runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Nødgaard (DF), 2009-11-24:
Da kommunalreformen blev vedtaget i Folketinget, blev det besluttet, at der skulle laves en overgangsordning på 4 år for at sikre de tidligere modtagere af amtskommunale tilskud til kulturformål bedst muligt i forbindelse med amternes nedlæggelse.
Amterne havde hidtil ydet direkte tilskud til driften af bl.a. statsanerkendte museer.
Denne ordning skulle så i den efterfølgende periode på 4 år varetages af kulturministeren for at sikre, at vi kunne finde en god finansieringsløsning fremadrettet.
Lovforslaget går ud på, at staten ved udgangen af 2010 permanent overtager opgaven med at yde tilskud til de statsanerkendte museer, der i en overgangsordning modtager tilskud fra staten efter amternes nedlæggelse.
Dermed sikres finansiering af de pågældende museer i årene frem.
Dette skønnes at være den bedste løsning for at sikre deres eksistens.
Dansk Folkeparti er optaget af, at der ikke vil ske ændringer, som vil få utilsigtede konsekvenser som følge af kommunalreformen.
Det har været en fin model med en overgangsordning, men nu er det også det rette tidspunkt til at finde en model, der er fremtidssikret, så museerne ved, hvilke rammer de har at agere ud fra.
Det er med lovforslaget vigtigt, at der med lovændringen sikres en administrativ enkelhed, og at det faglige tilsyn med anvendelsen af tilskuddene skal være mere effektivt.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget og håber, at det rundt i kommunerne vil blive taget godt imod, og at der i de områder, hvor der allerede eksisterer kulturaftaler med ministeriet, vil være mulighed for, at kommunerne kan råde over den kulturelle rammebevilling til kulturelle formål, det vil sige, at der vil være en mulighed for at omprioritere mellem de støttede formål, såfremt det er inden for rammerne af den udstukne kulturaftale.
Alt i alt er det en god løsning, og vi håber, at der løbende vil blive fulgt med i udviklingen, og at ministeren vil være i en god dialog med partierne i årene efter overgangsordningens udløb, så vi kan have en klar fornemmelse af, hvorledes det ser ud i kommunerne.
Mogens Jensen (S), 2009-11-24:
Som Venstres ordfører sagde, omhandler det her lovforslag de mange amtskommunale kulturtilskud, som, siden amterne blev nedlagt, er blevet administreret af Kulturministeriet på statens vegne i en overgangsperiode frem til 2010.
Det blev jo i forbindelse med kommunalreformen aftalt, at der inden overgangsperiodens udløb skulle findes en permanent ordning for uddelingen af de her tilskud i form af en permanent aftale mellem staten og kommunerne.
L 61 er udmøntningen af denne aftale, der betyder, at hovedparten af de tidligere amtskommunale tilskud til kulturformål, nemlig de tilskud, som overstiger 250.000 kr., fremover administreres af Kulturministeriet.
Det berører en lang række konserveringscentre, en række statsanerkendte § 15-museer og en række andre ikke lovbundne institutioner og projekter, som har modtaget tilskud i amterne, og som nu altså fremover vil blive forvaltet dels via museumsloven, dels via loven om de regionale kulturaftaler med kommunerne.
Fra socialdemokratisk side synes vi, det er positivt og godt, at der har kunnet indgås en aftale mellem staten og Kommunernes Landsforening, som også de berørte kulturinstitutioner er tilfredse med, og som sikrer, at de ikke ubetydelige midler, som altså hidtil har været uddelt i amterne, og som er gået til kulturformål, fortsat kommer til at gøre det.
Da Det Radikale Venstres ordfører, hr. Johs. Poulsen, er syg, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne meddele, at de også støtter lovforslaget.
Troels Christensen (V), 2009-11-24:
Da amterne som følge af kommunalreformen blev nedlagt for snart nogle år siden, ændredes en række af de kulturelle støtteordninger.
Den overgangsordning udløber her med udgangen af 2010, og formålet med dette lovforslag, L 61, som vi behandler i dag, er at gøre ordningen permanent for de tilskud, der overstiger 250.000 kr.
Tilskud, der ligger under denne grænse, vil så blive uddelt som normale bloktilskud til kommunerne, og i Venstre har vi tillid til, at disse mindre tilskud vil blive varetaget hensigtsmæssigt af kommunerne.
Når man har været rundt i Kulturdanmark, har man oplevet, at diskussionen af det her spørgsmål har været meget, meget udbredt, og at der har været udtrykt stor bekymring om, hvad der skulle ske.
Vi synes i Venstre, at vi er landet på et rigtig fornuftigt niveau, således at de tilskud, der overstiger 250.000 kr., stadig væk bliver varetaget af staten og sikret af Kulturministeriet, mens de tilskud, der ligger under 250.000 kr., bliver fordelt over bloktilskuddet, sådan at kommunerne vil komme til at foretage prioriteringerne i forbindelse med denne del af ordningen.
Der er det jo vigtigt, at de enkelte kulturudvalg ude i kommunerne råber vagt i gevær og sikrer, at pengene ikke forsvinder i den store kasse, og vi har også en forventning om og tiltro til, at de holder øje med de penge, som nu havner i bloktilskuddet og kommer ud til kommunerne ad den vej.
Vi mener også, det er specielt vigtigt i den nuværende situation, da vi ved, at de hårde finansielle tider har sat sig spor i Kulturdanmark.
I Venstre mener vi, at dette lovforslag er en rigtig god og fornuftig garant for, at de kulturinstitutioner, der tidligere modtog tilskud fra amterne, er sikret deres eksistens fremover.
Vi noterer desuden, at der er bred enighed blandt de berørte kulturinstitutioner og kommunerne om, at overgangsordningerne, som de har fungeret, egentlig har fungeret hensigtsmæssigt, og at det således er i overensstemmelse med deres ønsker, at ordningerne nu gøres permanente.
Venstre støtter forslaget.
Anders Samuelsen (LA), 2009-11-24:
Beregninger viser, at regeringens og Dansk Folkepartis vækstpakke vil sikre, at der er 2.500 danske arbejdspladser færre end ellers, som vil forsvinde næste år.
2.500.
Det fortæller jo lidt om, at det simpelt hen er oversalg, når Venstres ordfører og Konservatives ordfører står her på talerstolen og får det til at lyde, som om man med det her forslag simpelt hen redder det samlede danske erhvervsliv.
Det gør man selvfølgelig ikke.
Man får en udskydelse, som svarer til, at man altså udskyder for 20 mia. kr., men det er jo stadig væk kun en udskydelse.
Pengene skal jo ind, og det er derfor, at nettovirkningen af det her er 500 mio. kr., hverken mere eller mindre.
Så det er et slag i luften, som selvfølgelig ikke reelt set styrker virksomhedernes kreditværdighed, når de skal ned i banken, for banken kigger jo på, hvordan det ser ud på lang sigt og ikke bare på kort sigt, og på lang sigt skal pengene selvfølgelig i statskassen.
Det er derfor, at vi fra Liberal Alliances side hele tiden efterlyser, at regeringen kommer i offensiven i forhold til virkelig at lave nogle tiltag, som betyder noget for danske virksomheder; gør noget i forhold til momsen, gør noget i forhold til selskabsbeskatningen, gør noget i forhold til skatten på arbejde.
Man bør lave en offensiv vækstpakke i stedet for det her, hvor man kommer med et bidrag, som begrænser tabet af danske arbejdspladser med 2.500 maksimalt, men med udsigt til, at der er 63.000 arbejdspladser, der forsvinder.
Det kan da ikke være rigtigt, at man bare sidder her.
Man har oven i købet haft 7-8 år i ministerstolene til at være i offensiven, til ligesom at forberede sig på, at der jo kunne komme en situation, hvor man virkelig skulle trække nogle ting op af skuffen.
Det er bare ikke godt nok.
Bente Dahl (RV), 2009-11-24:
Da den radikale ordfører er forhindret i at være til stede, er det mig, der skal redegøre for den radikale holdning til L 75.
Det Radikale Venstre stemte ikke for forslaget om forlængelse af betalingsfristerne i marts i år, eller da loven blev ændret i juni.
Vi undlod at stemme.
Det Radikale Venstre indser som alle andre, at mange virksomheder har problemer med likviditeten, og at bankerne er yderst tilbageholdende med långivningen.
Men vi mener fortsat ikke, at forlængelse af betalingsfrister er den rette vej at gå.
Nogle får en midlertidig lettelse, andre skubbes i virkeligheden længere ud på planken, når betalingsfristen skal tilbage til det normale.
Derfor regner regeringen i forslaget også med en forøgelse af tab på debitorer.
Frem for lovgivning, der flytter betalingsfristerne frem og tilbage flere gange om året, var der brug for en velgennemtænkt, veltimet vækstpakke, der sigtede imod energibesparelser og andre langsigtede forbedringer.
Vi noterer, at V, K og O ikke foreslår, at der skal ske en forlængelse for momsens vedkommende.
En række erhverv har presset på, for at også fristerne for momsbetalingen skulle være omfattet af denne lov, og momsen tegner sig jo da også for størstedelen af de beløb, som virksomhederne tilbageholder.
Men her har finansministeren sat foden ned.
Det er for dyrt, i forhold til hvad man får ud af det.
Det ville jo koste snesevis af milliarder kroner andetsteds på statens regnskab i 2009.
Vi vil da i udvalgsarbejdet spørge til, hvad det ville have kostet, hvis også momsen havde været med i denne lovgivning.
Vi forstår i øvrigt udmærket finansministerens holdning.
Rentetabet for staten i 2009 og 2010 som følge af denne lovgivning er opgjort til 525 mio. kr.
Vi mener i Det Radikale Venstre, at man kunne få mere vækst og beskæftigelse for pengene på andre måder, så vi undlader at stemme.
Mike Legarth (KF), 2009-11-24:
Jeg er ked af at være en anelse kantet, men jeg tror, at hr. Anders Samuelsen ville have godt af at komme ud at arbejde i en virksomhed og have ansvaret for ledelsen af den.
For hvis man tror, at en uges indtægt ikke har nogen betydning for kassekreditten, når der skal betales regninger, især i små og mellemstore virksomheder, så har man fuldstændig misforstået, hvor svært det er at drive virksomhed.
Og det, vi her giver virksomhederne, er jo en uge mere til at inddrive tilgodehavender, sådan at de er i stand til at betale deres deres A-skat og deres arbejdsmarkedsbidrag.
Det er en hjælpende hånd, for hvis man ikke kunne det, ville man jo komme i betalingsstandsning og blive erklæret konkurs.
Så det er en stor hjælp.
Ved siden af det giver vi den likviditet til virksomhederne her fra statskassen på knap 22 mia. kr., og samtidig aflaster vi banksektoren med 22 mia. kr., sådan at de kan låne dem ud til andre nye spændende projekter, sådan at vi kan stige på toget, når nu væksten er på vej lige om hjørnet.
Carina Christensen (KF), 2009-11-24:
Jeg synes da, det er vigtigt, at man i det løbende arbejde med eliteidrætten har en aktiv dialog med de udøvende eliteatleter.
Det har jeg også indtryk af at Team Danmark har, at de har en god, løbende dialog med de mennesker, hvis forhold de varetager.
Og jeg er sikker på, at de også vil inddrage de konklusioner, der er kommet i den rapport, i deres videre arbejde.
Vi fik en Rambøllrapport, som jo altså viste, at Danmark ligger i top, når det handler om den økonomiske støtte til vores eliteidrætsorganisation, og så er det jo Team Danmark, der forvalter midlerne, og det gør de selvfølgelig i tæt dialog med udøverne.
Det synes jeg sådan set er sund fornuft.
Jeg ved, at Team Danmark efterfølgende særskilt har fokus på det, der hedder karriere, og på kombinationen af idrætsudøvelse og uddannelse, og det er noget, som de vil vende tilbage til bl.a. mig om efter jul.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-11-24:
Jeg er da rigtig glad for at høre, at ministeren har samtalen og dialogen med Team Danmark om det her, for man må jo sige, at af den rammeaftale, som ligger, og som er en rammeaftale, som er indgået mellem kulturministeren og Team Danmark, fremgår det jo meget tydeligt, hvad det faktisk er, der er Team Danmarks vision.
Og Team Danmarks vision er meget kort at sige, for det er, at Danmark skal være det bedste sted i verden at dyrke eliteidræt.
Derfor kan man jo sige, at en ting er tilskud til eliteidrætten generelt, og en anden ting er udmøntningen, sådan at den enkelte eliteatlet også føler, at livet er godt, og måske også, som forslagsstillerne her er inde på, at livslønnen naturligvis er af en størrelse, så man faktisk kan leve godt af den, også i de år, hvor man skal præstere som eliteidrætsudøver.
Jeg vil gerne spørge fru Karin Nødgaard om udsagnet om, at det vil kunne mærkes, at man i finansloven 2010 har fundet ekstra midler eller kompenserende midler.
Vil fru Karin Nødgaard ikke også kunne bekræfte, at det garanteret også vil kunne mærkes, at der ikke løber de samme penge til idrætten og også andre frivillige organisationer, jævnfør at provenuet fra Danske Spil har været kraftigt faldende over en længere periode og også ser ud til at ville være det i 2010?
Og den ændring, som der jo sker med hensyn til Danske Spil i forhold til en delvis liberalisering, har vi jo ikke lovgivningen på plads til endnu.
Der har end ikke været politiske drøftelser om det.
Karin Nødgaard (DF), 2009-11-24:
Som vi jo har hørt tidligere, går forslaget ud på, at der skal afsættes yderligere ressourcer til eliteidrætsudøvere, en ordning, som man ønsker fra forslagsstillerne skal administreres af Team Danmark.
At idrætten skal styrkes i Danmark, kan vi blive enige om, men i hvilket omfang og hvordan er måske sværere at nå til enighed om.
Dansk Folkeparti har længe været meget opmærksom på hele idrættens verden og på, hvorledes vi kunne styrke og tilgodese den ud fra en realistisk synsvinkel.
Forslaget her er ikke særlig uddybende i forhold til, hvorfra pengene til den særlige støtteordning skal komme, og det er ikke noget nyt, at Dansk Folkeparti altid vil have styr på finansieringen og på, hvorfra pengene skal komme, inden der gives tilsagn om noget.
Det må være et krav til ethvert forslag, at der kan anvises en model for økonomien.
I Enhedslistens forslag står der blot, at pengene skal findes uden for Team Danmarks økonomi.
Dansk Folkeparti er klar over de ændrede forhold, som også eliteidrætten gennemlever i disse år, bl.a. som følge af et markant fald i Danske Spil, og det er også årsagen til, at Dansk Folkeparti og regeringen i finanslovaftalen for næste år har valgt at afsætte midler, som skal kunne kompensere for nogle af disse ændringer.
Ca. 43 mio. kr. går til idrættens organisationer, og dette vil kunne mærkes.
Det håber jeg selvfølgelig også, at Enhedslisten har noteret sig.
Dansk Folkeparti har et ønske om at få realiseret vores forslag og ideer, og derfor sidder vi også med ved forhandlingsbordet, også når det gælder finanslov.
Finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti på området vedrørende eliteidræt går ud på, at der afsættes en bevilling på 7 mio. kr. til Team Danmark i de kommende 2 år, og dette må være et skridt i den rigtige retning.
Så Dansk Folkeparti kan ikke ud fra de bemærkninger, der er skitseret i forslaget, støtte det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-11-24:
Støtten til og udviklingen af eliteidrætten i Danmark er placeret i Team Danmark.
Her sikrer man fokusering og overholdelse af den rammeaftale, som forpligter såvel Team Danmark som Kulturministeriet, for så vidt angår kvalitet og ordentlighed.
Den seneste aftale blev indgået i marts måned 2009, altså i dette år, og der har allerede været meget blæst om aftalen, først fordi den var forsinket, dernæst fordi den økonomiske situation i Team Danmark løb ind i vanskeligheder primært med udgangspunkt i faldende indtjening fra Danske Spil.
Rammeaftalen er senest blevet konfronteret af eliteudøvere, som kritiserer de træningsmæssige og økonomiske vilkår, som især bydes de mindre idrætsforbunds eliteudøvere.
Langt fra alle atleter kan således oppebære en blot rimelig løn gennem kombinationen af arbejdsindtægt og sponsorkroner.
Lad mig citere fra rammeaftalen: »På det menneskelige plan skal Team Danmark kunne tilbyde, at atleterne har gode muligheder for at kombinere uddannelse og job med en aktiv eliteidrætskarriere og derved udvikle sig som hele idrætsmennesker med alsidige fysiske, psykiske og sociale kompetencer.«. Dette sker ikke uden en indtægt, der kan give en rimelig hverdag, en hverdag, som vel at mærke præges dybt af det store sportslige engagement og deraf følgende masser af timer i træningslokaler og ved konkurrencer.
Team Danmarks vision fremgår af loven fra 2004, hvor der står, at Team Danmark har til formål at udvikle dansk eliteidræt på en social og samfundsmæssig forsvarlig måde.
Og der står, at Danmark skal gøres til det bedste sted i verden at dyrke eliteidræt.
Mange af dem har en ekstremt presset privatøkonomi, og dette begrænser for det første den sportslige udvikling og præstation, for det andet falder talenterne fra, og som det tredje stopper medaljekandidaterne måske deres karriere, før de får medaljerne om halsen.
Alle parter lider herunder, og den definerede kerneydelse fra Team Danmark om at fastholde det høje sportslige niveau ved OL, EM og VM samt sikre udviklingen af hele idrætsmennesker kan ikke efterleves.
Det er ikke spørgsmål om at lave en pulje, men om at vilkårene og rammerne kommer til at stå i forhold til forventningen og det rimelige.
Det ønsker vi ikke i Socialdemokratiet, men det vil give os en reel politisk mulighed for en åben og konfronterende debat af området.
Arbejdsmiljøet er grundstenen til arbejdsglæde og dermed også til de gode og overraskende resultater.
Forslagsstillerne har her taget en meget væsentlig debat op.
Det støtter vi fra socialdemokratisk side, men tanken om en pulje til lønsupplement til eliteatleterne finder vi ikke er den rigtigste måde at lande problemet på.
Troels Christensen (V), 2009-11-24:
Jeg læser jo også dagspressen, og selvfølgelig er jeg bevidst om de forhold.
Men det, jeg ligesom vil give udtryk for, er, at vi samlet set for elitesporten har mange kilder og bl.a. også kilden med mange millioner kroner til store sportsbegivenheder, og en del af de penge går jo til talentudvikling, og den talentudvikling er noget af det, som forvaltes i Team Danmark.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-11-24:
Det er jo rigtigt, vil jeg sige til hr. Troels Christensen, at der har man parterne til det.
Men jeg synes nu alligevel, at vi som idrætsordførere har en forpligtelse til også at italesætte og hjælpe det på vej, og her må jeg nok sige, at hr. Troels Christensen i dag i hvert fald har givet udtryk for, at det ikke er det, Venstre ønsker.
Så vil jeg gerne lige anholde en anden ting, som hr. Troels Christensen fremførte i sin ordførertale, og det er, at Danmark har meget stort held til at få store internationale idrætsbegivenheder til Danmark.
Er hr. Troels Christensen bevidst om det eller ej?
Troels Christensen (V), 2009-11-24:
Jeg tror også, der er rigtig mange iværksættere, der, når de starter op med en ny virksomhed, tit har nogle lange arbejdsdage.
Jeg vil godt sammenligne det lidt med det.
Altså, når man kæmper for noget, man brænder for, noget, man virkelig går op i, gør det ikke så meget, at der skal lægges rigtig mange timer på.
Det er altså ikke politikerne, der skal gå ind og kloge sig på det.
Det har vi altså Team Danmarks dygtige folk til at tage sig af.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-11-24:
Det kan godt være, at det er rigtigt, når ordføreren siger, at vi har dygtige folk i Team Danmark til at varetage den sag, men gør det ikke indtryk på Venstres ordfører, at så mange eliteidrætsudøvere, som altså får støtte og hjælp fra Team Danmark, faktisk siger, at deres grundvilkår – som ordføreren udtrykker det – ikke lever op til det, det gerne skulle, hvis de skulle være på topplan, være topmotiverede og yde lige nøjagtig det, som vi rent faktisk understøtter dem til med midler fra Team Danmark?
Det, hr. Troels Christensen på en eller anden måde står her og anfægter, er jo præcis, at grundvilkåret ikke skal være et fyldt dankort.
Nej, men analysen og rapporten viser jo blot, at rigtig, rigtig mange altså har en årsløn og dermed en start på deres livsløn, som ligger så lavt, at de rent faktisk ikke kan præstere.
Gør det indtryk på ordføreren, eller gør det ikke indtryk på ordføreren?
Troels Christensen (V), 2009-11-24:
Jeg tror ikke, der er ret mange, der ikke godt kunne tænke sig nogle flere penge, så de kunne udvikle deres interesser yderligere; sådan hører vi det jo tit inden for kunsten.
Men jeg tror også, at det et eller andet sted er et grundvilkår, at vil man leve af sin interesse, skal det vigtigste altså ikke være, at man har et fyldt dankort.
Jeg tror, det er et vilkår, og at vi må sige: Sådan er det.
Det er viljen og evnen til at yde og præstere, der er helt afgørende.
Selvfølgelig skal vi sikre, at der er en god bund, og det har vi Team Danmark til.
Ministeren var inde på, at det omkring karriereplanlægning og at sikre, at de også har mulighed for at kunne komme videre, så der ikke er nogen, der stopper på grund af økonomi, jo er et spørgsmål om at fokusere pengene mere i Team Danmark.
Men det skal vi jo ikke som sådan kloge os på.
Det har vi jo dygtige folk i Team Danmark til at varetage.
Per Clausen (EL), 2009-11-24:
Altså, jeg tror da gerne, at hr. Troels Christensen bliver mødt med mange ammestuehistorier ude i samfundet om, hvor gode de økonomiske vilkår er for eliteidrætsudøvere.
Men hr. Troels Christensen ved jo godt, at det ikke passer.
Han ved godt, at der er nogle ganske få eliteidrætsudøvere, som har en meget, meget god økonomi – det er dem, der er inden for idræt, hvor der er masser af sponsor- og reklamemuligheder – men at der er andre, f.eks. roere, som ikke har den mulighed i særlig stor udstrækning, måske fordi der mest er fokus på dem, når de vinder medalje ved OL hvert fjerde år.
Troels Christensen (V), 2009-11-24:
Nu bliver der spurgt, om jeg mener, at det er dårlig timing.
Jeg synes faktisk, det er dårlig timing, når det kommer på et tidspunkt, hvor vi lige netop har sikret et fortsat godt, højt og stabilt niveau for eliteidrætten i Danmark og har lagt den bund med 110 mio. kr. Så på den måde vil jeg fastholde, at jeg synes, det er en besynderlig timing.
Når så Enhedslistens idrætsordfører er inde på diskussionen om livsvilkår for den enkelte eliteidrætsudøver, må man sige, at vi, når vi snakker med kunstnere og andre inden for kultursektoren, jo lægger øre til det, som mange siger: Bare vi dog havde de samme vilkår som elitesportsfolkene, for de har jo en masse andre muligheder for at få tilskud og hjælp til deres livsførelse, fordi de er kendisser og det er folk, som der er stor offentlig opmærksomhed omkring.
Så samlet set vil jeg sige, at vi ligger på et godt niveau, at vi faktisk ligger i superligaen, når det drejer sig om at støtte elitesporten.
Vi lader Team Danmark sikre, at vi prioriterer rigtigt og får lagt pengene, sådan at de giver bedst mulig gavn.
Per Clausen (EL), 2009-11-24:
Jeg kan forstå på hr. Troels Christensen, at det er dårlig timing at interessere sig for eliteidrætsudøvernes livsvilkår i en situation, hvor de vinder medaljer.
Så tør jeg næsten slet ikke tænke på, hvilket udtryk for timing det var, da den tidligere kulturminister valgte at dele skattefri gaver ud til eliteidrætsudøverne, umiddelbart efter at de havde vundet medaljer.
Det må da være virkelig chokerende dårlig timing.
Men det, jeg sådan set vil spørge hr. Troels Christensen om, er: Er det ikke rigtigt forstået, at de mange dejlige millioner, hr. Troels Christensen talte om var kommet med finansloven, bare er en delvis kompensation for tabte indtægter på tipsmidlerne, og at vi, uanset hvad hr. Troels Christensen siger, står tilbage med den kendsgerning, at det er sådan, at en lang række eliteidrætsudøvere har meget, meget dårlige økonomiske vilkår, så dårlige vilkår, at man ikke ville byde ret mange andre mennesker den situation?