Lotte Bundsgaard (S), 2007-01-10:
Vi skal behandle regeringens forslag til, hvordan man forbedrer integrationen i Danmark, og hvordan vi får mere af den arbejdskraft, vi har brug for, til landet.
Jeg vil godt starte med at sige, at det er ærgerligt, at regeringen endnu en gang har valgt at sætte to meget forskellige forslag sammen til ét lovforslag.
Det virker lidt, som om det er vigtigere for regeringen at fremsætte få lovforslag end at sikre en indre sammenhæng i de enkelte lovforslag.
Først om lovforslagets del om integration: Fattigdom og utryghed er ifølge VKO de to bedste midler til at sikre integrationen af nydanskere.
Gør man bare mennesker fattige og utrygge nok, skal det hele nok lykkes, synes de at mene – på trods af at ingen af delene har vist sig at virke, i hvert fald ikke i virkeligheden.
Derfor er det den gale vej, VKO fortsætter ad, når de med det her lovforslag udvider den utryghed og den fattigdom, flygtninge og indvandrere skal leve med.
For kort tid siden anbefalede vismændene, at starthjælpen skulle afskaffes.
De vurderer, at starthjælpen ikke forbedrer integrationen, men kun skaber fattigdom.
Jeg undrer mig over, at VKO fortsat holder på den hest.
Når starthjælpen ikke har fået mennesker i arbejde efter 7 år, hvorfor skulle det så lykkes efter det 8., det 9. eller det 10. blot på grund af starthjælpen?
Hvorfor vælger regeringen ikke at satse på en lidt mere ambitiøs beskæftigelsespolitik frem for at tro, at fattigdom løser alle problemerne?
Regeringen tror også, at man via usikkerhed kan forbedre integrationen.
Reglerne for, hvornår man kan få permanent ophold i Danmark, strammes nemlig op med det her forslag.
For fremtiden er det også et krav, at man har bestået en meget svær sprogtest, og at man har haft 2½ års ustøttet arbejde, hvis man skal have permanent ophold.
Spørgsmålet er bare, om sproget læres og jobbet bedst passes, når man går rundt i usikkerhed om, hvorvidt man kan blive her i landet.
Jeg tror det ikke.
Det ville nytte langt mere, hvis vi forbedrede kvaliteten af danskundervisningen og gav nye muligheder for, at man kunne vende tilbage til sprogskolen, når man havde brug for at lære mere dansk, f.eks. i forbindelse med et job.
Socialdemokraterne kan derfor ikke støtte et lovforslag, der fortsætter ad en vej, der har vist sig at være en blindgyde.
Et element i lovforslaget, som vi mener godt kan give lidt mening, er indførelsen af den såkaldte indvandringsprøve.
Den går kort fortalt ud på, at man skal kunne en smule dansk og man skal kende noget til det danske samfund, for at man kan få familiesammenføring til Danmark.
Det mener vi sådan set er fornuftigt nok.
Men det er afgørende, at gebyrerne for deltagelse i prøven ikke bliver for høje, at det bliver nemt for ansøgerne at gå til prøven, og at det også bliver muligt for analfabeter at bestå prøven.
Vi mener, det er ærgerligt, at regeringen i en tid med historisk lav arbejdsløshed og stor vækst i vores samfund ikke benytter mulighederne for at satse langt mere ambitiøst på integrationen af nydanskere.
Den anden del af lovforslaget handler om, hvordan vi kan gøre det lettere at få velkvalificeret arbejdskraft til Danmark.
I tider, hvor vi mangler velkvalificeret arbejdskraft, er det – mener vi – en god idé at gøre det nemmere for udenlandsk arbejdskraft at komme til Danmark.
Det er dog afgørende, at arbejdet foregår på danske vilkår, for kun derved kan vi nemlig undgå, at danske arbejdsmarkedsvilkår undergraves, og at de udenlandske lønmodtagere behandles ringere end danske lønmodtagere.
Socialdemokraterne kan derfor godt støtte intentionerne i denne del af lovforslaget.
Hvis denne del af lovforslaget var et selvstændigt lovforslag, ville vi derfor være indstillet på gennem udvalgsarbejdet at forhandle os frem til et kompromis, der gjorde, at vi kunne støtte lovforslaget.