Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-20:
Mange tak.
Alternativet anerkender fuldt ud, at kommunerne er presset, og at de skal tilføres ekstra penge fra staten, men det, som det først og fremmest handler om, er, at hvis presset på kommunerne skal lettes, skal vi lykkes med integrationen, så flygtningene hurtigst muligt kan komme ud på arbejdsmarkedet og blive selvforsørgende.
Det vil et ophold i en flygtningelandsby absolut ikke føre til, tværtimod.
Asylansøgerne kommer med et stort ønske om at lære dansk og komme i arbejde, at blive integreret og bidrage til det danske samfund.
Det ønske skal vi gøre alt for at støtte, og det begynder bedst allerede i asylfasen på asylcentrene.
Det er en investering, som betaler sig, uanset om asylansøgerne får asyl eller ej.
Ca. 80 pct. af asylansøgerne får i dag asyl, og hvad de sidste 20 pct. angår, vil de komme tilbage til deres hjemlande med en række kompetencer, som vil komme både dem selv og deres lande til gode.
Det er totalt nedbrydende for asylansøgerne – både fysisk og psykisk – at tilbringe de første mange måneder i et asylcenter, i uvirksomhed og klientgjorte.
Det, at man i alt for mange år har budt asylansøgere den tilværelse, er jo netop grunden til, at integrationen hidtil er mislykkedes.
Jeg vil gerne anerkende Det Radikale Venstre for en række konkrete forslag til, hvordan tiden i asylcentrene bedst fremmer integrationen.
Det er tanker, som vi også i Alternativet har gjort os, tanker om, at det kan ske med en intensiv sprogundervisning, ved kompetenceafklaring, i samarbejde med kommunerne og erhvervslivet, med ret til at arbejde fra dag et, ved, at flygtninge boplaceres i de kommuner, der efterspørger deres kompetencer, og ved, at pengene følger flygtningen, så det bliver muligt at flytte til en kommune, hvor der findes arbejde – for blot at nævne nogle af de meget gennemtænkte og konstruktive forslag, som Det Radikale Venstre er kommet med.
Det koster kun 700 kr. om ugen, og det er en unik mulighed for en flygtning for at få den bedst tænkelige mulighed for at blive velintegreret både sprogligt og samfundsmæssigt i form af kendskab til dansk kultur og oparbejdelse af venskaber, som kan lede til alle tænkelige indgange til job- og boligmarkedet.
Og kommunen ville få et halvt eller måske endog et helt års respit med at finde bolig og arbejde til flygtningen.
At anbringe en flygtning i en flygtningelandsby vil være en katastrofe for integrationen.
Derfor påpeger vi i vores fælles forslag til vedtagelse, at vellykket integration kræver samspil med lokalsamfund, skoler, uddannelsessteder og arbejdspladser, og at flygtninge derfor skal sikres boliger lokalt.
Flygtninge er ikke kun en udgift.
Det hænger sammen med, at samfundets udgifter til en borger ligger i de første 20 år af en borgers liv, hvor der er udgifter til vuggestue, børnehave, skolegang og lægebesøg, og de sidste 20 år af en borgers liv, hvor der især er udgifter til folkepension og sygdomsbehandling.
Samfundets indtægter ligger i de mellemliggende 40-50 år, hvor en person er aktiv på arbejdsmarkedet.
Når asylansøgerne kommer til Danmark som 20- eller 30-årige, har de altså levet mange af de første dyre år et andet sted og er i en alder, hvor de kan gå direkte ud på arbejdsmarkedet og bidrage positivt til samfundet, hvis vi vel at mærke lykkes med integrationen.
Er tiden gået?
O.k., så må jeg jo holde her.