærerkundskab, der skal til, for normeringen bliver simpelt hen for lille, fordi der er for få elever i klassen?
Eller skal man på den anden side sige: Kan vi bare tillade os at lukke ned for den del af skolen og så måske flytte den til en overbygningsskole eller noget andet eller helt lukke en folkeskole?
Det er et skisma, selvfølgelig er det det, og det er noget, som lokalpolitikerne må forholde sig til.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-06:
Vi har lovet at kigge på den kommunale udligning, det kommer vi til at gøre i slutningen af 2011.
Jeg vil dog påpege, at vi i forvejen har en i international sammenhæng ekstremt stor udligning mellem de danske kommuner, også der har vi altså en politik, hvor vi i meget høj grad har øje for, at der skal være en ligelig udvikling af de forskellige egne af Danmark.
Det er sådan, at der er en indkomstudligning på op til 92 pct.
Vi skal også være opmærksomme på, at det stadig væk skal kunne betale sig for danske kommuner at føre en erhvervspolitik, hvor de tiltrækker virksomheder og selv sætter gang i væksten, så de bare får lov at beholde en lille smule af det, frem for at det skal sendes til en anden kommune, hvis man har en økonomisk fremgang.
Vi kigger løbende på udligningsordningerne.
I slutningen af året kommer vi til at kigge rigtig grundigt på det.
Så vil jeg bare lige bemærke, at det er sådan i Danmark i modsætning til eksempelvis Sverige, at vi faktisk har friholdt kommunerne fra den nedgang i skatteindtægter, som er kommet på grund af finanskrisen.
Det er jo staten, der bærer den nedgang i skatteindtægter, det er derfor, at statsunderskuddet er blevet så kæmpestort, som det er nu, nemlig fordi kommunerne faktisk er blevet friholdt.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Tak for talen.
Jeg går ud fra, at ordføreren anerkender, at når man har et indtægtsgrundlag, som er mindre, får man også lavere skatteindtægter.
Jeg går også ud fra, at ordføreren er enig i, at når der er mange rige et sted, er der større skatteindtægter.
Så på den måde har skattepolitik jo en konsekvens.
Hvis vi nu lader være med at diskutere skatter og indtægter i de forskellige områder, men bare siger, at generelt har man givet skattelettelser og generelt bliver folk rigere, og at vi godt kan se, at det rammer forskelligt i de forskellige områder, for den ekstra købekraft og den ekstra aktivitet, der kommer i et område, fordi man får skattelettelser, så kun rammer det område – det, jeg kan forstå, er så, at vi skal se det overordnede, og at vi på landsplan kan se en stigende aktivitet på grund af skattelettelserne – vil ordføreren så være med til at kigge på en udligning, så de kommuner, der faktisk får en større skatteindtægt, de kommuner, der bliver rigere på grund af den her politik, er parat til at aflaste nogle af dem, som ikke får fordel af det her?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-06:
Jeg ved ikke, om hr. Rasmus Prehn ikke forstår konceptet nulvækst.
Nulvækst betyder, at man har det samme antal kroner til rådighed i år, som man havde sidste år, og det vil man også have i de kommende år, plus inflation.
Så man får faktisk flere penge, end man havde sidste år.
Årsagen til, at der er sparet 500 mio. kr. på folkeskolen, er ikke, at kommunerne har det samme antal kroner, som de havde sidste år.
Den primære årsag til det er jo faktisk, at vi har et faldende børnetal i Danmark, og at man dermed tilpasser kapaciteten til det.
Det synes jeg egentlig ikke er noget at kritisere, jeg synes, det er ganske naturligt.
Det betyder så desværre, at der er nogle skolelukninger rundtomkring.
Der er også nogle faglige hensyn, der gør, at man nogle steder ønsker at lægge skoler sammen, fordi skolegangen dermed bliver bedre og man derved kan fastholde eleverne i folkeskolen, i stedet for at de flytter over i privatskolerne.
Det ser jeg overhovedet ikke noget problematisk i.
I forhold til skattepolitikken vil jeg sige, at det ikke er det, vi diskuterer i dag.
Altså, skattepolitikken er ens for hele landet, og vi har ikke lagt nogen skattepolitik frem, som straffer yderområderne særligt.
Vi har lagt en skattepolitik frem, som er ens for alle Danmarks borgere.
Der er ikke en særlig udfordring i skattepolitikken, men der er et generelt problem i, at vi betaler for meget i skat i Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Hvordan kan det være irrelevant?
Altså, når man samfundsøkonomisk skal fordele samfundskagen, siger man i regeringens politik på skatteområdet, på efterlønsområdet: De allerallerstørste og mest lækre stykker skal gives til de områder, der er rige i forvejen, og de områder, der ikke har så meget i forvejen, skal have nogle mindre, tørre stykker, der ikke er noget ved.
Og man taler om balance, og så gør man de rigeste rigere og de fattigste fattigere?
Med hensyn til det med folkeskolen: Står den konservative ordfører ikke ved, at man har vedtaget en nulvækstpolitik, der betyder, at man nu bruger 500 mio. kr. mindre på folkeskolen i år, end man gjorde sidste år?
Og får det så ikke konsekvenser, at man er nødt til at lukke skoler?
Prøver den konservative ordfører virkelig at stå på det, han før kaldte den højeste talerstol, den vigtigste talerstol i Danmark, og bortforklare nulvækstens indvirkning på skolelukninger?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-06:
[Udfald af lyd]
... politik har ikke nogen særlig relevans i diskussionen om yderområdernes særlige udfordringer.
Konsekvensen af den holdning er, at der vil blive truffet en lang række irrationelle beslutninger, og i bedste fald kan man gavne folk på Lolland, som man ønsker at få stemmer fra, men det vil med sikkerhed medføre, at vi får mindre velstand i Danmark.
Når vi diskuterer udkantsproblematikken, må vi forholde os til udkantsområdernes særlige problemstillinger i stedet for at forsøge at gøre det her til et spørgsmål om at mobilisere modstand mod regeringens efterlønspolitik og skattepolitik ved at henvise til, at der bor flere af dem i et bestemt område.
Det er ikke relevant for den her diskussion.
Det er beslutninger, der foregår ude i kommunerne.
Som det er hr. Rasmus Prehn bekendt, har kommunerne en uændret økonomisk ramme, og derfor har vi ikke tilskyndet til lukning af folkeskoler.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Mange tak til den konservative ordfører for talen.
Ordføreren siger, at vi ikke skal grave grøfter, hvis vi gerne vil have et Danmark i balance.
Det er jo fuldstændig rigtigt, men det er der, jeg ikke forstår det, for graver man netop ikke grøfter med regeringens skattepolitik, med efterlønspolitikken?
Er det ikke at grave grøfter?
Med hensyn til det med folkeskolen taler ordføreren om, at vi skal modvirke affolkning, at vi skal undgå affolkning, hvor folk flytter fra landet til byerne, vi skal have nogle bysamfund, der stadig væk er i balance.
Hvad er det for en samtale, man har haft i den konservative folketingsgruppe, hvor man har sagt: Vi skal undgå affolkning, lad os lukke nogle flere folkeskoler, det må være vejen frem; det bliver mere attraktivt at bo i en landsby, når der er færre folkeskoler; vi laver nulvækst?
Kan ordføreren prøve at uddybe det lidt?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Der er ikke nogen tvivl om, at det har gjort det nemmere, og det ved hr. Per Clausen sikkert også, for i og med at man har gjort en kommune større geografisk, er der også længere imellem de folkevalgte i kommunen.
Men det, der faktisk stod i anbefalingerne fra Strukturreformkommissionen, var jo, at man anbefalede en kommunestørrelse på omkring 50.000 indbyggere.
Det var det, man f.eks. havde i Vejle Kommune, sådan cirka, før kommunalreformen.
Alligevel valgte en lang række omegnskommuner ved folkeafstemninger, hvor borgerne blev hørt og fik lov at stemme, at de ville være en del af Vejle Kommune, så kommunen er blevet så stor, at den har rundet godt 110.000 indbyggere.
De har haft folkeafstemninger, de har haft en lokal debat om det, og de har villet en større kommune end de 50.000.
Det syntes jeg ikke var nogen god idé, men det var det, borgerne ville.
Per Clausen (EL), 2011-05-06:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om hr. Hans Kristian Skibby tror, at en kommunalreform, hvor man arbejder på at skabe større kommuner og dermed skaber større afstand mellem landdistrikter og landsbyer og dem, der træffer beslutningerne, gør det nemmere eller sværere at nedlægge skoler.
Altså, mit spørgsmål til hr. Hans Kristian Skibby er: Tror hr. Hans Kristian Skibby, at den kommunalreform, han selv har været med til at få gennemført, har gjort det nemmere eller sværere at lukke skoler ude i landsbyerne og landdistrikterne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Jeg kan klart sige nej.
Jeg er tilhænger af folkeskoler, og jeg er tilhænger af, at vi også har masser af friskoler i Danmark de steder, hvor der ikke er en folkeskole.
I min egen hjemkommune, hvor jeg er viceborgmester, har vi trods alt sparet 80 mio. kr. på driftsbudgettet i 2011, og vi har ikke lukket så meget som en eneste folkeskole.
Jeg tror, at hvis man som lokalpolitiker ikke bare lytter til embedsmændene, men også prøver at bruge sin sunde fornuft og sætte sig ind i økonomien i kommunen, lærertidsaftaler og alle mulige andre ting, alt det, der ligger bag de forskellige udgifter i en kommune, så vil man se, at der er plads til at sikre og videreudvikle de folkeskoler, vi har i dag i Danmark.
Derfor er der enkelte steder, hvor jeg kan sige at det måske er fair nok.
Men i langt den overvejende del er det dumt, både på den korte og den lange bane, at lukke skoler.
Per Clausen (EL), 2011-05-06:
Nu går jeg ud fra, at hr. Hans Kristian Skibby er enig med mig i, at kommunalreformen er vedtaget af et flertal, som Dansk Folkeparti er med i.
Jeg går også ud fra, hr. Hans Kristian Skibby mener, at kommunalreformen har ført til forbedringer.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om hr. Hans Kristian Skibby mener, at alle de mange skolelukninger, vi ser i den her tid, er godt for udviklingen i landdistrikterne.
Henrik Brodersen (DF), 2011-05-06:
Jeg kan ligesom ordføreren også huske de tv-stationer, som gjorde meget ud af at få nævnt Udkantsdanmark, og det er fuldstændig rigtigt, at der var masser af politikere, som stillede sig op i en lang kø for at sige en hel masse om det her.
I det kor stod hr. Rasmus Prehn også flere gange og brægede, og det er fuldstændig rigtigt, at der heller ikke kom noget ud af det.
Socialdemokraterne er jo ikke ligefrem kendt for at rutte med oplysninger om, hvad den fremtidige strategi skal være, om det er 2020-planen eller noget andet, og det vil jeg gerne spørge til i den her redegørelsesdebat, i og med at den også omhandler småøerne.
Hvad tænker ordføreren om sådan noget som en national øpolitik, og hvad kunne Socialdemokraterne eksempelvis bidrage med?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre nogle bud på.
Hvis man har en idé om, at man lige om lidt skal være dem, der leder landet, så har man vel også et bud på, hvad man vil gøre med Udkantsdanmark, hvad man vil gøre med småøerne, og hvad man vil gøre for at lave noget mere erhverv og udvikling og det ene og det andet.
Det må der kunne komme nogle bud på.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Det siger byrådsmedlemmer for Dansk Folkeparti, det siger byrådsmedlemmer for Venstre, det siger byrådsmedlemmer for De Konservative; det er man enige om.
Nulvækst betyder dårligere velfærd.
Sådan er det.
Det er Dansk Folkeparti, der har ansvaret for det sammen med Venstre og Konservative herinde, så det nytter ikke noget at pege fingre ad nogle kommuner eller nogle regioner, der er nødt til at gøre regeringen og Dansk Folkepartis beskidte arbejde.
Kigger vi på landets folkeskoler, der skulle bære vores børn ind i fremtiden som styrket arbejdskraft, som stærke individer, kan vi se, at man bruger 0,5 mia. kr. mindre i år, end man gjorde sidste år.
Det er Dansk Folkeparti, der svigter fremtiden ved at spare på folkeskolen.
Så kom ikke her og peg fingre ad dem, der sidder ude i en kommunalbestyrelse og bare er tvunget til at leve op til regeringen og Dansk Folkepartis nulvækst.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-06:
Det her er jo ren afklædning.
Ordføreren står og siger, at det er Dansk Folkepartis skyld, at man i socialdemokratisk ledede og SF-ledede kommuner lukker folkeskoler.
Det er rent nonsens.
Nulvæksten er baseret på fuldstændig pris- og lønfremskrivning, og det betyder, at med det antal ansatte, der er i en kommune, har kommunen mulighed for at fremsætte et driftsbudget, hvor man har et uændret antal skolelærere, uændrede driftsudgifter osv.
Alene hvis man øger sine udgifter på nogle områder, er man nødt til at finde pengene inden for rammerne, men i forbindelse med nulvæksten er der fuldstændig klokkeklar pris- og lønfremskrivning af alle budgetter, og det burde en kommunalordfører vide.
Mit ekstra spørgsmål her er omkring det med kollektiv trafik, som hr. Rasmus Prehn også brugte meget tid på.
I Region Midtjylland, hvor jeg bor, har vi jo en socialdemokrat som regionsformand, Bent Hansen, som også er formand for Danske Regioner, og han har bl.a. stået i spidsen for at ville fjerne driftstilskuddet til regionalbusserne for alle byer, hvor der er under 3.000 indbyggere.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Jeg skal prøve at gøre mit bedste i forhold til at overholde taletiden.
Jeg ser ikke det problem, som hr. Hans Kristian Skibby giver udtryk for.
Sagen er jo, at kommunerne under et bliver ramt af Dansk Folkepartis og regeringens politik, hvor der er nulvækst.
Man bliver ramt af restriktioner.
Hvis man bruger for mange penge, hvis man rører ved kommuneskatten, og hvis man gør nogle andre ting, bliver man straffet.
Ligegyldigt, om det er en Venstrekommune, en konservativ eller socialdemokratisk kommune, eller det er en SF-kommune, så har man virkelig begrænsede vilkår.
Det er alle kommunerne under et, der er pressede.
Nogle har kunnet klare frisag og har kunnet undgå at lukke skoler – det er f.eks. tilfældet i min egen hjemkommune, Aalborg, der også er socialdemokratisk – men der er altså desværre de her eksempler.
Der kan være nogle, der siger, at det er en god idé at lave noget omstrukturering, og at de kan få noget mere ud af de samme penge ved at gøre det på en anden måde, og det er o.k., men hvor man alene på grund af dårlig økonomi er tvunget til det, har man det rigtig dårligt over det.
Så jeg synes, det er upassende, at Dansk Folkepartis ordfører, der har ansvaret for nulvæksten og har ansvaret for sanktionerne, står og peger fingre ad kommunerne.
Man udfører Dansk Folkepartis beskidte job ude i kommunerne.