runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2008-11-19:
Jeg er godt klar over, at det især er på Sydbanen, at hr. Magnus Heunicke færdes - og at han vist også er valgt nede på de kanter - og derfor er jeg godt klar over, at det specielt er tog dertil, som hr. Magnus Heunicke er optaget af.
De blå vogne, som de jo også hedder med en lidt pænere betegnelse end kreaturvogne, bliver jo erstattet så hurtigt som muligt af dobbeltdækkervognene, og det er jo et betydeligt fremskridt for passagererne, men naturligvis er jeg da enig i, at det jo ikke nytter noget, hvis der ikke er et materiel, der også kan trække vognene og sørge for, at man er fremme til tiden.
Så det er på hele linjen, at der skal optimeres.
Jeg kan ikke stå her og give garantier for, på hvilket tidspunkt regulariteten er sådan og sådan, men DSB gør, hvad der kan gøres, for at vi får regulariteten presset i vejret, og jeg tror også, at vi, når vi nu om kort tid går i gang med at drøfte regeringens store plan for investeringer i infrastruktur, får lejlighed til at drøfte muligheden for at styrke både kapaciteten og regulariteten på jernbanen i de kommende år.
Karen Jespersen (V), 2008-11-19:
Vi har i dag to lovforslag om ændring af folketingsvalgloven til behandling i Folketinget.
Der er tale om en genfremsættelse af to lovforslag, der blev fremsat i sidste samling.
I det ene lovforslag, L 34, foreslås det, at et parti med sideordnet opstilling får mulighed for at bestemme den rækkefølge, partiets kandidater i storkredsen skal anføres i på stemmesedlerne i de enkelte opstillingskredse - af forslagsstillerne kaldet prioriteret sideordnet opstilling.
Det andet lovforslag, L 35, giver mulighed for, at et parti, der har fuldstændig sideordnet opstilling i en storkreds, kan anmelde, at partistemmerne i storkredsen ikke skal tilfalde nogen kandidat.
Regeringen vil derfor ikke fremkomme med nogen holdning til lovforslagene her i dag.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-19:
Tak for det.
De to lovforslag, der foreligger her nu, er henholdsvis om indførelse af prioriteret sideordnet opstilling ved et folketingsvalg og om personlige stemmer og muligheden for at undlade, at partilistestemmerne ved kandidatudvælgelsen tæller med.
Der blev forud for sidste folketingsvalg gennemført en valgkredsreform, og vi har således kun erfaringer med den nye reform fra ét folketingsvalg.
Vi skal altid lytte opmærksomt og vurdere grundigt på tingene, når der stilles forslag om ændring af valgloven.
Det er vigtigt, at alle relevante spørgsmål bliver stillet, besvaret og vurderet, inden der konkluderes på, om der er grundlag for eventuelle ændringer.
De stillede forslag kan ved første øjekast synes tilforladelige, men der melder sig også et spørgsmål om, hvordan det vil virke i praksis, og hvilken betydning det vil få for kredsene, hvis disse forslag vedtages.
Det vil der sandsynligvis være en række forskellige vurderinger af og synspunkter på i de forskellige kredse rundt om i landet.
Hvad der måske synes at være ligetil et sted, behøver ikke at være det et andet sted, og som følge af, at vi for kort tid siden har overstået det første folketingsvalg med de nye valgkredse efter den seneste reform, har vi nu ikke haft mulighed for grundigt at indhøste erfaringer nok og for tilstrækkelig grundigt at drøfte disse erfaringer med vores organisatoriske bagland, og vi har heller ikke mulighed for grundigt at drøfte de foreliggende lovforslag set i denne sammenhæng.
Det er vigtigt, at vi ikke med en eventuel ny ændring hurtigt efter den seneste reform risikerer at vedtage noget, der kan virke eroderende på det, vi netop har gennemført.
Her tænker jeg bl.a. igen på kredsenes betydning.
I Venstre ønsker vi således at drøfte det rejste spørgsmål grundigt i vores organisation og med vores bagland, således at vi får analyseret tingene bedst muligt med henblik på efter næste folketingsvalg at tage stilling til, om der eventuelt skal foretages ændringer i valgloven, og i givet fald hvilke.
Venstre kan derfor ikke støtte de fremsatte lovforslag.
Magnus Heunicke (S), 2008-11-19:
Tak for det svar.
Jeg kan da omkring lokoføreruddannelsen sige, at vi fuldt ud støtter det arbejde, der bliver gjort med at modernisere den uddannelse.
Jeg mener også, at man bør se på, hvor den geografisk er placeret, for det er jo voksne mennesker, det drejer sig om, hvoraf mange har familie, og det er noget af et krav at stille til dem, at de skal rives op med rode og flytte til udkantsområder i Danmark.
Det synes jeg regeringen også burde se på.
Men lad os gå tilbage til problemet med de aflyste togafgange, for jeg og en masse andre pendlere skal nu i dag hjem og hente børn i børnehave og vuggestue, og det er der tusindvis af andre danskere, der også skal, og som altså er afhængige af, at toget kører.
Og man tør jo efterhånden ikke med de her tal, som egentlig desværre ikke kommer bag på os, der kender situationen indgående fra de to strækninger, bruge toget, for hvis man skal nå et møde på arbejdet eller nå frem til en institution, inden den lukker, så er man nødt til at vælge bilen i stedet for.
Derfor mener jeg, at når regeringen taler om, den godt vil have en mere grøn profil, hvad der er tiltrængt, og hvad jeg støtter den i at få, så må det også betyde, at man skal have minimeret de her forsinkelser.
Naturligvis vil der altid være uheld og ulykker og andre ting, og vi kan aldrig nå op på 100 pct. med alt, men vi er nødt til at minimere det her antal forsinkelser.
Hvor langt skal vi ned?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-11-19:
Tak, hr. formand.
Det er jo altid en vældig interessant diskussion, vi har her i salen, når vi har diskussionen om det principielle i, hvordan vi skal tilrettelægge loven om valg til det høje Ting.
Nu blev der jo igen brugt det argument her i Folketinget, at man gerne vil i dialog med sit eget bagland og have deres vurdering af det osv., og det var jo de samme ord, som blev sagt her i salen for 12 måneder siden, og det var vel egentlig også de ord, der blev brugt forrige gang, man havde det samme forslag - jeg tror det hed L 205 i det forrige folketingsår.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Er man eksempelvis i Venstre er begyndt på at have de her ting til høring osv. i baglandet, således at man er klar til at tage stilling til det, hvis det skulle blive fremsat senere, i fald det ikke bliver vedtaget i denne forbindelse?
Erling Bonnesen (V), 2008-11-19:
Naturligvis er vi begyndt i Venstre, nøjagtig som vi også gav melding om, da forslaget blev behandlet sidste gang for ganske få måneder siden, hvor vi jo lige præcis sagde, at vi ville begynde vores interne proces og have den kørende til efter næste folketingsvalg.
Så naturligvis er vi i gang.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-11-19:
Det vil så sige, at vi kan konstatere, at man i partiet Venstre har sendt tingene ud i lokalforeningerne og regionsforeningerne for at sikre, at dialogen går i gang.
Den må vi andre så følge med stor spænding.
Men mit spørgsmål skal så være, om ikke hr. Erling Bonnesen kan bekræfte for Dansk Folkeparti, at de forslag, som vi har til behandling her, L 34 og L 35, på ingen måde laver begrænsninger i den nugældende valglov og på ingen måde laver ændringer i den nugældende valglov, såfremt man ikke ønsker at benytte sig af de ændringer.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-19:
Det er rigtigt, som det fremgår, at det er en kanbestemmelse, der bliver lagt op til, og det kunne jo også ved første øjekast sådan synes meget tilforladeligt.
Men så er det jo også lige præcis sådan, at man går ind og spørger: Hvordan kunne det her tænkes at få indflydelse på og betydning for de lokale kredse?
Og det er vigtigt for os i Venstre at sikre den lokale forankring, for noget kunne jo tyde på, at de enkelte kandidater på listen, hvis man følger den kanbestemmelse, lige præcis kan sætte de lokale vinkler og den enkelte kandidat under pres.
Det kan man ikke svare entydigt på på nuværende tidspunkt, så det ønsker vi jo naturligvis at drøfte med vores bagland.
Det kan man ikke blot sætte eksperter til at vurdere, det er jo nogle ting, som vi lige præcis også skal have drøftet med vores kolleger.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-19:
Når vi gerne har villet genfremsætte forslaget, er det jo, fordi vi har en fornemmelse af, at der ikke sker et klap, hvis ikke man har den her diskussion løbende.
Jeg tror måske ikke, at der har været den helt store diskussion i Venstres bagland lige præcis om det, og det kan jeg sådan set også godt forstå, for hvis man var medlem af Venstre, ville man nok have andre ting, som man ville synes var nok så vigtige at få diskuteret netop nu.
For det første synes jeg, at det er vigtigt at sige, at når man ikke vil gå ind for det lovforslag, begrænser man altså andre partiers mulighed for at gøre noget.
Det er det ene.
Tværtimod, vil jeg sige.
I dag er det jo sådan, at selv om man er virkelig meget omhyggelig med sin egen kreds, men ikke så omhyggelig med andre kredse, taber man, fordi nogle af dem, som sweeper hen over hele storkredsen, faktisk er dem, der bliver valgt.
Derfor ser vi en masse eksempler på, at det er folk, der ikke har de største personlige stemmetal, der kan blive valgt.
Hvorimod folk, der er virkelig forankret i de lokale kredse, ikke bliver valgt, fordi de ikke har sweepet ud over det hele.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-19:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, for det ligger der ikke nogen klar dokumentation eller vurdering af.
Tværtimod, vil jeg næsten sige.
Det er jo lidt underligt, at man skal starte med at se på et forslag, hvor alle stemmer ikke tæller med.
Jeg synes da sådan umiddelbart, at alle stemmer selvfølgelig skal tælle med, når det er, man skal gøre op, hvilke kandidater der skal vælges ud, når det er afgjort, hvor mange mandater man får.
Det er jo således i dag, at lige præcis partilistestemmerne bliver fordelt efter personlige stemmetal.
Så der er en overordnet sammenhæng.
Lige præcis det giver jo en lokal forankring, og vi skal i hvert fald vurdere det grundigt, inden vi ændrer på den.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Nu har jeg sådan set ikke nogen stor lyst til at stå og tage en diskussion om, hvad hvem mener om Bjørn Lomborg, men lige præcis med hensyn til det der vil jeg nu alligevel tvivle på, at det skulle være noget med citationstegn omkring, for jeg har alle dage sagt: Jeg er uenig med Bjørn Lomborg, jeg er uenig med hans tilgang, simpelt hen fordi jeg mener, at han kigger på problemerne for isoleret, men jeg har også til hver en tid sagt, at i et pluralistisk samfund har man også plads til dem, man er uenig med.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-19:
Jeg går meget ind for ytringsfrihed, og jeg går også meget ind for at lade minoriteter få lov til at ytre sig.
Og Bjørn Lomborg er jo i hvert fald i forskningsverdenen en minoritet.
99 pct. af verdens videnskabsfolk er enige om, at klimaproblemet er et af de allervigtigste problemer, som verden står over for.
Det er Bjørn Lomborg uenig i, det har han fuldstændig ret til at være.
Det er en klar dagsorden, som handler om én ting, og det er at sprede diskussionen ud på alt andet end at tage vare på klimaet.
Det kan aldrig blive socialdemokratisk politik, og jeg undrer mig meget over, at det er konservativ politik.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Ja, det skal jeg gøre kort, for jeg synes, jeg har redegjort ret klart for den her sag, og vi kommer det nok ikke meget nærmere.
Det, jeg alligevel synes fru Mette Gjerskov må anerkende, er, at uanset fru Mette Gjerskovs forskellige scenarier for, hvad man kunne tænke sig, at regeringen har bedt Bjørn Lomborg om, så har den altså bedt ham om noget fuldstændig konkret, hvorom jeg tror fru Mette Gjerskov i en stille afslappet stund egentlig også vil sige: Ah, så var det måske ikke så slemt endda.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-11-19:
Forventer ministeren, at Bjørn Lomborgs »belysning af fordele og omkostninger ved forskellige mulige løsningsmodeller i forbindelse med en international klimaaftale« kan føre til en konklusion om, at der slet ikke er behov for en klimaaftale?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Ja, og svaret er nej.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-11-19:
Det lyder jo godt, at svaret er nej, men hvad er ministerens garanti for, at svaret er nej?
Men det er måske sådan, man skal lære at forstå tingene, at bare det er noget, som passer ind i ministerens måde at løse sit finanslovforslag på - selv om der er rigtig mange andre på banen, der kan komme med alle de der vurderinger - ja, så er det det mest interessante ved den her debat.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Jeg er ikke sikker på, at jeg fik fat i, hvad spørgsmålet var, men jeg kan bare sige til hr. Ole Vagn Christensen til det der med, at det sådan skulle være min måde at løse mit finanslovproblem på, at det intet som helst har med Klima- og Energiministeriets konto at gøre.
Men spørgsmålet er, om jeg forventer, at det arbejde, der bliver lavet, kan føre til en konklusion om, at der slet ikke er behov for en klimaaftale, og der er svaret fuldstændig klart: Nej, det forventer jeg ikke, nej, det er ikke opgaven, og nej, der tror jeg allerede at vi kan foruddiskontere at det heller ikke bliver resultatet.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-11-19:
Det var jo endnu en måde at sige nej på, men der var ikke nogen begrundelse for, hvad der ligger til grund for, at det ikke bliver resultatet.
Når vi hidtil har set, hvad der er kommet fra Bjørn Lomborgs mund, så handler det jo netop, når han taler om klima, om, at han siger: Ja, det er jo noget, man forebygger om 100 år, og det er ikke det, der er situationen for nuværende, og derfor er der brug for nogle helt, helt andre ting.
Hvordan vil ministeren sikre sig, at det ikke bliver resultatet af de undersøgelser?
For sådan som man kan sige at det er lagt op, er det i hvert fald ikke noget, man kan udelukke.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Det er lagt op sådan, at hr. Bjørn Lomborg skal forholde sig til de forslag og løsninger, der er på bordet.
Det står sort på hvidt i finanslovaftalen.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-19:
Tak, formand.
Vi står i en situation, hvor regeringen i 7 år har gjort alt, hvad den kunne, for at bekæmpe klimaindsatsen - alt, hvad den kunne.
Vi står med et land, hvor vi de sidste 3 år i træk har haft en stigning i CO2-udledningen, og vi har en stigning i energiforbruget, det er faktisk historiske tal på alle områder.
Når vi så kigger på vejrudsigten, får vi også historiske tal.
Hver eneste måned har vejret slået en ny rekord; enten er det meget varmt eller meget koldt, eller det har regnet meget - i det hele taget er der mange indikationer på, at der er noget galt.
Det vil sige, at vi ikke står med de bedste kort, når vi næste år skal overbevise resten af verden ved at sige: Nu skal I bare høre, nu skal I gøre en kæmpe indsats for klimaet.
Vi står ikke med de bedste kort, det er ærgerligt, men det gør vi ikke.
Vi har så oven i købet ansat Bjørn Lomborg til at komme med, og uanset om han skal på omskoling inden eller ej, vil hele verden opfatte ham som verdens klimaskeptiker nr. 1.
Jeg forstår ikke, hvorfor regeringen ikke i stedet har brugt de 7,5 mio. kr. på at få Al Gore til Danmark.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Det er der nu ingen grund til, for Al Gore har været her rigtig mange gange, og det behøver man sådan set ikke at bruge statskroner til.
Jeg vil sige til fru Mette Gjerskov, at jeg simpelt hen er så uenig i præmissen om, at der nu er gået 7 år og regeringen ikke har foretaget sig noget som helst.
Og jeg er nødt til at sige, at det er fuldstændig urimeligt, det er simpelt hen usandt, det er vrøvl.
Til det der med, at tallene er historiske, vil jeg sige til fru Mette Gjerskov, at det ikke er historisk, at CO2-udslippet sådan går op og ned - det er skam set før, også under socialdemokratiske regeringer - nej, det eneste, der er virkelig historisk, er udbygningen af vedvarende energi i Danmark.
Den har nemlig ikke været så høj over så lang en årrække som under den her regering, og det fortsætter oven i købet med den energiaftale, vi nu har lavet i fællesskab.
Det fortsætter i endnu højere takt i årene fremover med tre nye havvindmøller, med mere biomasse og med mere biogas, nu også med nye afregningspriser for bioforgasning.
Så jeg synes, man skal passe lidt på med den der myte.
Så er det ikke bare de første år, der var spildte, nej, nu er det alle årene lige indtil i går.
Det er jo altså utroværdigt.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-19:
Nu ved jeg godt, at statsministeren rejser meget, og at han er i Afrika for tiden, men jeg kunne godt tænke mig at spørge klimaministeren, hvornår hun egentlig sidst har talt med statsministeren.
Som jeg hørte statsministeren i weekenden, anerkendte han, at han havde taget fejl.
Han anerkendte, at han og regeringen havde undervurderet klimaproblemets omfang.
Han anerkendte, at regeringens indsats ikke havde været tilstrækkelig på det her område, og så lovede han bod og bedring.
Så kan vi altid spørge os selv og hinanden, om vi tror på den der bod og bedring, men han mente klart, at regeringen havde taget fejl i de sidste 7 år.
Det undrer mig meget, at klimaministeren ikke kan være enig i noget så simpelt, for man kan jo bare kigge på tallene og se, hvad der er sket.
Det, der var mit primære spørgsmål, var jo sådan set, om ikke klimaministeren mener, at Al Gore kunne bidrage med mere til klimatopmødet end Bjørn Lomborg.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Nu bliver der nævnt, hvad Dansk Folkeparti har begrundet sit ønske med.
Jeg er altså nødt til at sige: Der er sådan set tre partier, der er en del af den finanslov.
Og nu står der i begrundelsen - i selve finanslovaftalen, det kan man jo gå ned og slå op, og jeg har læst det op her flere gange - hvad det præcis er for en opgave, der er stillet.
Det har jeg læst op flere gange.
Han har fået en meget, meget konkret opgave: Analysér de bud, der ligger på bordet; hvor langt kan de bringe os i forhold de mål, vi ønsker, og hvad er de omkostningseffektive virkemidler til at nå dem?
Det er en helt konkret opgave.
Og så kan det godt være, nogle synes, det var en helt anden opgave, han skulle løse.
Men det er altså den her opgave, han får.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-11-19:
Jamen ministeren svarer jo bare overhovedet ikke på det, jeg spørger om, og jeg spørger jo netop, fordi ministeren har sagt, at hun ikke er enig i det her med, at det skal gå op i halleluja.
Men så er spørgsmålet: Hvad er så begrundelsen for, at det lige præcis er Bjørn Lomborg, der skal have de her penge?
Hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti mener, at det er, fordi man skal undgå halleluja, og det er jo, fordi man har en bestemt tilgang eller holdning til, hvad det er, Bjørn Lomborg kan levere, som alle mulige andre forskere ikke kan levere.
Hvad er det, der gør, at regeringen har så stor tiltro til Bjørn Lomborgs evner, at det lige er ham, der skal have 7,5 mio. kr.?
Der sidder rigtig mange forskere rundtomkring, der kunne drømme om at få sådan en bevilling lige ned i kassen, så de kunne begynde på deres forskningsprojekter.
Jeg synes simpelt hen, at det står fuldstændig hen i det uvisse, hvad det er, regeringens dagsorden er med det her.
Er den at give øremærkede penge til en bestemt forsker, som er erklæret klimaskeptiker, og som rundtomkring i verden er kendt for at sige: »Cool it - tag det roligt, problemerne ikke så store?«
Det er den mand, regeringen specifikt går ind og støtter.
Det er helt uhørt på forskningsområdet, at man går ind og øremærker penge, men det gør man på klimaområdet, fordi man har en helt bestemt dagsorden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-11-19:
Valgloven blev jo sådan set fuldt ud overholdt i Irak, men valgene var jo ikke demokratiske, af den grund at man truede folk med at få kappet hovedet af, jævnfør den praksis der var i det pågældende land, så jeg synes ikke rigtig argumentet holder i længden.
Men så vil jeg prøve at spørge ordføreren på en anden måde: Synes Socialdemokratiet, det er demokratisk, at nogle får en konkurrencemæssig fordel ved at hedde Adamsen frem for at hedde Jørgensen?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Må jeg ikke igen have lov at anholde den præmis, der ligger til grund for det, fru Mette Gjerskov siger, for det er faktisk ret vigtigt.
Det er jo ret vigtigt, hvorvidt regeringen har bedt Bjørn Lomborg komme med det, han plejer at komme med, nemlig at det i virkeligheden er alt mulig andet end at bekæmpe klimaforandringer, der skal prioriteres.
Det er jo det, vi hidtil har hørt komme ud af Copenhagen Consensus.
Men det er altså lige præcis ikke det, Bjørn Lomborg skal komme med et bud på nu.
Han skal komme med et bud på omkostninger, og det tror jeg sådan set også de selv er klar over på Copenhagen Consensus, for jeg kan læse i fagpressen i dag, at de vil foretage økonomiske analyser af de løsninger, der ligger på bordet, og se på, hvad det vil koste, og hvor meget det vil bidrage til at løse problemet.
Vi tager ikke på nogen måde stilling til, om det ene eller det andet er godt eller dårligt, og hvad politikerne skal implementere eller ej, udtaler de.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-19:
Jamen jeg forstår det ikke, hvis det, Bjørn Lomborg skal lave, er noget fuldstændig andet end det, han plejer at gøre.
Det er en helt, helt andet dagsorden, han er blevet sat på en helt, helt anden opgave, og det vil regeringen give ham 7,5 mio. kr. for.
Hvorfor finder man ikke en mand, der faktisk har erfaring inden for området, til at lave opgaven?
Nu skal Lomborg lige pludselig omskoles til noget helt nyt og spændende anderledes.
Kunne man ikke have taget en af de klimaforskere, vi har, og som er anerkendte for deres store klimaindsats?
Der er jo faktisk danskere, som har fået Nobelprisen, medlemmer af FN's klimapanel, højt anerkendte forskere på klimaområdet.
Enhver af dem kunne lige så godt have fået de 7,5 mio. kr., men regeringen har besluttet sig for, at det skulle være Lomborg.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Nej, det må jeg jo acceptere at fru Mette Gjerskov ikke gør.
Men der er jo en metodik til at prøve at sammenligne forskellige løsninger og beregne, hvad omkostningseffektiviteten er.
Jeg må gentage, at det jo ikke er sådan, at Bjørn Lomborg bliver den eneste dansker, der kan bidrage.
Mange af de glimrende klimaforskere, der blev nævnt fra fru Mette Gjerskovs side, er jo mildest talt også involveret i processen på den ene, den anden eller den tredje måde.
Nogle af dem er sågar ansat i Klima- og Energiministeriet.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-19:
Er ministeren enig med Dansk Folkepartis finansordfører, Kristian Thulesen Dahl, når han siger, at bevillingen til Bjørn Lomborg sker for at undgå, at klimatopmødet går op i »halleluja«?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Når jeg kunne starte med at sige, at det ikke var en blomst, der var groet i min have, er det, fordi hr. Thulesen Dahl jo har påtaget sig faderskabet til forslaget.
Så det er så hr. Kristian Thulesen Dahls begrundelse.
Men hvis spørgsmålet er, om jeg så deler den frygt, må jeg selvfølgelig sige: Nej, det er ikke min frygt med hensyn til klimakonferencen i 2009.
Min frygt er sådan set snarere, at der ikke er nok, der forstår, hvorfor det er vigtigt at få et resultat snart.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-19:
Skal det så forstås sådan, at klimaministeren er fuldstændig uenig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at der er en særlig begrundelse for, at Bjørn Lomborg skal have de her penge?
Næ, men han er den eneste dansker på finansloven, der er involveret i klimatopmødet.
Det er jo det, der er problemet.
Problemet er, at han jo ikke ligesom alle mulige andre skal søge på finansloven eller søge midler via forskningsråd og alle mulige andre frie forskningsmidler.
Næ nej, han får pengene øremærket direkte til sin dagsorden.
Ministeren mener måske nok ikke, at klimatopmødet nødvendigvis kommer til at gå op i halleluja, men er hun enig i, at Bjørn Lomborg kan bidrage til, at det ikke går op i halleluja?