runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2016-05-25:
Det er i hvert fald ikke korrekt at sige, at vi ikke har haft fokus på det her, og jeg nævnte sådan set en række initiativer, hvor forebyggelse indgår.
Hvad angår den sociale ulighed i sundhed, viser dokumentaren på DR jo med al tydelighed, at selv om vi lever i et af verdens mest lige samfund, har vi også en enorm grad af ulighed i forhold til sundhed, på trods af at vi ellers på papiret har de samme rettigheder.
Kampen mod ulighed i sundhed starter for mig at se langt væk fra sundhedsvæsenet.
Det handler om, at vi sikrer, at de gode vaner bliver grundlagt tidligt i barndommen, at vi sikrer, at børn og unge får sig en uddannelse og de efterfølgende kommer ud på arbejdsmarkedet og dermed får et job.
Hvorfor?
Fordi vi ved, at det er de faktorer, der er altafgørende, når det er, vi snakker ulighed i sundhed.
Og så kunne jeg jo også starte med at undre mig lidt tilbage.
For Socialdemokraterne brugte i deres regeringstid ikke meget tid på at gennemføre nogle af de ting i forhold til strukturel forebyggelse, som vi nu engang snakker om.
Når man ser på den udvikling, der er i relation til børn og unge og rygning, synes jeg jo bl.a., at det partnerskab, som Kræftens Bekæmpelse og TrygFonden står bag, er et enormt flot initiativ.
Jeg er meget enig med formanden for Kræftens Bekæmpelse, der for nylig udtalte: Vi må erkende, at vi ikke kommer længere ad forbudsvejen, alle initiativer preller af på de unge, og derfor må vi tænke radikalt anderledes.
Det er jeg sådan set meget, meget enig i, og derfor tror jeg også, det er klogt, at man tænker forebyggelse på en anden måde end blot at tænke løftede pegefingre og forbud.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-05-25:
Tak for det.
Det svar, der så blev givet – og det eneste svar – i forhold til strukturel forebyggelse går på at kigge på, hvilke rammer kommunerne skal have med hensyn til nogle af de forhold, der gælder de ældre borgere.
Vi har jo fået slået en dagsorden an i Danmark i den her uge med baggrund i en dokumentar fra Danmarks Radio, hvor man har kigget på social ulighed i sundhed.
Mange vil karakterisere det, som om de ligesom er hægtet af et længere liv, og det er jo en meget alvorlig konsekvens.
Jeg synes som Socialdemokraternes sundhedsordfører, det er bemærkelsesværdigt, at Venstreregeringen i sit regeringsgrundlag og sin politik det første år ikke har haft fokus på den her problemstilling.
Jeg synes, det er alvorligt, når det første, man gør, er, at man fjerner meget af det, som den tidligere regering – som ministeren er så venlig at nævne i sin besvarelse – tog initiativ til.
Man har fjernet pengene helt eller delvis, og det får mig jo til at sige, at der signaleres sådan en vis ligegyldighed fra regeringens side.
Lad mig blot nævne rygning.
I Danmark ryger 22 pct. af den voksne befolkning, og 17 pct. ryger hver eneste dag.
Det er sådan, at 46 pct. af gymnasieeleverne ryger dagligt eller af og til, og hele 57 pct. af eleverne på erhvervsskolerne gør det.
Så det her er virkelig alvorligt, og jeg tænker på børnene og de unge, som ministeren også nævner i sin besvarelse.
Da vi i 2012 ændrede rygeloven, argumenterede fru Sophie Løhde som Venstres sundhedsordfører meget med, at man jo kunne se, at tendensen i forhold til rygning var faldende, men nu er den ikke faldende i Danmark.
Den er stagnerende, og der er flere unge, der begynder at ryge, og derfor stiller jeg mit spørgsmål: Har Venstre ingen bud på strukturelle forandringer på rygeområdet, når det gælder børn og unge?
Sophie Løhde (V), 2016-05-25:
Jeg har det grundlæggende synspunkt, at vi alle sammen har et ansvar for vores egen sundhed, men vi har også som samfund et ansvar for at opstille nogle sunde rammer for os, der gør det let at leve det sunde liv.
Men der er jo samtidig også grænser for statens eller kommunernes indblanding i folks dagligdag og levemåde, og derfor er jeg sådan set meget enig med den tidligere socialdemokratiske sundhedsminister, min forgænger fra den tidligere regering, i, at løftede pegefingre sjældent er den rigtige vej frem på forebyggelsesområdet.
Når det så er sagt, skal der ikke herske nogen tvivl om, at vi i regeringen ser meget alvorligt på vigtigheden af at forebygge, og samfundet har som sagt et vigtigt ansvar for at opstille rammer, som kan understøtte, at alle danskere kan leve et godt og et sundt liv.
Bl.a. derfor er det også vigtigt, at vi som samfund beskytter vores børn og unge, at de får grundlagt de gode vaner tidligt, og at vi strukturerer sundhedsvæsenet på en måde, så vi bedst muligt forebygger, at eksempelvis ældre patienter bliver indlagt og genindlagt på sygehuset.
Så skal der være en balance imellem de strukturelle og de mere bløde forebyggelsestiltag.
For den her regering er det vigtigt, at vi ser forebyggelse i et bredere perspektiv, og regeringen har, siden den tiltrådte, også igangsat en række større initiativer på sundhedsområdet, bl.a. en indsats over for ældre medicinske patienter, en national handlingsplan for demens, en kommende kræftplan IV og et udvalgsarbejde for det nære og sammenhængende sundhedsvæsen.
I alle de initiativer indgår forebyggelse i forskellig grad, men i en bredere definition end blot KRAM-faktorerne.
Til sidst vil jeg selvfølgelig også gerne slå fast, at vi i regeringen løbende gør os overvejelser om, hvordan vi kan styrke forebyggelsen yderligere.
Bl.a. arbejder vi derfor i øjeblikket på at ændre nogle af de strukturelle forhold i relation til kommunernes incitamenter for at forebygge målrettet hos de ældre borgere og borgere generelt, de dagligt ser.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-05-25:
Tak for det.
Hvilke nye tiltag agter ministeren at tage for at styrke den strukturelle forebyggelse, så vi som samfund i stedet for at behandle, når skaden er sket, i højere grad undgår, at danskerne bliver syge?
Hvilke nye tiltag agter ministeren at tage for at styrke den strukturelle forebyggelse, så vi som samfund i stedet for at behandle, når skaden er sket, i højere grad undgår, at danskerne bliver syge?
Sophie Løhde (V), 2016-05-25:
Vi har i den her regering i modsætning til den tidligere haft travlt med at indfri vores valgløfter.
Taletiden tillader desværre ikke, at jeg sidder og nævner den lange stribe af resultater, vi har gennemført på sundhedsområdet.
Hvis man skal citere statsministeren, skal man i hvert fald sørge for at gøre det korrekt.
Det, statsministeren sagde i spørgetiden i går, var, at vi ikke har stillet noget forslag om det endnu, og at vi endnu ikke ved, om vi gør det.
Jeg har været meget optaget af at få gjort noget ved den overbelægning, som andre sagde de ville gøre noget ved, men glemte at gøre efter valget, at vi kom i gang med arbejdet med en kommende Kræftplan IV, at vi gjorde noget mere for den ældre medicinske patient, at vi arbejdede for at sikre mere værdighed i ældreplejen.
Sådan kunne jeg nævne stribe på stribe af initiativer og indsatser, som for os har været det vigtigste at komme i gang med nu.
Er det det samme som at sige, at vi ikke vil gøre det?
Nej, vi er bare ikke kommet videre med det, og vi har ikke kigget nærmere på det nu.
Men jeg synes som sagt, det er relevant.
Hvad mener Socialdemokraterne egentlig om det?
Skal man igangsætte et stort arbejde, og så vil Socialdemokraterne ikke sige, om man synes, det er en god idé at gennemføre det arbejde?
Socialdemokratiet har jo tidligere stemt for forslaget i Folketingssalen, men da man så kom i regering, mente man det modsatte.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-05-25:
Ministeren har to gange i besvarelsen i dag sagt, at regeringen overholder sine løfter.
Det her kunne jeg jo godt føje til listen over de løfter, regeringen ikke indfrier, hvis ikke regeringen nedsætter det udvalg, der har været talt om op til sidste valg.
Så det her er blot en afdækning af, hvor Venstre står.
Statsministeren blev også spurgt til lidt det samme i spørgetimen i går, og statsministeren svarede, at man eventuelt fra Venstres side ville nedsætte det udvalg.
Men vi kommer det åbenbart ikke nærmere i dag.
Det var et skridt på vejen for mig til at finde ud af, hvor Venstre står på noget, Venstre har meldt.
Erik Christensen (S), 2016-05-25:
Agter ministeren at tage imod den invitation om at besøge Lindegården, som medarbejderne på institutionen har sendt til ministeren?
Christian Langballe (DF), 2016-05-25:
Jeg synes altså, at grundlæggende er det problematisk, at man har begivet sig ud på den færd, som man har fra regeringens side.
Ministeren er jo bekendt med, at vi er stærkt uenige i det fra vores partis side.
Det er vi jo af den ene grund, at de folk, der kommer, netop er flygtninge.
Det vil sige, at man sender dem ud i et integrationsforløb, der handler om at lære dansk, og sender dem ud i kommunerne og sætter en masse ting i gang, inklusive den her elevløn, som de får.
Hvad nu, når de her flygtninge, der skulle komme i job, har været ude i de her 2 år?
Hvad har man tænkt sig at gøre, når dagpengeperioden kommer?
Jeg synes altså, det virker, som om man i den her sag hopper fra tue til tue, fordi man ikke rigtig ved, hvad man skal gøre.
Jeg synes, det er underligt, at man ikke tager sigte på, hvis det var sådan, at man virkelig tog alvorligt, at de her mennesker er flygtninge, at gøre dem klar til at komme hjem igen.
Det vil sige, at man så eventuelt kunne lære dem engelsk eller et eller andet, men ikke dansk.
Man skulle tage sigte på, at de faktisk skal hjem igen, i stedet for at gøre dem til indvandrere fra dag et.
Inger Støjberg (V), 2016-05-25:
Det handler jo om et fælles oplæg fra DA og LO, altså fra arbejdsmarkedets parter, som regeringen blev præsenteret for.
Når vi har sagt ja tak til det, er det selvfølgelig, fordi jeg mener – det tror jeg ikke kommer som nogen overraskelse, heller ikke for hr. Christian Langballe – at flygtninge og ikkevestlige indvandreres deltagelse på arbejdsmarkedet er helt uacceptabel lav.
Det efterlader dermed det danske samfund med en helt uacceptabel høj regning, både når det gælder økonomien, men også når det gælder det værdimæssige.
Der ligger en stor værdimæssig regning, når for få får Danmark ind under huden.
Derfor mener jeg, at det er helt afgørende, at vi får flere ud på arbejdsmarkedet.
Når der konkret bliver spurgt til de timesatser, der er i igu-forløbet, altså de her integrationsstillinger, er det jo, fordi der er blevet taget udgangspunkt i de overenskomster, der allerede ligger.
Jeg er jo ikke uenig med hr. Christian Langballe i, at når man er flygtning, skal man hjem igen, når der bliver fred i hjemlandet.
Det er jo derfor, vi har strammet op sammen med Dansk Folkeparti på, for hvor lang tid man får sin opholdstilladelse.
Personligt har jeg aldrig nogensinde mødt en flygtning, der ikke var klar over, hvor lang tid opholdstilladelsen er gældende.
Faktisk ved jeg, at det tværtimod er noget, der fylder rigtig meget for flygtninge, og det er bl.a. derfor, vi har strammet op.
Christian Langballe (DF), 2016-05-25:
Hvis man tager diskussionen tilbage fra 1983, da vi fik den her ulyksalige flygtningelov, ser man, at det egentlig har været sådan, at mange flygtninge pr. definition blev gjort til indvandrere fra dag et.
Det synes jeg har været dybt problematisk al den stund, at når man er flygtning, kommer man for at søge beskyttelse, men når man så kan komme hjem igen så at sige, skal man selvfølgelig hjem.
Jeg synes bare, at der er noget, der er skredet i den forståelse af tingene.
Inger Støjberg (V), 2016-05-25:
Jeg mener netop også, at man bliver oplyst om det.
Christian Langballe (DF), 2016-05-25:
Så kunne man stille sig selv spørgsmålet om, hvorfor det ikke er sket.
Inger Støjberg (V), 2016-05-25:
Jeg er overhovedet ikke uenig i, at det selvfølgelig er en midlertidig ordning, når man er flygtning i landet.
Jeg er heller ikke uenig i, at man skal oplyses om det.
Christian Langballe (DF), 2016-05-25:
Tak for svaret, vil jeg sige til ministeren.
Den konkrete grund til, at jeg spørger, er, at mange tilkendegiver, når de kommer til Danmark, at det, der er meningen, er, at de gerne vil have en fremtid her.
Hvis man nu f.eks. som nytilkommen asylansøger henvender sig ude i Center Sandholm om en verserende asylansøgning, bliver man præsenteret for en temmelig lang præsentationsvideo om, hvilke rettigheder man har.
Jeg synes bare ikke, at det noget sted bliver understreget, at de flygtninge, som får asyl i Danmark, faktisk skal hjem på et tidspunkt.
Det synes jeg egentlig er lidt forunderligt, når man tænker på, at det at være flygtning er midlertidigt at opholde sig et sted for at komme tilbage, når der er fred i landet.
Det burde være selve præmissen.
Men hvis det ikke er præmissen, fra flygtningen kommer, er der jo et eller andet galt.
Der er et eller andet galt, hvis man ikke fortæller de flygtninge, der kommer her til landet, fra dag et, at det faktisk er en midlertidig ordning, og at de på et tidspunkt skal hjem igen.
Inger Støjberg (V), 2016-05-25:
Det er regeringens helt klare opfattelse, at udlændinge, der får beskyttelse i Danmark, skal rejse hjem, så snart forholdene i deres hjemland gør det muligt.
Regeringen har derfor også med støtte fra bl.a. Dansk Folkeparti med asylpakke II fra januar i år begrænset varigheden af tidsbegrænset opholdstilladelse til de flygtninge, der kommer til Danmark.
Det betyder konkret, at udlændingemyndighederne nu oftere skal tage stilling til, om den enkelte flygtning fortsat har behov for beskyttelse i Danmark, eller om tiden er inde til, at vedkommende vender hjem igen til hjemlandet.
Herudover har regeringen med asylpakke II skærpet reglerne om inddragelse af flygtninges opholdstilladelse på grund af ferie eller andre kortvarige ophold i hjemlandet.
Så hvis man holder ferie i det land, man oplyser at være forfulgt i, har man ikke længere behov for beskyttelse i Danmark.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det er vigtigt at være opmærksom på, at mange flygtninge helt realistisk set vil opholde sig i Danmark i længere tid, inden forholdene i hjemlandet gør det muligt at vende hjem.
Det er jo derfor helt afgørende, at enhver flygtning yder sit til det danske samfund og ikke blot opholder sig her i landet på passiv forsørgelse.
Det mener jeg bestemt ikke kan være i Danmarks interesse, og jeg mener i øvrigt heller ikke, at det kan være i flygtningenes interesse.
Så vil jeg også lige gøre opmærksom på, at vi jo har en repatrieringsordning, som netop skal motivere anerkendte flygtninge til frivilligt at rejse hjem.
Herudover har regeringen stor fokus på at sikre, at afviste asylansøgere og andre udlændinge med ulovligt ophold her i landet rejser ud hurtigst muligt.
Christian Langballe (DF), 2016-05-25:
Har regeringen en hjemsendelsesstrategi angående flygtninge, som vi i Dansk Folkeparti efterlyser, eller er sandheden, at regeringen slet ikke regner med, at de flygtninge, som er kommet og vil komme, nogen sinde bliver sendt hjem?
Inger Støjberg (V), 2016-05-25:
Jeg er jo ofte enig med Dansk Folkeparti i rigtig mange ting.
Men lige præcis her skilles vandene.
Det gør de, fordi jeg mener, at når man er i Danmark, må man også forsørge sig selv i det omfang, man kan.
Jeg mener, der er alt for mange flygtninge, der bliver forsørget af det danske samfund; det vil sige af hr. Christian Langballe og af andre danskere frem for at forsørge sig selv.
Og hvis vi kræver, at man skal forsørge sig selv, skal vi selvfølgelig også være fair og give mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er den mulighed, vi har forhandlet på plads med arbejdsmarkedets parter, altså arbejdsgiverne på den ene side og fagbevægelsen på den anden side.
I og med at arbejdsmarkedets parter selv har foreslået det her og også til den lave sats, mener jeg, at det er den helt rigtige måde at gøre det på.
Christian Langballe (DF), 2016-05-25:
Vi er uenige af mange grunde.
Jeg synes bare, at det, man har gang i, er halsløs gerning.
Jeg er simpelt hen uenig i den retning, det hele har fået.
Så er der også forhold som social dumping.
Hvad har man tænkt sig at gøre ved det?
For at være helt ærlig mener jeg, at vi som samfund først og fremmest har en forpligtelse over for de danskere, der er her, også med hensyn til arbejde.
Hvorfor laver man lige pludselig al den her ståhej, når man ikke kan løse problemet med de arbejdsløse, der er i forvejen?
Inger Støjberg (V), 2016-05-25:
Jeg kan sige, at jeg også ser frem til redegørelsen – så langt så godt, som man siger.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-25:
Jamen så har jeg egentlig kun én ting tilbage at sige, og det er, at vi vil se frem til at se den redegørelse, der kommer fra Langeland Kommune, og som vi regner med at Udlændingestyrelsen eller ministeriet vil fremsende til os, og at vi håber på den baggrund at kunne tage en fælles diskussion af, om der er behov for at følge op på de retningslinjer, som kommunerne driver asylcentre efter.
Tak for ordet.
Inger Støjberg (V), 2016-05-25:
Man kan jo overveje alt, og det vil vi selvfølgelig også gøre, når vi har set selve redegørelsen.
Men jeg synes ærlig talt, at vi både i respekt for de personer, der nu er indblandet i den her sag, men også i respekt for sagens karakter, skal afvente redegørelsen.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-25:
Mange tak.
Jeg vil i hvert fald meget gerne have tilsendt den fyldestgørende redegørelse, og så må man jo have den sorte sprittusch frem, hvis der er noget, der er hemmeligt.
Grunden til, at jeg prøver at følge op på det her med tilsynet, er jo, at jeg mener, at de historier, vi har fra Næstved, heldigvis er enkeltstående – ifølge det, jeg har fået at vide fra Thisted og fra andre steder, så fungerer de danske asylcentre egentlig rimelig upåklageligt og har et ret højt niveau – men historierne fra Næstved viser jo, at der har været nogle generelle mangler i den måde, vi driver centrene på, bl.a. at der ikke bliver stillet krav om straffeattest, når vi ansætter ledere i de danske asylcentre; det er helt op til kommunerne selv.
Det, jeg selvfølgelig spekulerer på, er, om ikke man kunne forestille sig, at vi fra statslig side udarbejdede et minimum af retningslinjer for, hvordan man driver asylcentre, herunder hvordan man ansætter, og hvilke kompetencer dem, der er ansat, skal have.
Inger Støjberg (V), 2016-05-25:
Jeg mener jo for så vidt, at tilsynet er i orden – det er, som det skal være.
Altså, det her tager jo afsæt i en helt konkret situation.
Men jeg synes, at vi skal afvente den redegørelse, der kommer.
Og i forhold til om udvalget kan få det tilsendt, vil jeg da mene – medmindre der er nogle ting, der er klassificeret på den ene eller den anden måde – at udvalget vil kunne få det tilsendt.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-25:
Tak for svaret.
Det første opfølgende spørgsmål er: Kan Folketingets Udlændingeudvalg forvente at få tilsendt den fyldestgørende redegørelse og det opfølgende svar, der kommer fra Langeland Kommune?
Det andet spørgsmål er: Er ministeren indstillet på i forlængelse af de her redegørelser at indgå i politiske diskussioner om, hvordan man kan styrke tilsynet med de danske asylcentre?
Vil ministeren på baggrund af Informations omtale den 14. maj 2016 omgående igangsætte en grundig undersøgelse af forholdene i Næstved Asylcenter og herefter forelægge en handlingsplan for Folketingets Udlændingeudvalg, der kan sikre, at lignende overgreb ikke kan finde sted i fremtiden?
Vil ministeren på baggrund af Informations omtale den 14. maj 2016 omgående igangsætte en grundig undersøgelse af forholdene i Næstved Asylcenter og herefter forelægge en handlingsplan for Folketingets Udlændingeudvalg, der kan sikre, at lignende overgreb ikke kan finde sted i fremtiden?
Inger Støjberg (V), 2016-05-25:
Nej, det er ikke det, vi diskuterer.
Det er heller ikke det, hr. Christian Langballe har stillet spørgsmål om.
Hr. Christian Langballe har stillet spørgsmål om flygtninges deltagelse på arbejdsmarkedet.
Jeg siger bare, at jeg synes, at det egentlig er en mærkværdig tilgang, Dansk Folkeparti har på det her felt, nemlig at det er samfundet, der skal forsørge de flygtninge, der kommer hertil, også selv om de er friske, raske og rørige og kan forsørge sig selv.
Jeg synes, det er grundlæggende sundt, at når man kommer til Danmark, skal man forsørge sig selv, hvis man kan, og det er det, der ligger i det her.
Christian Langballe (DF), 2016-05-25:
Vi er dybt uenige om noget helt grundlæggende.
Vi vil jo gerne have grænsekontrol.
Vi vil gerne have permanent grænsekontrol.
Vi vil gerne have asylbehandling ved grænsen.
Vi vil gerne have, at de her flygtninge ikke skal krydse landegrænser for at komme herop – de skal hjælpes nede i nærområderne.
Det er der, vi er grundlæggende uenige.
Det er en grundlæggende uenighed.
Regeringen har fundet den løsning, at når de er kommet her, skal man sætte gang i alt det her.
Det kunne man godt finde en løsning på ved simpelt hen at begrænse antallet af dem, der kommer, ved at indføre grænsekontrol, ved at indføre de foranstaltninger, der skal til.
Det er jo det, vi diskuterer.
Inger Støjberg (V), 2016-05-25:
Jeg mener, at det grundlæggende er helt afgørende at forsørge sig selv, når man er i Danmark, også som flygtning.
Jeg mener ikke, at det kan være en værdi i sig selv, at samfundet skal forsørge via skattebilletten.
Det kommer egentlig lidt bag på mig, at Dansk Folkeparti mener, at samfundet skal forsørge de flygtninge, der kommer hertil, hvis de ellers er friske og raske og rørige og kan forsørge sig selv.
Det er egentlig lidt en underlig tilgang.
Når det er sagt, vil jeg sige, at de flygtninge, som kommer til Danmark nu, jo umiddelbart lynhurtigt vil kunne overtage nogle af de jobfunktioner, som østeuropæerne i øjeblikket sidder på, i og med at der er en lang række østeuropæere, der heller ikke taler et ord dansk, og derfor vil man umiddelbart kunne finde fodfæste på arbejdsmarkedet der.
Det tager jo i hvert fald ikke arbejdet fra danskerne.
Jeg kan indledningsvis oplyse, at jeg var meget overrasket over at læse Informations artikel om forholdene på asylcenteret i Beredskabscenter Næstved.
Men det siger sig selv, at i det øjeblik vi blev opmærksomme på Informations artikel om forholdene, blev Langeland Kommune, som er indkvarteringsoperatør på asylcenteret, af Udlændingestyrelsen anmodet om en fyldestgørende redegørelse for de forhold, som omtales i artiklen.
Udlændingestyrelsen har imidlertid anmodet Langeland Kommune om en række yderligere oplysninger, herunder bl.a. om, hvad der gik forud for den konkrete fastholdelsessituation, som bliver omtalt i selve artiklen fra Information.
Jeg kan dog ikke på nuværende tidspunkt redegøre nærmere for baggrunden for de forhold, der er beskrevet i artiklen, men Udlændingestyrelsen afventer selvfølgelig Langeland Kommunes uddybende oplysninger, og på den baggrund vil der så blive taget stilling til, om der skal foretages yderligere i sagen.
Mette Bock (LA), 2016-05-25:
Og i øvrigt vil jeg sige, at den aftale om flygtninge- og migrantkrisen sådan set er sat til revision fra samme dag, som blækket blev tørt, altså som den blev underskrevet.
Altså, den er vi jo i fuld gang med at diskutere; så det forløb er vi i gang med.
Men jeg er meget glad for, at flere har tilkendegivet, at vi skal prøve at bringe diskussionen videre i forhold til konsekvenser.