runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tage Leegaard (KF), 2011-03-15:
Jeg har forstået på Socialdemokratiet, at partiet ikke synes, at det her er vidtrækkende nok på nogle måder, og at man gerne vil have en tredobling.
Hvis man mener, at landmanden skal kompenseres, og man måske endda begynder at tale om, at man ønsker offentlig adgang og måske taler ekspropriation, hvor vil Socialdemokraterne så finde pengene henne?
Ole Vagn Christensen (S), 2011-03-15:
Jamen nu har vi altså igen et af de der spøgelser, som man gerne vil køre frem med i den her landbrugsdebat.
Det, det handler om, er sådan set, at hvis vi kan få skabt de her rekreative områder, og der skal økonomi til fra borgerne, for det kan lade sig gøre, så er det også en naturlig ting, at borgerne får mulighed for at kunne udnytte dem.
Og det har ikke noget som helst med ekspropriation at gøre, det har noget at gøre med, om landmændene har den nødvendige faglighed og forståelse for, at de her områder faktisk godt kan bruges på den måde.
Så det tager vi dialogen om.
Tage Leegaard (KF), 2011-03-15:
Jeg kunne godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører, om han, når han taler så varmt om offentlig adgang til arealerne, i den forbindelse egentlig mener, at arealerne skal eksproprieres og dermed bliver statens ejendom.
Er det det, han agiterer for?
Ole Vagn Christensen (S), 2011-03-15:
Jeg kan kun sige igen, at det, det handler om, er, at vi ønsker at indgå i en dialog med landbruget om de her ting, og at vi på grund af den faglighed, som landbruget er i besiddelse af, også tror, at vi er i stand til at leve op til det, vi har sagt her.
Det er de signaler, vi hører, og det er derfor, vi har taget mod dem på den positive måde.
Derfor er det selvfølgelig klart, at det går vi efter.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-03-15:
Så jeg skal forstå det på den måde, at hvis det ikke bliver gennemført i det her lovforslag, der ligger fra VKO-regeringen nu, så vil Socialdemokratiet sørge for, at det hurtigst muligt kommer op på det plan, som Socialdemokratiet har lovet i dag.
Jeg kan kun takke på naturens vegne.
Ole Vagn Christensen (S), 2011-03-15:
Man skal være meget forsigtig med det der med garantier, det ved hr. Christian H. Hansen også, men jeg kan sige, at det her er vores målsætning og vores arbejdsplan, som vi vil arbejde efter, både før et valg og efter et valg.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-03-15:
Tak for det.
Jeg synes jo, det er en rigtig god melding, Socialdemokratiet kommer med i dag om den her udvidelse og de 20.000 km vandløb.
Jeg kunne forstå, at man vil arbejde for, at det bliver ændret i det her lovforslag, og jeg vil bare gerne have en sikkerhed for, at hvis det er sådan, at man ikke får det gennemført i det her lovforslag, så lover Socialdemokratiet, at man genoptager det her, hvis man får regeringsmagten efter folketingsvalget – og det håber jeg så at man gør, den overbevisning er jeg jo af, at der skal et systemskifte til – og så gennemfører man det, som hr. Ole Vagn Christensen fra Socialdemokratiet har stået og lovet i dag, og som jeg synes er en glimrende ting af hensyn til vores natur generelt.
Men jeg vil bare gerne have en bekræftelse på, at man gennemfører lige nøjagtigt det, som er blevet sagt fra Folketingets talerstol i dag, altså ikke en garanti, men næsten en form for garanti.
Ole Vagn Christensen (S), 2011-03-15:
Ja, og det bliver han ved med at være, for den der bemærkning om skatter er jo det sædvanlige skræmmebillede.
Jeg nævnte jo netop, at de var stolte af, at de havde taget hensyn der i 2005, og jeg er helt sikker på, at det er de fortsat.
Jeg er også helt sikker på, at de har en række løsninger til, hvordan man kan gøre det her bedre for dem økonomisk, også uden at man i og for sig skal ind og tale om, at det her handler om at forøge en skattebyrde.
Jeg er godt klar over, at Dansk Folkeparti har stirret sig blind på den der situation med protesterne og bevægelserne, der har været, men det har vi andre ikke.
Vi tror på dialogen, og vi tror, at der er faglighed i landbruget.
René Christensen (DF), 2011-03-15:
[Lydudfald]
… forstå det nu, for det er borgerne, der skal have lov til at gå der, fordi de betaler for det.
Det er også rigtigt, at Socialdemokratiet går til valg på at øge skatterne, og det vil sige, at man vil øge skatterne betragteligt, så man kan kompensere landmændene for at tage deres landbrugsarealer ud af drift.
Det kan man jo så have en mening om.
Rent politisk støtter jeg ikke den holdning, at vi skal brandskatte borgerne for at lade nogle gå derhjemme og blive subsidieret på den måde, men det kan man jo sådan have forskellige holdninger til.
Jeg kan bare forholde mig til, at det, der bliver sagt her fra talerstolen, er, at man vil meget mere end det, der ligger her, og det kommer bare bag på mig.
Der må jeg bare sige, at det kommer bag på mig, og derfor er jeg utrolig glad for, at vi trods alt her til sidst får at vide, hvad det her drejer sig om, og hvad de forskellige partier gerne vil, for det er jo det, vi skal, når vi står her i Folketingssalen.
Så skal vi jo vide, hvad vi vil, hver især, og det er jo kommet tydeligt frem.
Så tak til ordføreren for at være så klar i mælet.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-03-15:
Tak for det, det er bare sådan et lille spørgsmål.
Jeg synes jo, at de spørgsmål, der sådan kom lidt over til ministeren og regeringen om kompensation og målsætning osv., viste nogle gode ting, man i Dansk Folkeparti havde opdaget.
Men når man så kigger i lovforslaget, kan man også se, at det her er et led i aftalen om »Grøn Vækst«, som er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Og det, der jo så bare kan undre, er, at man sidder med til nogle forhandlinger, som udmøntes i nogle lovforslag, som man egentlig i bund og grund ikke ved en pind om, for man stiller så spørgsmål til dem her i Folketingssalen.
Mit spørgsmål er sådan bare om, hvor meget Dansk Folkeparti egentlig har fået at vide om det, som vi kalder »Grøn Vækst«, og som jeg nu kalder gul vækst, fordi det grønne jo falmer lidt ved at blive gult.
Hvor meget ved man egentlig om det, man sidder og arbejder med?
René Christensen (DF), 2011-03-15:
Det ved vi hundrede procent alt om.
Det er jo sådan, at når man laver en aftale, laver man jo en tekst, som så skal udmøntes i et lovforslag, og det ligger her.
Og så er der jo første, anden og tredje behandling, hvor man har mulighed for at rette de ting til, som der eventuelt kunne være.
Det var også derfor, at jeg valgte at sige, at Dansk Folkeparti står fuldstændig inde for målsætningerne i »Grøn Vækst« – der er vi hundrede procent enige.
Her har vi så nogle ting, vi skal have styr på, og det er jo i forhold til EU-lovgivningen og andet, og det er i forhold til, hvornår vi har de her kort over vandløbene.
Der vil jeg bare være helt sikker på, at den aftale, som Dansk Folkeparti har indgået, også bliver overholdt, når vi udmønter den i et lovforslag.
Så det her er helt efter bogen, og det er jo derfor, at demokratiet fungerer så fantastisk i Danmark.
Tage Leegaard (KF), 2011-03-15:
Der er lagt op til, at den her lov skal give 50.000 ha mere natur, og det er jeg sikker på vil blive ført ud i livet.
Jeg er også klar over, at der er nogle steder, hvor der er særlige hensyn at tage og det vil være klogt at give den dispensation.
Men i hele lovkomplekset er der lagt op til, at det skal indeholde 50.000 ha ny natur, og det mål vil vi så nå på den her måde.
Tage Leegaard (KF), 2011-03-15:
Det er klart, at forslaget indeholder, at der i 2-meter-bræmmen ikke må være energiafgrøder, i hvert fald slet ikke flerårige energiafgrøder.
Det er klart, at hvis det umuliggør vedligeholdelse af vandløbene, vil det slet ikke være nogen god idé.
Jeg er også enig med de ordførere, som har nævnt, at det rent æstetisk kan være en dårlig idé at plante flerårige energiafgrøder i en ådal, som ellers er lagt hen til græsarealer.
Der kan en etablering af et pilekrat virke æstetisk stødende.
I Det Konservative Folkeparti hilser vi det velkommen, når der kommer tiltag, som tilgodeser miljøet.
Jeg har lagt mærke til, at SF's ordfører var så tæt på at sige god for forslaget, som han næsten kunne få sig selv til, så det lyder jo spændende for det kommende arbejde i udvalget.
Ved at sikre, at der ikke dyrkes og dermed sprøjtes og gødes i en bræmme langs vore søer og vandløb, skaber vi bedre mulighed for, at vores sårbare natur får det bedre.
Ved at skabe randzoner vil udvaskning af næringsstoffer til vandmiljøet mindskes, hvilket er et af de helt overordnede mål med »Grøn Vækst«.
Ved at undlade at sprøjte vil vilde planter få mulighed for at brede sig, så levesteder for de insekter, som danner grundlag for fødekæderne, vil kunne etableres.
Der vil dog stadig, i forbindelse med at der er etableret arealer med energiafgrøder, op til vandløb og søer være mulighed for omlægning, og såfremt der kan findes på tiltag, som i forbindelse med zonerne kan øge biodiversiteten, vil det selvsagt være en oplagt mulighed.
Her er det naturligvis vigtigt, at vi får mest mulig natur for pengene, og alle gode ideer hilses velkommen.
En af de helt store gevinster ved randzonerne er netop, at de kan virke som spredningsveje for naturligt forekommende arter af enhver slags.
Landbruget er skeptisk over for disse randzoner.
I den forbindelse føler jeg, at det er vigtigt at fremhæve, at der kommer en kompensationsordning i forbindelse med etableringen af zonerne, samt at der sættes et loft over det samlede areal, som den enkelte jordbesidder skal aflevere til ordningen.
Endvidere vil jeg opfordre til den bedst mulige dialog med erhvervet i forbindelse med implementeringen.
Dialog er vejen frem, og der kan være særlige grunde, som kan rimeliggøre en bred fortolkning af loven, så særlige interesser kan tilgodeses.
Jeg føler mig overbevist om, at loven kan implementeres på en måde, så de overordnede erhvervsinteresser kan tilgodeses og tab af arbejdspladser undgås.
Nu kaldte hr. Christian H. Hansen »Grøn Vækst« for gul vækst lige for lidt siden.
Jeg vil altså gerne sikre mig, at det ikke bliver til misvækst, vil jeg sige til hr. Christian H. Hansen.
Men jeg synes alt i alt, at det er et godt forslag, og Det Konservative Folkeparti støtter det.
Kristen Touborg (SF), 2011-03-15:
Det er min opfattelse, at hvis man tager et areal og gør det udyrkbart, kræver det kompensation.
Erling Bonnesen (V), 2011-03-15:
Tak for det.
Jeg vil godt lige lidt ind omkring det med kompensationerne.
Synes man i SF, at det er en god idé, at vi kompenserer eller i hvert fald lægger op til at kompensere, nu vi indfører bræmmerne, eller ville SF fjerne det element, hvis man havde magt, som man har agt?
Kristen Touborg (SF), 2011-03-15:
Forslaget om at indføre dyrkningsfrie zoner langs vandløbene, hvor der bl.a. ikke må anvendes pesticider og kunstgødning, er overordnet set et godt tiltag for at begrænse udsivningen af forurenende stoffer til vores vandløb.
Derfor skal regeringen da heller ikke bebrejdes, at den nu langt om længe, vil jeg sige, tager hul på at gennemføre de første elementer i det, de kalder »Grøn Vækst«-planen.
I SF mener vi godt nok, at der er behov for en mere overordnet plan for forvaltningen af natur og miljø.
I det praktiske liv vil det være sådan, at en 10-meter-randzone direkte vil have effekt på vandløbets pesticidpåvirkning
, fordi den pesticidtåge, som en giftsprøjte kan udsende, i mindre grad vil havne i vandløbet, når giftsprøjten kører længere fra vandløbet, ligesom den utilsigtede og upræcise spredning af kunstgødning ved vandløbene vil kunne undgå at havne direkte i vandløbene, fordi man kommer længere væk.
Så på den måde er det i praksis udmærket, at man går i gang med det her.
Men der er absolut behov for nogle ændringer af forslaget.
Vi mener klart, at man bør overveje offentlig adgang til arealet.
Vi kender en række andre områder og steder, hvor der er mulighed for det.
Vi synes, det ville være helt oplagt, at der blev adgang for offentligheden i sådanne randzoner.
Et andet punkt er, hvorvidt der skal kunne plantes pil i randzonerne.
Vi mener, at man bør overveje det meget nøje, før man giver lov til det, for det er efter vores opfattelse visuelt betænkeligt at lave sådan en ændring af ådalene.
Hensigten var jo, at der skulle oprettes 50.000 ha natur.
Så det er da noget, jeg tror vi skal kigge på, når vi kommer til udvalgsarbejdet.
Så har vi jo snakket noget om kompensation til lodsejerne.
Det mener vi altså klart bør afklares inden lovens færdigbehandling.
Venstres ordfører svarede godt nok på mit spørgsmål uden at svare på det væsentlige af det, jeg spurgte om.
Det var nemlig ikke så meget beløbets størrelse, jeg var interesseret i.
Egentlig var det mere princippet, og om Venstre og regeringen synes, at man kan købe katten i sækken – altså vedtage et lovforslag, som man ikke gør færdigt, og ikke sige, hvordan kompensationen skal være.
Jeg synes, det kan være spændende også at få at vide, om det indebærer, at man så vil hæve den procentdel, som i øjeblikket tages fra den generelle hektarstøtte til landmændene og overføres til landdistriktsstøtte.
Det vil jeg godt spørge ministeren om, i det tilfælde at han skulle have tid og ikke behøvede at snakke med sin regeringsstøtte.
Men det har han nok ikke.
Derudover vil jeg gerne sige, at jeg mener, at der skal være kompensation i forhold til de her randzoner.
Men med hensyn til de 140.000 ha efterafgrøder, som regeringen også har opereret med, mener jeg slet ikke, at der er behov for at snakke kompensation, fordi det jo bare kan gå ind i krydsoverensstemmelsesbestemmelserne, forstået på den måde, at det er en betingelse for at få hektarstøtten, at man har en tilstrækkelig mængde efterafgrøder.
Det ser jeg ikke noget problem i, men når man griber så voldsomt ind i en dyrkning, som kunne blive tilfældet her, så er sagen en anden.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-03-15:
Tak for svaret.
Det, jeg så kan forstå på svaret, er, at man er enige om en bred tekst, men man undersøger ikke på forhånd noget om, hvordan EU-lovgivningen forholder sig til det; man undersøger ikke på forhånd noget om kompensation, hvilket jo er ret vigtigt, som ordføreren og andre ordførere jo også har fremhævet.
Det gør man ikke noget ved.
Man sætter sig bare ned i en sen nattetime – det fortæller jo i øvrigt også lidt om dansk politik sådan generelt – og forhandler sig frem til en eller anden tekst, og så ser man, hvordan det går, og så tager man det løbende.
René Christensen (DF), 2011-03-15:
Nej, det er jo ikke sådan, det foregår, og jeg tror også godt, at hr. Christian H. Hansen er klar over, hvordan det her foregår.
Han har jo været med til det nogle gange.
Måske sidder man tilbage og har ikke fået alt det, man ville have, men sådan er det jo nogle gange, når man laver aftaler.
Det er sådan, at vi er fuldstændig enige om den aftale, der er blevet lavet.
Vi er fuldstændig enige om målet.
Nu skal vi så nå målet, og det skal vi nok også gøre.
Så sker der det, at når man kommer ned i materien, er der nogle enkelte ting, man så kan diskutere, og det er det, vi gør nu.
Det er derfor, som jeg også sagde før, at vi har det her gode system med en første, en anden og en tredje behandling, for så kan man lige få de her sidste knaster høvlet af.
Og så er jeg overbevist om, at når vi er færdige, har vi en god aftale, både i forhold til miljøet, i forhold til vandet, og i forhold til at landmændene stadig kan have deres bedrifter rundtomkring i landet.
Kristen Touborg (SF), 2011-03-15:
Jeg lyttede med interesse til ordførerens melding omkring kunstige ådale.
Det synes jeg da lød rigtig interessant.
Det bliver spændende at høre, hvad ministeren svarer på det, og om der er en ting, som forligspartierne ikke helt har fået gjort færdig, eller hvordan det er.
Så jeg ser frem til at høre ministerens svar.
Men jeg vil godt høre ordførerens svar på, om ikke sådanne kunstige ådale betyder, at man får en langsommere vandføring i vandløbet og dermed jo får en dårligere vandkvalitet, fordi vandet ikke bliver iltet så godt.
René Christensen (DF), 2011-03-15:
Nej, det er faktisk ikke tilfældet.
Det, som det gør, er, at drænene er virksomme en større del af tiden.
Idet man laver ådalen, udvider man simpelt hen vandreservoiret i forhold til åen, og derfor har man i de meget våde perioder mulighed for at kunne opbevare mere vand, uden at det løber ud over arealerne.
Samtidig sker der også det, at drænene ikke i en lang periode kommer til at ligge under vand og derfor stopper til.
Som der står i »Grøn Vækst«, kan man jo risikere måske efter 10-15 år, at man får indsøer og andet på bagvedliggende arealer, og så kommer vi ud i, at vi også skal ud at kompensere de arealer.
Nej, jeg tror heller ikke, at tingene har ændret sig.
Nu har jeg lavet en lille tegning.
Det er sådan, at man laver en rende i bunden, hvor vandet kan løbe.
Jeg kan kun opfordre ordføreren til at tage en tur ned at kigge på det projekt, man har lavet i Næstved.
Det er superspændende.
Der ligger sikkert andre gode projekter.
Det, vi lægger op til fra Dansk Folkepartis side, er, at vi åbner op for, at man kan lave miljøtiltag og vandtiltag, også i de her randzoneområder, sådan at vi ikke fremadrettet får en lovgivning, som er firkantet og ikke særlig smidig.
Der sker konstant en udvikling på det område, og det skal vi selvfølgelig være klar til, også i forhold til den måde, vi lovgiver på.
Kristen Touborg (SF), 2011-03-15:
Jeg forstod ordføreren sådan, at man med en kunstig ådal vil udvide bundarealet.
Min logik siger mig, at hvis man har et bredere vandløb og den samme mængde vand, så må det alt andet lige betyde, at vandet kommer til at løbe langsommere, fordi der bliver bedre plads.
Nu har jeg kun gået i friskole – det skal jeg indrømme – men sådan regnede vi i friskolen dengang, og jeg tror ikke, det har ændret sig så forfærdelig meget i mellemtiden.
Per Clausen (EL), 2011-03-16:
Nu er jeg enig med ministeren i, at der også ligger en interessant diskussion i, hvorfor taksterne ikke er indrettet på en sådan måde, at det opmuntrer almindelige forbrugere til at spare på energien og bruge energien på de fornuftige tidspunkter af døgnet.
Det er jeg sådan set meget enig med ministeren i, og det er en særlig skandale i den sag, at det statsejede elselskab er dem, som er mindst villige til at sørge for, at det bliver muligt.
Der skal tjenes penge på DONG, så det er en anden sag.
Tilbage til det, som er kernen i det her spørgsmål.
Det var jo ikke sådan, at det, der blev lovet i sin tid, var, at man ville få lavere elpriser, hvis man brugte mindre el.
Nej, det var sådan, at man sagde, at når vi får liberaliseret på et marked, så fører det til lavere priser, fordi der kommer konkurrence.
Så kan man vel nu konstatere, at i stor udstrækning fastsætter elselskaberne – helt uafhængigt af den tanke, at det skulle være et frit marked – ikke selv prisen for den el, de sælger til de små forbrugere.
Til gengæld eksisterer der tilsyneladende enten en anden forhandlingsposition eller en anden konkurrencesituation for de store forbrugere.
Så i virkeligheden betaler de små forbrugere for, at de store forbrugere får det billigere.
Lykke Friis (V), 2011-03-16:
Sådan noget med fup og fidus må stå for spørgerens egen regning.
Det, jeg bare må konstatere, er, at forbrugeren, som det ser ud nu, indtil videre ikke har fået gavn af den liberalisering i form af lavere priser, men dermed jo ikke sagt, at liberaliseringen ikke virker.
Vi må bare konstatere, at for store forbrugere såsom erhvervslivet er der altså et stort incitament til at få gjort noget ved sin elregning, for nu at sige det meget direkte, hvorimod der for sådan nogle som os to åbenbart ikke har været det store incitament.
Så det er ganske få, der har benyttet sig af de nye muligheder, der er, og det skal vi naturligvis sørge for bliver langt klarere, så man kan se, hvad det er for nogle muligheder, så vi også der kan sikre os, at liberaliseringen slår igennem for borgerne.
Så på den måde kan man ikke slutte, at jeg ikke tror på, at det kommer til at få nogen effekt.
Jeg synes bare, at det her med at love meget specifikt, hvad der kommer til at ske – der kan jo ske meget andet, også med hensyn til elprisen som sådan – har jeg altså ikke ønsket at gøre.
Arh, nu kan man jo konkludere meget og have mange antagelser omkring det, og det ønsker jeg sådan set ikke at have.
Jeg var ved at sige, at man kan konstatere meget.
Man kan have mange antagelser inden for det her felt.
Jeg synes, det vigtige er, at vi kommer til bunds, og det gør man altså ikke ved at lave nogle hovsaløsninger ved at se på skurken sådan fuldstændig isoleret fra det samlede billede.
Skurken her var jo citatet om forsyningspligtprisen.
Derfor kommer nu den kulegravning af det her område for på den måde at få set på det hele samlet, og så er mit klare håb da, at det så kommer til at se anderledes ud, når vi har fået kigget på mange af de ting, også hvad angår forbrugeren.
Men det kræver altså, at vi foretager det analytiske arbejde.
Jeg ville da ønske, at man ikke behøvede det, men elforsyningsloven er altså en meget, meget kompleks del af vores lovgivning, hvilket jeg tror vi hurtigt kan blive enige om.
Altså helt overordnet, og det er jo lidt en udløber af det forrige spørgsmål, skal man som energiminister passe på med at love, at tingene bliver meget billigere, og det hænger selvfølgelig også sammen med, at vi jo er gået ind i den nye energipolitiske tidsalder og vi ved, at priserne på de fossile brændsler kommer til at stige, fordi der kommer flere mennesker på jorden.
Så energi som sådan tror jeg desværre vi skal vænne os til går hen og bliver dyrere.
Det, der så bare er det helt centrale med den energistrategi, som regeringen har fremlagt, og som i øvrigt er eksakt samme analyse, som Europa-Kommissionen nu også har lavet, er jo, at der ikke kommer nogen ekstraregning ved at vælge den kurs, som vi har fremlagt, i forhold til hvad det ville koste at køre videre ad den slagne vej, hvor vi altså stadig væk er afhængige af kul, olie og gas.
Per Dalgaard (DF), 2011-03-16:
Det er netop det, der er det store spørgsmål: om ikke den slagne vej i forbindelse med det, vi har i forvejen – olie, gas og det betydelig billigere kul, vi kan købe fra stabile regimer – vil være en måde at sikre på, at vi i hvert fald i en lang periode fremover ikke vil få stigende energipriser.
Stigende energipriser medfører selvfølgelig, at husholdningerne kommer til at betale noget mere, men hvad værre er, medfører det også, at regningen lander hos erhvervslivet, som dermed får øgede omkostninger og derefter vurderer, om det nu ikke kan betale sig for de pågældende virksomheder at flytte til udlandet.
Altså: Vi oplever at tabe tusindvis af arbejdspladser, hvis vi fører en linje, som medfører stigende energipriser, baseret på, at vi f.eks. ikke vil køre med det, der fungerer effektivt i dag, nemlig de eksisterende kraftværker.
Jamen det er jeg sådan set enig med ministeren i, men jeg er sådan set lidt uenig i, at vi så partout skal kaste os ud i at bruge nogle nye energiforsyningselementer, som vi ved vil blive meget dyrere.
Selv Energistyrelsen ved jo og skriver, at vedvarende energi er rasende dyr, hvorimod den eksisterende energiforsyning, vi har, f.eks. fra vores effektive, verdens mest effektive, kulfyrede kraft-varme-værker, kan levere en energi til en betydelig lavere pris.
Men fordi vi skal være rigtig grønne hele tiden og endnu mere grønne end de grønneste, skal vi importere træpiller fra Canada og Rusland og Baltikum og smide ind i vores kraftværker.
For det første synes jeg ikke, det er særlig grønt, og for det andet bliver det jo altså endnu dyrere, for i overmorgen bliver biomasse en mangelvare, lige så vel som olie bliver det.
Og jeg taler om kul, som ikke er en mangelvare, som er effektiv og en god forsyningskilde.