runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Det er godt, hvis mennesker kommer i arbejde, hvis de i dag står uden for arbejdsmarkedet.
Det er vi enige om.
Men her taler vi altså om mennesker, som har voldsomme fysiske eller psykiske problemer at døje med i hverdagen.
Så vil jeg gentage mit spørgsmål, som der ikke blev svaret på: Når kommunerne efter 52 uger skal betale 80 pct. af den ydelse, den pågældende får, har kommunerne så ikke igennem det her lovforslag fået et stærkt forøget motiv til at få folk helt væk fra de offentlige ydelser, sådan at de står nøgne tilbage uden en krone på lommen, uden arbejde, uden indtægt, uden noget som helst?
Hans Andersen (V), 2015-04-14:
Bestemt ikke.
Vi ændrer jo ikke på kriterierne for at få en ydelse.
Det her skal sådan set gøre, at kommunerne i større grad har fokus på at få mennesker i job.
Der bliver jo ikke med det her lovforslag ændret et komma på retten til at få sygedagpenge eller på retten til at få førtidspension, ikke et komma.
Det her handler sådan set om, at vi har brug for, at kommunerne i højere grad og meget tidligere end i dag tager fat i det enkelte menneske og sørger for, at mennesket kommer i job.
Det er det bedste, vi kan gøre.
Og det her forslag er i hvert fald et skridt på vejen.
Hans Andersen (V), 2015-04-14:
Tak for det.
Det danske beskæftigelsessystem hører til blandt verdens dyreste.
Vi bruger hvert år 8 mia. kr. på den konkrete aktive beskæftigelsesindsats, og dertil kommer udgifterne til administration og forsørgelse på omkring 72 mia. kr.
Det fremmeste formål med beskæftigelsesindsatsen er jo at få de ledige tilbage i arbejde.
Venstre har lige fra dag et fastholdt, at der kan findes penge i beskæftigelsessystemet – penge, der kan bruges på jobskabelse, og det er nu lykkedes med den aftale, som vi behandler her i dag.
Netop som led i vores beskæftigelsesreform gennemføres med virkning fra 2016 en refusionsomlægning, og det forlig, som vi indgik inden sommerferien, danner rammerne for, at kommunerne kan iværksætte den bedst mulige indsats, som bringer flest muligt i beskæftigelse, således at den enkelte kan blive selvforsørgende.
Venstre støtter derfor den her refusionsomlægning i det her lovforslag, vi står med i dag, og det indebærer et meget mere enkelt og gennemskueligt system.
Konkret består lovforslaget af følgende elementer: En mindre andel af kommunernes udgifter kompenseres direkte gennem refusion og – som sagt – en større andel gennem generelle tilskud eller efter objektive kriterier.
Der sikres hermed et større økonomisk incitament for den enkelte til at forebygge langvarig offentlig forsørgelse.
Reglerne for den statslige refusion forenkles, så det er den samme refusionsprocent, uanset hvilken ydelse borgeren befinder sig på.
Refusionssatserne aftrappes over tid fra 80 pct. for de første 4 uger, 40 pct. fra uge 5 til uge 26, 30 pct. fra uge 27 til uge 52 og 20 pct., når der er gået længere end 1 år og man stadig væk er på en overførselsindkomst.
Der udvikles tillige et fælleskommunalt it-løsningssystem, der kan beregne refusionskravet på baggrund af de faktiske udbetalinger i kommunerne, a-kasserne og hos de statslige myndigheder.
Denne fælles it-løsning vil vi først kunne implementere ultimo 2018, og derfor er der også lagt op til, at vi har en midlertidig overgangsløsning, hvor STAR kan komme til at være behjælpelig i den her fase med at sikre, at kommunerne får deres refusion og får deres medfinansiering.
Altså, refusionssatserne for den statslige refusion til kommunerne bliver ens på tværs af ydelser, og refusionsomlægningen vil betyde, at kommunerne skal hjemtage refusion fra staten efter en trappemodel, afhængig af hvor lang tid den enkelte person har været på offentlige forsørgelsesudgifter.
Omlægningen vil som sagt understøtte kommunerne i, at de i højere grad tilbyder den ledige den indsats, som hjælper den enkelte tættere på arbejdsmarkedet og i job, frem for at have fokus på at placere borgere på ydelser, der har den højeste refusionsprocent.
Det glæder Venstre, at vi med beskæftigelsesreformen og også med den her refusionsomlægning vil løfte den strukturelle beskæftigelse med ca. 3.000 personer, og at det vil medføre en samlet gevinst for staten på 2,1 mia. kr. i perioden fra 2018 til 2020.
Med de her ord vil jeg gerne i dag tilkendegive, at Venstre støtter det her lovforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Jeg vil blot høre, hvad refusionen skulle være på, hvis det stod til Enhedslisten.
Skulle den være på 100 pct?
Skal det være sådan, at hvis en kommune tildeler en kontanthjælp eller førtidspension, skal staten betale det hele?
Og hvis ja: Anerkender Enhedslisten slet ikke, at det rent faktisk har betydning også for kommunernes adfærd, om de selv afholder udgifterne til de overførselsindkomster, de tildeler borgerne?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-04-14:
Jeg hørte desværre ikke lige det sidste, men jeg kan gætte mig til, hvad der blev sagt.
Jamen altså, det er sådan, at man i politik jo må vurdere ud fra, om man synes, en aftale er god eller dårlig
, både når man sidder med den endelige tekst, men også når man står og skal tage stilling til det i Folketingssalen.
Og i lyset af den debat, der har været, om de mange bemyndigelser – 268 ifølge Justitia – der er til, at man kan gå ind på privat grund uden retskendelse, siger vi altså stop nu, og det vil vi også appellere til de andre partier i aftalen om at gøre.
Det vil være vores indgang til det, og det må der jo så tages en diskussion og en drøftelse af.
Men jeg synes, det ville klæde os alle sammen at stoppe op og tænke over, om der ikke er gået inflation i antallet af bemyndigelser til offentlige myndigheder.
Jeg har jo også selv siddet som minister, og det er nemt at give embedsmændene den mulighed.
Men nu er der altså mulighed for at sige fra, og det gør vi så i det her tilfælde, og det vil vi selvfølgelig drøfte med de andre partier.
Thomas Jensen (S), 2015-04-14:
Jamen jeg kan så bare konstatere, at Det Konservative Folkeparti er ramt af valgkuller, og at man hellere end at overholde de aftaler, man indgår, vil stå her og lave annoncer om alt muligt andet.
Altså, det er jo klokkeklart, og vi har tit diskuteret det på skatteområdet, at man ved lov kan fravige grundlovens § 72.
Det har hr. Brian Mikkelsen og jeg diskuteret flere gange på skatteområdet her i Folketingssalen.
Det er jo også klokkeklart, at den her aftale blev indgået i december.
At hr. Brian Mikkelsen og Det Konservative Folkeparti under Søren Pape Poulsens ledelse så er kommet derud, hvor man er så presset, at man begynder at rende fra klokkeklare aftaler bare for at stå og føre sig frem i medier, i annoncekampagner kort før et folketingsvalg,
virker ganske utroværdigt.
Men det er taget til efterretning.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-04-14:
Her har vi en situation, hvor jeg i hvert fald også har hørt en socialdemokratisk ordfører tale om, at 268 bemyndigelser til uden retskendelse at gå ind på privat grund eller hos virksomheder altså er for mange, og at dem skal vi se på igen.
Der siger vi så, at det er der mulighed for nu med det her lovforslag.
Vi er imod, at der bliver givet de mange bemyndigelser, det er for nemt, det sikrer ikke en ordentlig retssikkerhed.
Nu kommer den første mulighed for at sige fra, og det gør vi så fra konservativ side.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Vi kan godt have en eller anden diskussion om vigtigheden af grundlovens § 72 og også om, hvordan den ligesom tolkes og ånden i den.
Det er i hvert fald noget, vi lægger meget vægt på som et borgerlig-liberalt parti, altså at man respekterer den.
Men det er egentlig ikke den diskussion, jeg ønsker at have med ministeren her.
Jeg vil bare spørge til ministerens holdning.
Altså, da den her aftale blev lavet, var der så nogle uklarheder om, at Erhvervsstyrelsen fik den her bemyndigelse til at gå ind og komme på uanmeldt besøg hos revisorer og ejendomsmæglere?
Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-14:
Jeg vil nødig svare på, hvad andre mennesker kunne have misforstået og ikke misforstået, det bliver nok for omfattende.
Jeg læste jo op fra forligsteksten, og den synes jeg er krystalklar, sådan er det.
Jeg har egentlig ikke meget at føje til det, der står i teksten.
Men jeg understreger så også, at det er fair nok at anmelde en bekymring om, i hvilket omfang den beføjelse vil kunne blive brugt, i hvilket omfang den eventuelt vil kunne blive misbrugt og andet, og stille spørgsmål i og om emnet, sådan at man bliver forsikret der.
Det har jeg ingen problemer med, og det svarer jeg meget, meget gerne på i udvalgsbehandlingen fremadrettet.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Til sidst vil jeg godt sige, at ministeren lægger lidt op til, at den diskussion, der så pågår om den del af lovforslaget om Erhvervsstyrelsens mulighed for at komme på uanmeldt kontrolbesøg, skal være en diskussion, hvor man hæver sig op til nogle meget store principper, og at det skulle være noget, vi borgerlige går meget op i lige præcis her.
Når man læser høringssvarene, ser man, at det jo også er sådan, at Advokatrådet har meget store betænkeligheder ved den del af lovforslaget, og de mener, at man ligesom går over grænsen her i forhold til grundlovens § 72.
I Revisorernes høringssvar udtrykkes der bekymring om den del af lovforslaget.
Det er bare lige for at sige, at det ikke er noget, vi sådan bare lige finder på.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-14:
Nu var det noget, I selv nævnte og lagde vægt på i forbindelse med behandlingen her i Folketingssalen, og så tænkte jeg, at det var naturligt at kommentere det, også fordi det har været en del af debatten.
Jeg konstaterer så, at det blev taget op i forbindelse med hr. Søren Papes kronik, og at man ville diskutere, hvad et ægte borgerlig-liberalt grundprincip er i det her tilfælde og andet.
Det var bare det, jeg kommenterede, og jeg ønskede held og lykke med debatten, men jeg forudså også – og det var en sikker prognose – at det ville gå galt for jer i den debat.
Jeg vil jo generelt mene, at hvis en borgerlig idedebat skal folde sig ud, skal man søge inspiration andre steder.
Jeg kan eksempelvis anbefale mange gode debatbøger, der er skrevet gennem tiden af hr. Bertel Haarder; de er altid meget inspirerende.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Det er vel indlysende, at den ordning, man foreslår her, straffer de kommuner, der har mange arbejdsløse, mange langtidssyge, og hvor der ikke er et lokalt arbejdsmarked til at tage imod arbejdsløse og mennesker med nedsat arbejdsevne.
Det burde være ret indlysende.
Så er spørgsmålet bare, hvordan det kan være, at Socialdemokraterne medvirker til at straffe de her kommuner – og straffen består jo i, at de skal betale en langt større del af udgifterne til ydelserne.
Hvorfor er Socialdemokraterne så glade for det?
Er det, fordi man mener, der kommer flere arbejdspladser på Lolland og Langeland, fordi man straffer kommunerne økonomisk?
Er det det, der er filosofien bag det her?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-14:
Jeg er ikke i en position, hvor jeg skal belære hr. Finn Sørensen.
Men jeg kan godt belære hr. Finn Sørensen om, hvad det er for nogle holdninger, Socialdemokratiet har.
Om det her skal man tænke, at der ligesom er to ben i det.
For det første handler det om det, som jeg har nævnt i min tale, nemlig hele beskæftigelsesindsatsen og den refusion, der skal være i forbindelse med den, de incitamenter, der skal til, for at kommunerne handler i den retning, vi gerne vil have dem til.
Den anden del handler så om det, hr. Finn Sørensen nævner, nemlig: Hvad så med de kommuner, hvor der er mange arbejdsløse?
Nu bor jeg selv på Lolland, så jeg kender jo godt til den problematik.
Men det har vi selvfølgelig også haft fokus på, og vi skal, eller det skal andre her, lige om et øjeblik mødes i salen og behandle L 171, der handler om netop den problemstilling, som hr. Finn Sørensen glimrende forklarer, nemlig at der er kommuner, der, skal vi sige, hænger med en vis del i vandskorpen, på grund af at der er rigtig mange personer i befolkningen, der er i den gruppe, vi taler om her.
Der er hensigten netop at sørge for, at de kommuner ikke bliver ramt af det her.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-14:
Nu skal vi altså lige huske på, at ved nogle af de her ydelser, f.eks. sygedagpenge, mistede kommunen efter den gamle ordning hele tilskuddet efter 52 uger.
Så var der ingen refusion til kommunen.
Her får de så stadig væk 20 pct., og de her 20 pct. vil blive ved med at være der.
Der er ikke nogen kommune, der løber tør for refusion med den her nye ordning.
De vil altid få 20 pct. i refusion.
Det er ikke sådan, at de går i nul.
Jeg går selvfølgelig ud fra, at kommunerne gør den indsats for at få folk i job, som de skal.
Det går jeg da ud fra.
Regeringen har sagt, at der er skabt 40.000 nye job, og jeg går ud fra, at kommunerne så hjælper med at få nogle i beskæftigelse.
Jeg ved godt, at de er gået til østeuropæere.
Det er jo så ikke hensigten, men Dansk Folkeparti har så ikke andel i, at der kommer flere herop.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Nej, men det skader jo aldrig at få reglerne repeteret.
Det, jeg vil sige, er, at man jo kan være syg og uden for arbejdsmarkedet af mange forskellige grunde.
Det kan være en arbejdsskade, man har fået – en alvorlig arbejdsskade – man kan have været ude for en alvorlig trafikulykke, man kan have fået en alvorlig sygdom, som kommer, om jeg så må sige, af sig selv i ens krop.
Og vi er jo enige om, at dem, der har været uden for arbejdsmarkedet i lang tid, er dem, der er allermest udsatte og har allermest brug for hjælp.
Jeg er meget nervøs for, at Dansk Folkeparti desværre medvirker til, tror jeg, at man lader en del udsatte mennesker i stikken med det her.
Med det mener jeg, at man netop har mulighed for i kommunen at give revalidering eller førtidspension, som er på dagpengeniveau, eller give kontanthjælp, som er væsentlig lavere, og når kommunen så skal betale 80 pct., uanset om det er det høje eller det lave beløb, tror jeg, at kommunerne vil vælge det lave beløb for at spare penge.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-14:
Nu henviser hr. Eigil Andersen jo til bl.a. førtidspension – og det er også fleksjob, man skal have med – frem for det at gå på det lave beløb.
Jeg går ud fra, at det er kontanthjælp, hr. Eigil Andersen mener med den lave ydelse.
Der skal jeg bare lige minde om, at hr. Eigil Andersen jo har været med til at lave aftalen om at få folk på førtidspension og i fleksjob på ressourceforløb.
Der er noget, der kan tyde på, at hr. Eigil Andersen mener, at de regler i den ordning ikke har været gode nok.
Altså, der har Dansk Folkeparti ikke været med til at lave de regler, men det har hr. Eigil Andersen.
Det må være, fordi det ikke er godt nok, at der altså ikke er stramme nok regler for, hvordan kommunerne skal håndtere folk og få dem ud i ressourceforløb for at afklare, om de skal have førtidspension eller i fleksjob eller skal tilbage på arbejdet.
Det må være den problemstilling, hr. Eigil Andersen hentyder til.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Det kan ikke nytte noget, at man henviser til, at det under et går i nul.
Jeg spørger til konkrete kommuner, som har mange langtidsarbejdsløse, mange langtidssyge, mange mennesker med handicap og andre, som der ikke er plads til på det lokale arbejdsmarked.
Mit spørgsmål er: Hvorfor skal den kommune straffes?
Det har jeg ikke fået noget svar på.
Det er det, jeg spørger til.
Så et spørgsmål mere: Tror ordføreren ikke, at det er mere sandsynligt, at det vil gå sådan, som LO og FTF advarer imod, nemlig at den her omlægning af refusionssystemet vil presse kommunen til at sørge for at have så få borgere som muligt på overførselsindkomster, ikke ved at skaffe arbejdspladser til dem, for det kan kommunen ikke – det er jo ikke kommunen, der skaber arbejdspladserne på det lokale arbejdsmarked – men ved at sørge for, at de enten får de meget lave ydelser eller slet ingen ydelser?
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Nu har jeg så ikke personligt været med til den forhandling, fordi jeg havde sygeorlov 3 måneder og fik en strålebehandling, men mit parti har været med til det.
Jamen altså, det, det handler om her, er, at jeg er bange for – hvad jeg også mener jeg nævnte – at folk vil blive fastholdt på kontanthjælp.
Og det er jo, fordi der er alle de her kommunale skøn.
Her medvirker Dansk Folkeparti så til at give kommunen et kraftigt økonomisk motiv til at vælge den laveste ydelse, nemlig kontanthjælp.
Det synes jeg er noget skidt.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-14:
Jeg vil sige det på den måde, at den bedste løsning for kommunen altid er at hjælpe folk til at komme ud på arbejdsmarkedet og få et job.
Og i aftalen om beskæftigelsesindsatsen havde vi også lavet en aftale om, at jobcentrene skulle hjælpe med mere direkte jobformidling og hjælpe dem, der ikke selv kunne, ud på arbejdsmarkedet.
Der har man nogle muligheder for at sende dem ud i jobrotation, sende dem ud med løntilskud, sende dem i revalidering for at komme videre, sende dem ud som voksenelever, hjælpe dem og give dem nogle kurser, så de kan komme videre.
Det går jeg da ud fra at kommunerne vil leve op til.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-14:
Tak for det.
Det, der sker i øjeblikket ude i mange jobcentre, ude i mange kommuner, er, at mange jobkonsulenter – de fleste – gør et rigtig godt stykke arbejde, men bureaukratiet og også de her systemfejl gør, at man nok ved, hvilke kompetencer og hvilke udfordringer de jobsøgende har, men man mangler netværket ud til virksomhederne.
Så det bedste match sker nok ud fra, at man både kender borgerne, men også virksomhederne og deres behov.
Før sommerferien indgik regeringen sammen med Venstre, Dansk Folkeparti og Konservative en aftale om en beskæftigelsesreform.
I den sammenhæng blev det aftalt, at der skal gennemføres en refusionsomlægning.
Den er jo allerede her i dag blevet omtalt mere indgående, end jeg ville gøre – jeg vil ikke trætte medlemmerne med flere gentagelser.
Denne refusionsomlægning skal understøtte en effektiv beskæftigelsesindsats.
Det, der grundlæggende sker med lovforslaget, er, at vi skaber et mere enkelt og transparent refusionssystem; vi får satser, som bliver ensartede på tværs af ydelser og faldende over tid.
Derudover er der en lang række andre ændringer, som tilsammen trækker i retning af et bedre og mere effektivt beskæftigelsessystem.
Så kan vi jo godt diskutere, om vi skulle have saneret og forbedret beskæftigelsessystemet tidligere.
Det ville i den bedste af alle verdener have været bedre, hvis det var kommet hurtigere, efter at vi havde gennemført en reform af dagpengesystemet.
Men under alle omstændigheder er det jo sådan, at mange af de ændringer, vi laver i dagpengesystemet og her og nu i beskæftigelsessystemet, hænger sammen.
Det er ændringer, som handler både om incitamenter for den enkelte, men også incitamenter for de offentlige myndigheder.
Alt i alt kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-14:
Det kan man altid diskutere, men man skal bare lige huske på, for hr. Finn Sørensen hentyder selvfølgelig til de faldende refusioner og til, at de kommer ned på 20 pct. efter 1 år, at kommunerne stadig væk modtager beskæftigelsestilskud, at de modtager penge fra budgetgarantien og er under DUT-reguleringen, så de går i nul.
Det er det, der er meningen med det, så kommunerne under et ikke har et tab.
Det er i hvert fald det, ministeriet har skrevet, og det er selvfølgelig nødt til at stå til troende.
Men der kan godt være nogle enkelte kommuner, som pengene ikke lige bliver kanaliseret ud til.
Der skulle man måske se på noget mere direkte udbetaling i stedet for at have det under bloktilskuddet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-14:
Så håber jeg også, jeg får lidt mere end 30 sekunder til at svare i.
For det første er der et økonomisk incitament til kommunerne til at sætte en handling i værk hurtigt, så hurtigt som muligt, for at sikre, at folk, der er syge eller arbejdsløse af den ene eller den anden årsag, får en hurtig afklaring, kommer hurtigt i behandling og kommer så hurtigt som muligt tilbage på arbejdsmarkedet igen, hvis det kan lade sig gøre.
Så er det rigtigt, at der kan være – det har jeg også selv tænkt over – den der problematik, i forhold til hvis der nu går lang tid, altså hvis vi når hen til der, hvor der kun er refusion på 20 pct., for hvad så?
Men der deler jeg ikke den bekymring, for det er jo tydeligt, at hvis man har en person, der har været uden for arbejdsmarkedet i langt over et år, og refusionen kun er 20 pct., så er der et mægtig stort incitament til at få vedkommende tilbage på arbejdsmarkedet, for der er rigtig meget at hente ved at sørge for, at borgeren kommer ud og arbejder igen i stedet for at være på forsørgelse.
Så jeg deler ikke den bekymring.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Det er der selvfølgelig, men vi ved alle sammen, at der også er meget skøn indblandet i det her.
Det er der også fra kommunens side.
Vi står med et menneske, der har problemer af fysisk eller psykisk karakter.
Skal den pågældende fortsat på kontanthjælp, skal den pågældende på revalidering, som er en højere ydelse, eller skal den pågældende på førtidspension, som også er en højere ydelse, nemlig på dagpengeniveau?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-14:
Jeg forstår godt spørgeren.
Når man kigger på det system, vi har i dag, og ser, hvordan kommunerne reagerer, så forstår jeg godt, at spørgeren kan tænke: Hvad kommer der så til at ske i fremtiden?
Jeg deler ikke den bekymring, som spørgeren har.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Men når kommunerne fremover skal betale en højere andel af ydelsen efter 52 uger, nemlig 80 pct., så betyder det jo, at når de kommunale chefer holder deres peptalk over for sagsbehandlerne og instruerer dem om, hvad de skal gøre, og siger til dem, at kommunekassen har brug for, at de har flest mulige på de laveste ydelser, så kan jeg ikke se andet, end at så er det ikke mennesket, der står i centrum, men derimod kommunekassen, der står i centrum. Så er jeg enig med ordføreren i, at det burde være mennesket, men hvad hjælper det, hvis det i praksis bliver kommunekassen, og folk så kommer ned på den lavest mulige indtægt?
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Tak for ordførerens fleksibilitet før, så skal jeg nok bestræbe mig på at genvinde de 30 sekunder.
Lad os nu sige, at vi følger ordførerens tankegang, nemlig at den her ordning vil føre til, at kommunerne gør en ekstra indsats for at få folk i arbejde, men hvad hjælper det, hvis der ikke er nogen arbejdspladser, hvis der ikke er noget lokalt arbejdsmarked, som vil tage imod langtidsledige, langtidssyge og mennesker med handicap?
Hvorfor skal kommunen straffes for forhold, som den ikke selv har indflydelse på?
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Ordføreren erkender, at det her bliver en straf.
Så undskylder ordføreren sig ved at henvise til lovforslaget om udligning, men det fremgår altså af det lovforslag, vi skal behandle her, at der stadig væk er det, man med et pænt ord kalder et økonomisk incitament til kommunerne, og det er det, som jeg hellere vil kalde en straf, fordi det bliver dyrere.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-04-14:
Nu tror jeg, at hvis man har en meget kort horisont og kun kigger lige hertil, så har ordføreren ret i, at så vil man sige, at så skal alle borgerne med problemer i kommunen på kontanthjælp.
Det er det billigste, vi kan gøre.
Men hvis man tænker en lille smule mere langsigtet og kigger bare et halvt eller helt år længere frem i den kommunale økonomi, vil man jo se – for alle kommuner planlægger jo mere end for 1 år ad gangen –
at i og med at man gør en indsats og gør så stor en indsats som muligt for at få så mange som muligt afklaret, få dem i beskæftigelse, enten i fleksjob eller i ordinært arbejde, så er der rigtig, rigtig mange penge at hente for kommunen, og der er rigtig meget at hente for borgeren, i kraft af at borgeren så igen kan blive en del af samfundet, i stedet for at folk, som vi oplever det i dag, bliver kørt rundt i systemet, som ordføreren fra Enhedslisten jo så glimrende har beskrevet.