runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-20:
Jamen Dansk Folkeparti har altid offentliggjort, hvad vi har fået af tilskud.
Jeg tror, at der var et enkelt år, hvor vi fik et tilskud fra A.P. Møller, det er nogle år siden efterhånden, ellers har vi faktisk ikke fået tilskud fra virksomheder eller arbejdsgiverorganisationer.
Vi har heller ikke fået fra fagbevægelsen, skulle jeg hilse og sige.
Men jeg vil gerne sige til det med håret i suppen, at i går var der et hår i suppen til den anden side, og det var i forbindelse med de artikler, vi kunne læse i Jyllands-Posten, hvor vi kunne se, at nu ville LO-forbundet gå tilbage til det rent formelle partisamarbejde med Socialdemokraterne og SF.
Hvad indebærer det, kunne man så spørge.
Er det også sådan lidt mere formelt omkring økonomi?
For vi synes faktisk, at det ville være sund fornuft, at det var medlemmerne, der skulle vælge det til, hvis de overhovedet ville være med til at bruge deres fagforeningsmidler på at drive rød politik, i stedet for som det er nu, hvor man sådan set har skullet vælge det fra.
Og de, der endelig valgte at vælge det fra i den aftale, der blev lavet, kunne ikke få pengene udbetalt.
Det ville så gå til ungdomsarbejde i fagforeningen, og det var så Metal Ungdom og HK-Ungdom og andre.
Jeg har sådan set ikke meget tiltro til, at de er mindre politiske.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Nu står jeg her med regnskabet fra Dansk Folkeparti for 2007.
Det var jo et valgår, og det var dér, pengene blev givet.
Der bliver altid givet i et valgår.
Nogle får også indimellem, men de fleste får de rigtig mange penge i et valgår.
Der fik Dansk Folkeparti 836.291 kr. fra Danmarks Rederiforening, fra A.P. Møller og fra Finanssektorens Forening.
Kunne vi ikke få at vide, hvor meget disse tre hver især bidrog med?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-20:
Vi går sådan set ind for, at der skal være så meget åbenhed som overhovedet muligt, også omkring nogle af de ting, som er beskrevet i forslaget fra SF.
De belyser jo ganske klart de problemstillinger, der er, og som der godt kan gøres noget ved.
Men vi er også af den opfattelse, at de ting, der skal besluttes i en fagforening, ikke er noget, vi skal beslutte her.
Det beslutter man på de respektive organers generalforsamlinger og kongresser, og så skal vi herinde ikke blande os i, om de vil støtte det ene eller det andet.
Sophie Løhde (V), 2010-05-20:
Det var jo interessant, at hr. Lennart Damsbo-Andersen tilkendegav, at man er tilhænger af størst mulig åbenhed i Socialdemokratiet.
Hvis vi nu forestiller os, at Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre er med på det forslag, vi er kommet med her i Venstre, om simpelt hen at sløjfe 20.000-kroners-grænsen, mens vi samtidig indfører en bestemmelse om, at fagbevægelsen kun skal bruge penge på politik og i valgkampe, hvis medlemmerne positivt og aktivt tilkendegiver det, er man så i Socialdemokratiet villig til at støtte det forslag?
Jeg tror ikke, det ligger fjernt fra i hvert fald De Konservative at gå med på et sådant forslag, men det kunne være interessant at vide, om den åbenhed, man påstår man går ind for, er reel, eller det bare skal dække over, at man sådan set synes, det er fint, at man kan holde nogle ting nede.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-20:
Jeg noterede mig, at finansministeren ikke blot fører Danmark i uføre, men også fører justitsministeren i uføre, så der kommer til at ske usædvanlige ting her på talerstolen, men det kan justitsministeren jo ikke gøre ved.
I forhold til B 183 og B 188 må jeg sige, at det i hvert fald i lang tid har været en kilde til debat, at der fra forskellig side ydes bidrag og støtte til de politiske partier.
Der er forskellige motiver bag de argumenter, der fremføres, og det kan da også undre mig, at det f.eks. er sådan, at man har mulighed for at fravælge partistøtte via sit fagforeningskontingent, men at det ikke kan lade sig gøre, når man f.eks. køber mælk eller ost produceret af Arla og så betaler henne ved kassen i Netto eller i Bilka.
Men det demonstrerer bare kompleksiteten i spørgsmålet.
Et af debatpunkterne har da også været og er fortsat, hvorvidt man kan støtte partier, uden at det på nogen måde skal registreres og offentliggøres.
Der er sket væsentlige fremskridt i åbenheden omkring partistøtte.
I Socialdemokratiet er vi tilhængere af størst mulig åbenhed om de bidrag, som partierne modtager.
Men det ville måske pynte på debatten, hvis andre partier ville vise samme ansvarlighed over for vælgerne og åbent fortælle, hvorfra de modtager støtte og i hvilket omfang og ikke lave særlige fonde for at skjule bidrag.
Det ville formentlig også fuldstændig overflødiggøre den debat, vi har her.
Uanset hvor meget åbenhed der er, så er det påvist, at der er partier, der modtager endog meget store beløb eller ydelser, og det er også påvist, at der er meget stor forskel på de midler, de forskellige partier modtager.
I forhold til hvorvidt det er muligt at bevare en ligeværdig demokratisk proces, også i valgkampe, er det en diskussion værd, hvordan det sikres, at alle har lige mulighed for at fortælle om deres synspunkter, at det kommer frem, hvor støtte fra private og organisationer kommer fra, og om det er den støtte, der skal være afgørende for resultatet af et valg.
Så vi vil gerne i Socialdemokratiet diskutere de problematikker, der beskrives i de to beslutningsforslag, vi diskuterer her, men samtidig ønsker vi med vores ønske om åbenhed også at stå fast ved den aftale fra 1990 og 1995, vi har med De Konservative og Det Radikale Venstre, hvor støtte fra private og regelsættet om støtte fra organisationer skal ses i sammenhæng.
Så hvis der skal ske ændringer, skal de ske i enighed, og hvis vi skal vælge at bevæge os ud ad den vej, skal det ske hånd i hånd.
Så den aftale står Socialdemokratiet naturligvis ved, og derfor kan vi ikke støtte de to forslag.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Næh, men nu lagde Venstre jo ligesom op til, at hvis vi kunne opnå en form for enighed om åbenhed, kunne det godt gennemføres, der skulle bare være flertal for det, det er jo klart nok.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-20:
Nej, hvis jeg må svare på det sidste først, så er der ikke noget, der skulle hindre, at Socialdemokratiet ville gå ind i sådan en aftale, altså at der er noget, vi ville skjule, hvis det er det, spørgeren siger.
Men i forhold til den anden del så prøvede jeg på at sige det før, nemlig at det ikke er nok, at der er et flertal.
Vi ønsker at stå fast på den aftale, vi har med De Konservative og Det Radikale Venstre, den ønsker vi ikke at bryde, uanset om der så måtte være et andet flertal.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
En sådan aftale må man jo kunne sige op inden valget.
Det har vi diskuteret en del i går og i dag, og jeg vil sige, at hvis der kunne vise sig et flertal, der går fra hele venstrefløjen plus Dansk Folkeparti, som også har udtalt sig i den her retning, plus Venstre, som også har udtalt sig i den her retning, skulle vi så ikke se at få lavet gennemsigtige regnskaber for partierne, hvor man kan se, hvem der støtter hvem?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-20:
Der er åbenbart gået inflation i at bryde aftaler, som det rigtigt er sagt, både i går og i dag.
Det er i hvert fald ikke en vej, som Socialdemokratiet vil bevæge sig ud ad.
Det er, synes vi, en uskik.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-20:
Tak, hr. formand.
Jamen jeg tænker lidt på, at det her med tilskud jo kan være mange ting, og det kan selvfølgelig også foregå på rigtig mange forskellige måder.
Men med hensyn til partitilskud kan der – har vi jo kunnet se – faktisk også godt foregå det, at der bliver givet partitilskud fra det ene parti til det andet.
Det ved jeg ikke om ordføreren er klar over.
Men ordførerens eget parti er jo ved partisekretær Lars Midtby, bl.a. i Politiken, citeret for at sige noget om det, nemlig:
»»De Radikale er et proeuropæisk parti og vil gerne have midler til stadig væk at kunne skabe debat i partiet, og det er vi socialdemokrater klar til at finansiere«, siger Midtby, der dog ikke vil offentliggøre aftalen.
« Det er et citat, der har været i forbindelse med, at det har vist sig, at Socialdemokraterne har lavet en skriftlig aftale med De Radikale om, at hvis De Radikale ikke fik valgt et mandat ind i Europa-Parlamentet, så fik Socialdemokraterne De Radikales stemmer, mod at Socialdemokraterne så gav nogle penge til De Radikale. Hvad synes ordføreren om det, når man nu taler så meget om åbenhed?
Hvor er åbenheden?
Må vi få at vide, hvor mange penge Socialdemokraterne har givet til De Radikale?
Jamen altså, partistøtte er jo partistøtte.
Når der kommer penge ind på en konto hos et parti, må det være partistøtte.
Hvorfor skulle pengene ellers komme?
Det er da ikke »partiustøtte«, altså, det giver ingen mening.
Socialdemokraterne har lavet en aftale, der er skriftlig, og hvorom Socialdemokraternes partisekretær siger: Vi vil ikke offentliggøre den.
Så spørger jeg ordføreren: Er det ikke en god måde at lave offentlighed og åbenhed omkring partiregnskaber at fortælle vælgerne, hvordan pengene bliver brugt?
Det giver jo ikke nogen mening, hvis ikke man kan kalde det for partitilskud.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-20:
Jamen som jeg nævnte før, er det, som jeg ser det, ikke partitilskud.
Den overførsel af penge har ikke noget at gøre med den diskussion, som vi har her i salen i dag.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-20:
Jeg forstår hr. Lennart Damsbo-Andersens indlæg sådan, at han faktisk støtter intentionen om en væsentlig åbenhed om partistøtten.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Så forstår jeg godt, at man som medlem af et parti selvfølgelig ikke vil stå på talerstolen og bryde aftaler, man har indgået, men jeg vil bare sige, at det forslag, som SF er kommet med, mest af alt handler om at lave en form for udvalgsarbejde eller nedsætte en kommission, hvilket står i forslaget, og som skal komme med forslag til, hvordan vi lige præcis kan få en øget åbenhed.
Derfor synes jeg jo ikke, at man bryder noget forlig ved at bakke op om at nedsætte en kommission, der kan bringe forslag i spil.
Og så er det jo muligt, at forligskredsen selv – jeg kunne også forstå på Venstres ordfører, at der faktisk er grøde i det – spiller bolden op til en ny diskussion om det.
Så vil Socialdemokraterne ikke i det mindste støtte nedsættelsen af sådan et udvalg, der ligesom kan udrede, hvad vi har af mulighed for at få øget åbenhed, som vi er enige om at vi skal have?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-20:
Nu har der i hvert fald været en tradition for, at når man nedsætter en kommission, plejer man normalt at følge de anbefalinger, som sådan en kommission vil komme med.
Jeg ved godt, at der har vi igen set en regering, der har kørt en anden vej, og som faktisk har skrottet eller hældt de anbefalinger ned af brættet, som man siger.
Vi er af den opfattelse, at hvis man går ind i det arbejde og nedsætter en kommission, er man også nødt til at følge de anbefalinger.
Derfor vil vi ikke, som jeg sagde før, som tingene er skruet sammen, på nuværende tidspunkt vælge at støtte at nedsætte en kommission.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-20:
Det er jo ikke sådan, at man, når man nedsætter sådan en, forpligter sig på bestemte forslag.
Man forpligter sig mest af alt på en retning, altså på et formål med at nedsætte en sådan kommission, nemlig det, at den skal komme med forslag, der skal skabe øget åbenhed om partistøtten i Danmark.
Derfor synes jeg jo ikke, at der bør være noget forgjort ved som forligspartner at sige: Lad os da få sådan et udvalgsarbejde, hvor formålet er at få øget åbenhed, og skal det ændres, bliver det på initiativ af forligskredsen, eller ved at forliget simpelt hen bliver opsagt; men vi er interesserede i at få den diskussion, fordi vi erkender, at reglerne i dag ikke er åbne nok; at det er muligt for ikke mindst de borgerlige partier at have nogle meget oppustede valgkampsbudgetter, uden at der er reel åbenhed om, hvor pengene kommer fra.
Når det nu er det, der er formålet, ville jeg da ønske, at Socialdemokraterne kunne bakke op om det.
Hvorfor kan vi ikke i det mindste nedsætte en kommission, som bare kan komme med forslag til retningen for at få øget åbenhed?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-20:
Jeg vil starte med at sige, at det jo er rigtigt, at vi indholdsmæssigt går ind for, at der skal være en større åbenhed.
Det tror jeg også at jeg har beskrevet temmelig nøjagtigt. Hvis det var sådan, at SF på forhånd, inden vi gik ind i salen i dag, havde haft diskussionen med undertegnede samt ordførerne for De Radikale og De Konservative og havde været i stand til at lave en aftale om, at vi i fællesskab skulle gå ind og bakke op om en kommission, så tror jeg, at det havde været en vej at gå.
Men nu er det ikke der, vi står, og derfor er det ikke muligt.
Nu er jeg ikke i den situation, at jeg ville være i stand til at fortælle, hvad det beløb handler om.
Og sådan som jeg hører det, der her bliver fremført, handler det jo heller ikke om partistøtte, så det er for så vidt ikke inden for den her dagsorden; det kan vi diskutere et helt andet sted.
Pia Adelsteen (DF), 2010-05-20:
Jeg vil godt sige tak for de positive tilbagemeldinger.
Jeg synes nemlig, at det er en vigtig debat at få rejst.
Det må og skal være sådan, at man, når man udtaler sig i Danmark inden for rammerne af den lovgivning, vi nu engang har i Danmark, så ikke kan risikere at blive retsforfulgt via andre lande.
Ministeren nævnte alle de her mange, mange forordninger fra EU, og som EU-ordfører kender jeg jo mange af dem, vil jeg sige, men man kan godt blive lidt chokeret en gang imellem.
Der var godt nok mange.
Jeg vil da også godt sige, at med den tilgang vi har til EU, kunne vi jo godt sige: Pyt være med dem.
Men jeg forstår udmærket selve problematikken.
Jeg synes, det er meget positivt, at ministeren allerede har taget kontakt til den tidligere engelske justitsminister.
Jeg kan, sådan som ministeren har sagt det, forstå, at man der er i gang med at gøre noget.
Jeg synes, det er positivt, at man også har taget kontakt til Kommissionen for ligesom at sige: Der skal altså gøres noget; det her duer ikke.
Det synes jeg er rigtig godt.
Så vil jeg egentlig også godt takke for den ros, der er kommet fra de andre partier.
Der må ikke gå for lang tid, for det her er væsentligt.
Det er rigtig, rigtig vigtigt, at tingene bliver anderledes.
Nogle gange synes jeg, at EU arbejder meget, meget langsomt, så hvis det skal igennem der, kan jeg jo godt blive lidt bekymret.
Så jeg vil sige det sådan, at vi holder øje, og bliver det ikke gennem Retsudvalget, bliver det gennem Europaudvalget.
Så må vi jo have ministeren ind for at høre, hvordan det går.
Men jeg er glad for, at vi tog debatten i dag, for det var faktisk også lidt en øjenåbner for mig, i forhold til hvad der er foregået og hvad ministeren allerede har taget initiativ til.
Så tak for den gode behandling.
Tina Petersen (DF), 2010-05-20:
Godt nok er jeg suppleant hernede i dag, men jeg bliver simpelt hen nødt til at tage ordet.
Nu ved jeg ikke, om SF's ordfører har hørt efter, hvad suppleanten sagde, da hun var oppe på talerstolen, men jeg kan sige det endnu en gang.
I det her forlig, der er indgået, sørger man netop for, at der kommer en bedre og større kontrol, når vi snakker risiko og behovsorientering inden for landbruget,
det er altså et kontrolkoncept.
Jeg synes, at der er mange ting i det her forlig, som absolut gør tingene langt bedre, end det er set hidtil.
Så jeg synes da, at det er sådan lidt grove udtalelser, der kommer fra talerstolen, når man mener, at tingene ændrer sig, men ikke bliver bedre af det.
Er det korrekt forstået?
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Jeg er ked af, hvis Dansk Folkepartis suppleant synes, at jeg er grov.
Sagen er jo, at det, ordføreren har skrevet til suppleanten, ikke er rigtigt, for der er jo ikke mere kontrol, der er en mere målrettet kontrol, men den betales af de andre.
Det betales altså, og så bliver der endnu længere imellem, at andre får kontrolbesøg.
Derfor er det et problem.
Der skal simpelt hen flere midler til, men jeg har givet – og det må også gerne benyttes af Dansk Folkeparti – det råd, at man kunne indføre brugerbetaling for det.
Så koster det ikke mere for staten, og man får alligevel en bedre dyrevelfærd.
Og det skulle man da tro må være noget, der tiltaler Dansk Folkeparti.
Tina Petersen (DF), 2010-05-20:
Jamen det tiltaler altid Dansk Folkeparti, hvis vi kan gøre det bedre for dyrene.
Det, jeg ikke helt forstår, er angående det, jeg nævnte før med risiko og et behovsorienteret kontrolkoncept og det her forlig, der er indgået.
Man vil yde en langt bedre kontrol, end man gør i dag.
Er det ikke korrekt?
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Jeg vil forsøge en gang mere.
Jeg har forsøgt at sige, at den øgede kontrol, den kontrol, der bliver målrettet mod de producenter, man anser for at være mest problematiske, bliver kun udført, fordi der bliver endnu mindre kontrol med resten af besætningerne.
Derfor kunne man bare bruge noget brugerbetaling i stedet for, hvis man ikke mener, at man vil tilføre flere midler.
Jeg vil gerne opfordre suppleanten til at tage det med til ordføreren.
Det kunne jo være en mulighed.
Og jeg er stadig væk forundret over, at Dansk Folkeparti ikke ønsker mere dyrevelfærd, end det her giver udtryk for.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-20:
Der må jeg jo sige, at der nåede masken lige at falde her til sidst.
Hvor mange gange har vi ikke gennem de sidste par måneder sådan hørt, at man skulle hjælpe dansk landbrug på forskellige måder.
Så nu lige sådan her til sidst siger SF's ordfører så: Man kan sagtens øge omkostningerne, man kan bare udskrive nogle flere regninger, lave noget mere brugerbetaling for kontrollen.
Hvis det ligesom er at sige, at man hjælper et erhverv, der er trængt, må jeg sige, at så er der i hvert fald givet et klart svar fra SF's side i dag.
Det må være rigtigt, at vi fører ressourcerne derhen, hvor der er behov for dem.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Så det er sådan set ikke nyt stof, det er faktisk meget velkendt stof.
Dertil kommer jo, at det også er ret kendt, at man har brugerbetaling på forskellige områder, når der bliver foretaget en offentlig handling.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-20:
Jeg har ikke været ordfører på det her område så lang tid.
Men jeg forstår godt talen om det, og det var sådan set den, der faldt mig lidt for brystet.
Man kan bare øge brugerbetalingen, man kan bare sætte gebyrerne op.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Man skal sikre sig, at vi har et bare nogenlunde rimeligt niveau af dyrevelfærd.
Og det må man så skaffe sig på den måde, som det er muligt.
Hvis ikke man finder, at det er muligt at skaffe statsmidler, vil jeg sige, at det kun er rimeligt, at det er mig, for jeg er selv bonde, der har ansvaret for mine dyr.
Og der må være en rimelig grad af kontrol med, at tingene foregår ordentligt.
Jeg kan ikke lade være med at sige, at vi sådan set alle sammen er enige om, at økologerne skal kontrolleres en gang om året.
Nu siger Venstre, at vi har en hær af kontrollører.
Vi har sådan set alle sammen besluttet, at der er kontrol en gang om året hvert eneste år hos økologerne.
Så jeg er jo egentlig lidt forundret over, hvorfor det skulle være så forfærdeligt, at andre producenter, traditionelle producenter, skal kontrolleres hvert tredje år.
Jeg forstår ikke helt logikken i det.
Kim Mortensen (S), 2010-05-20:
Tak for talen.
Der var jo ikke sådan endegyldigt tilsagn og tilslutning til beslutningsforslaget.
Jeg bemærker dog, at ministeren er klar over, at det er store ressourcer, vi taler om.
Det, jeg godt vil høre, er, om ministeren kan bekræfte, at det, vi faktisk taler om der stadig væk er tilbage af ressourcer i Nordsøen, er noget, der svarer til mellem 2,5 og 5 mia. tdr. olie og gas, hvilket faktisk svarer til den samme mængde olie og gas, som der er blevet hentet op af Nordsøen siden starten af 1970'erne.
Det, vi taler om, er altså, at hvis man faktisk formår at udvinde den olie, som er til rådighed derude, kan Danmark forlænge den periode, hvor vi er selvforsynende, helt frem til et tidspunkt mellem 2030 og 2050.
Johs. Poulsen (RV), 2010-05-20:
Nu er jeg jo som oplyst under det forrige punkt husbondafløser, ligesom også hr. Jakob Axel Nielsen er husbondafløser i aften – eller herinde hedder det vil rettere ordførerafløser.
Men det skal naturligvis ikke forhindre os i at få en god debat, og derfor er jeg helt åben over for alle de spørgsmål, man måtte ønske at stille fra forslagsstillernes side.
Tværtimod, også der mener vi at vi har sat nogle skibe i søen, som faktisk gør, at man kan lave en mere målrettet indsats fremadrettet, og det står vi bag.
Vi tror faktisk, det er vigtigt, at man laver en incitamentsstruktur også på det her område, der betyder, at hvis man kan fremme god landmandspraksis, skal man gøre det og i stedet målrette indsatsen med kontrol og lignende der, hvor man ved at der er en erfaringsmæssig baggrund for at der kan være god grund til at lave en kontrol.
Det er en målrettet indsats, det er en prioritering, kan man sige, som i højere grad vil kunne rette op på problemerne der, hvor de rent faktisk er.
Når det er sagt, vil jeg også sige – det er derfor, at jeg lægger op til, at vi skal have en god debat – at vi i Det Radikale Venstre og jeg for mit vedkommende sådan set ikke mener, at man grundlæggende kan løse nogen som helst problemer af den her karakter, så længe man bliver ved med at fremme produktionsformer, der reelt betyder, at man hele tiden vil løbe ind i problemer, også med dyrevelfærd.
Derfor er vi sådan set ret optaget af, at man først og fremmest skaber rammebetingelser for et landbrug, der selv er i stand til at producere på en sådan måde, at det undgår mange af de problemer, vi har set i de sidste mange år.
Vi håber sådan set, at man er i stand til at lave rammebetingelser fremover, der fremmer de typer af landbrug, hvor den slags problemer, som vi taler om i aften, er meget små, og det mener vi i virkeligheden er den mest afgørende indsats, der overhovedet kan laves.
For så længe man bliver ved med at give god plads til produktionsformer, der har en sådan karakter, at de må kaste problemer af sig, vil man også konstatere problemer.
Derfor synes vi, at man burde rette fokus på at lave rammebetingelser for landbruget i fremtiden, der fremmer de typer af landbrug, som foregår på en bæredygtig måde.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-20:
Nu er spørgeren udmærket klar over, at jeg ikke beskæftiger mig med det her område, det har han også lagt op til.
Men jeg sad alligevel og lyttede til ministerens tale, og på den forstod jeg, at man målretter kontrolbesøgene til de steder, hvor man erfaringsmæssigt ved, at der er nogle ting at komme efter.
Det synes jeg rent faktisk er en fornuftig brug af skatteydernes penge.
Man målretter sine kontroller til der, hvor problemerne erfaringsmæssigt opstår.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-20:
Jeg synes, det ville have klædt spørgeren ligesom at lægge vægt på helheden og ikke kun én ting.
Så jeg synes ligesom, det ville klæde debatten, at man fik lagt vægt på helheden i tingene.
Og det er så det, som jeg har markeret at vi er meget godt tilfredse med.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
På et eller andet tidspunkt synes jeg hr. Erling Bonnesen skulle tage en snak med justitsministeren om, hvad egenkontrol kan, og hvad egenkontrol ikke kan, med udgangspunkt i erfaringerne inden for fødevarekontrollen.
For pointen er jo, at egenkontrol er et rigtig godt redskab til at lede en virksomhed fornuftigt, men det er ikke noget ret godt redskab til at finde ud af, om der er nogle problemer, som virksomheden ikke ønsker at gøre noget ved.
Det er derfor, jeg mener, at konsekvensen af hr. Erling Bonnesens synspunkt om, at det er lige meget, hvor meget kontrol der er, bare man målretter den, er, at det fører til, at der ikke bliver nogen kontrol, og det ender med at give meget store problemer.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-20:
Når Enhedslistens ordfører her sådan opfinder sine egne konklusioner og ligesom forsøger at lægge dem i munden på mig, må det stå for Enhedslistens egen regning.
Det kan jeg ikke købe.
Jeg har tidligere markeret i svarene, at vi er meget tilfredse med det forlig, som er indgået.
For så vidt angår egenkontrol, er der for øvrigt nogle ekstra mekanismer med hensyn til auditering og dyrlæger osv., så jeg vil da anbefale, at man får det læst igennem.