runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2009-04-01:
Hvad er ministerens kommentar til, at unge piger mellem 17 og 26 år, der kunne beskytte sig mod livmoderhalskræft med en hpv-vaccination, må undlade dette af økonomiske årsager, og mener ministeren ikke på den baggrund, at der her er en klar indikation af en social slagside?
Det er rart lige at vide.
Jeg vil spørge om ministerens kommentar til, at unge piger mellem 17 og 26 år, der kunne beskytte sig mod livmoderhalskræft med en hpv-vaccination, må undlade dette af økonomiske årsager, og om ministeren ikke på den baggrund mener, at der her er tale om en klar indikation af en social slagside?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-01:
Lad mig indledningsvis slå fast, at formålet med ...[lydudfald]
Lyden plejer at komme automatisk, hr. formand.
O.k., tak.
Jeg starter forfra.
Lad mig indledningsvis slå fast, at formålet med at vaccinere er at forbedre folkesundheden, og det er derfor, vi i fællesskab sammen med Liberal Alliance har prøvet at sikre vaccinationsindsatsens tilrettelæggelse på en sådan måde, så den også bidrager til det formål.
Det har vi gjort ved at følge den sundhedsfaglige indstilling fra Sundhedsstyrelsen om at tilbyde vaccinen til 12-årige piger og så gennemføre det her opfølgningsprogram, populært kaldet et catch-up-program, for de 13-15-årige.
Formålet med det her opfølgningsprogram er ikke alene at beskytte pigerne i aldersgruppen, men også at sikre en høj grad af flokimmunitet, som betyder, at vi hurtigere får udryddet hpv-typer, som vaccinen beskytter mod, og som kan forårsage livmoderhalskræft.
Det vil også være til glæde for de piger, som ikke tager imod tilbuddet om gratis vaccination.
Den seneste opgørelse fra Statens Serum Institut viser, at 66 pct. af de piger, som er omfattet af catch-up-programmet, påbegyndte vaccinen i de første 3 måneder, programmet kørte, og hvis vi har in mente, at pigerne kan tage imod tilbuddet indtil udgangen af 2010, så tyder det jo rigtig godt på, at vi får mange med.
Den øvre aldersgrænse for vaccinationstilbuddet på 15 år er fastsat ud fra nogle sundhedsfaglige afvejninger af fordele og ulemper ved vaccinen, og når pigerne bliver ældre end 15 år, så begynder man at vaccinere mange piger, hvor vaccinen ikke vil have effekt.
Og jo ældre pigerne bliver, desto lavere er effekten af vaccinen.
Samtidig vil man unødigt udsætte pigerne for ubehaget ved de eventuelle bivirkninger, som der kan være.
Hermed ikke sagt, at der ikke kan være piger over 15 år, som kan have gavn af vaccinen, men når vi indfører sådanne nationale tilbud, så må det bygge på en samlet vurdering af effekten i forhold til samfundet som helhed.
Det var det, vi gjorde, da vi indførte den.
Liselott Blixt (DF), 2009-04-01:
Dansk Folkeparti er også glade for, at vi fik indført vaccinationen, men vi bekymrer os lidt for de piger, der er lidt ældre.
Jeg får netop besøg af nogle her på fredag, der er mellem 20 og 25 år, og som synes, at det er meget bekymrende, at de ikke kan få den her vaccination.
Mange af dem er på SU og har ikke råd til at betale den selv og kommer fra familier, der måske heller ikke har råd til det.
Der kan vi se en social slagside, ved at visse grupper fra nogle kommuner eller byer ikke har råd til det, mens vi kan se, at der i andre kommuner er mange flere, der bliver vaccineret.
Det, vi gerne vil, er at høre, om vi kunne få vaccineret de her piger på en måde.
Vi vil gerne høre, hvad ministeren mener om de her piger, specielt dem fra 17 til 26 år, og hvilke samfundsøkonomiske konsekvenser der ville være, hvis vi gik ind og vaccinerede dem.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-01:
Jeg er udmærket klar over, at mange piger på 15 år mener, at det er uretfærdigt, at de ikke kan få vaccinen gratis.
Sådan vil det selvfølgelig være.
Men jeg mener også, at vi er nødt til at holde fokus på, hvad der er sundhedsfagligt belæg for at en årgang kan have gavn af, og særlig når vi har et screeningsprogram mod livmoderhalskræft, som begynder allerede fra det 23. år.
Rent faktisk synes jeg, at vi kan være stolte af det her vaccinationsprogram, som regeringen og Dansk Folkeparti og Liberal Alliance gik sammen om allerede i marts 2008.
Men dermed jo ikke sagt, at vi ikke på et tidspunkt kan komme i besiddelse af ny viden, som vi må forholde os til i et eventuelt nyt vaccinationsprogram.
Liselott Blixt (DF), 2009-04-01:
Det vil jeg glæde mig til, for jeg har nogle undersøgelser, der viser, at for piger op i 20-års-alderen kan man måske påvise, at de har fået en hpv-virustype, men det vil sige, at de ikke har de tre andre, og det vil igen sige, at der ved at vaccinere de her piger er meget stor sandsynlighed for, at de får en dækning, der gør, at de ikke senere får livmoderhalskræft, og samtidig også, at de bliver fri for kønsvorter, som også er en del af det her program.
Vi kan også se, at man nu kommer med en ny vaccine - hvor man netop vil undersøge forskellen for de 18-26-årige - der dækker endnu flere.
Så man kan se, at det med hensyn til det fremtidige netop, når vi taler forebyggelse, er en kræftform, man kan gå ind og forebygge allerede nu.
Så jeg vil nok tage det som en afslutning og sige, at jeg vil finde undersøgelserne frem og kontakte ministeren.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-01:
Det er du jo selvfølgelig meget velkommen til.
Undskyld, hr. formand.
Det er rigtigt.
Det er spørgeren meget velkommen til.
Nu synes jeg, at vi skal være meget stolte af, at vi fandt sammen om at lave den her epokegørende forebyggende vaccine.
Den hviler jo på sundhedsfaglig indsigt, og jeg mener ikke, at der p.t. er belæg for, at vi politisk skal fravige den indstilling.
Men kommer der ikke nye oplysninger frem - jeg er p.t. ikke i besiddelse af dem, men de kan jo komme, det kan være, at de kommer med de oplysninger, som spørgeren ville komme over med - mener jeg ikke, at vi politisk kan vælge andet end det, der sundhedsfagligt er belæg for.
Liselott Blixt (DF), 2009-04-01:
Jeg troede faktisk ikke, jeg havde flere spørgsmål.
Jamen så vil jeg sige, at Sundhedsstyrelsen i starten, da vi diskuterede den her hpv-vaccine, anbefalede helt op til 26 år, for procenttallet blev selvfølgelig lavere, men der var stadigvæk en dækning for en hpv-virus, dvs. en livmoderhalskræft.
Hvor mange procent skal vi sige vil være o.k. for at kunne gå ud og vaccinere?
Hvor stor en procentdel skal vi tillade eventuelt at have den her virus?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-01:
Ja, vi interesserer os jo også meget for, at man følger lovgivningen, og der er jo et omfattende tilsyn med a-kasserne.
Jeg tror bare, at det ikke er særlig god pr for en a-kasse, hvis det hedder sig, at man skal vente i månedsvis på at få sin understøttelse udbetalt, så jeg tror faktisk, at de her ting vil rette sig ind.
Men jeg har fået at vide, at direktoratet har skrevet til den pågældende a-kasse, og når vi har fået svaret, vil vi vide noget om, hvorfor der skulle være 6-8 ugers ventetid.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-01:
Sagsbehandlingstiden er faldet, siger ministeren.
Det, det handler om, er sådan set, at der er nogle mennesker, der ikke som sædvanlig har kunnet modtage deres understøttelse,og at de nu skal vente 4-6 uger, som tingene er forelagt.
Det er derfor, de er blevet henvist til så at måtte gå til deres bank, eller også må de gå på socialkontoret - hvis de vil overleve - eller også må de bruge de eventuelle penge, som de ikke har.
I gamle dage var det jo købmandsbogen, der holdt for, men der er jo ikke så mange, der har sådan en i dag, vil jeg sige til ministeren.
Det er ikke det der med sagsbehandlingstiden, jeg er interesseret i, men jeg er interesseret i, om man følger den lovgivning, der er for udbetalinger.
Var det hensigten med det frie valg af a-kasse, at personer, der bliver ledige, skal bringes til tiggerstaven?
Skriftlig begrundelse
Der henvises bl.a. til artiklen »A-kasserne under pres« i Jyllands-Posten den 27. marts 2009.
Det frie valg af a-kasse har medført, at nogle a-kasser har tiltrukket nye medlemmer uden at tænke på at sikre sig tilstrækkelige ressourcer til at behandle disse medlemmer ordentligt.
Når udviklingen i ledigheden, som det desværre er tilfældet p.t., går markant i den forkerte retning, sidder nyledige medlemmer af disse a-kasser tilbage med store økonomiske problemer i form af en stærkt forsinket dagpengeudbetaling.
Var det hensigten med det frie valg af a-kasse, at personer, der bliver ledige, skal bringes til tiggerstaven?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-01:
Baggrunden er jo, at arbejdsløshedskassen for selvstændige på deres hjemmeside har skrevet, at der er 6-8 ugers ventetid på at få dagpenge udbetalt, og jeg er enig i, at det umiddelbart virker som lang tid.
Men jeg må jo så også erkende, at jeg ikke kender de konkrete omstændigheder, og jeg går altså ikke ind i en konkret vurdering af de enkelte a-kassers sagsbehandlingstid.
Det er Arbejdsdirektoratet, der skal se på det, og direktoratet har oplyst over for mig, at man, samme dag som Jyllands-Posten bragte den her artikel, har skrevet til ASE og bedt om en redegørelse for a-kassens aktuelle sagsbehandlingstid.
Siden 2006 har man haft mulighed for frit at vælge a-kasse, og derfor kan man altså i dag som a-kasse-medlem stemme med fødderne og fravælge en a-kasse, hvis man føler sig dårligt behandlet.
Jeg vil sige, at en kort sagsbehandlingstid jo burde være et succeskriterium for en a-kasse.
Men det skal jo - og det er den anden side af medaljen samtidig sikres, at der ikke sker fejludbetalinger af dagpenge, og derfor skal man i a-kassen sikre sig, at man har det tilstrækkelige grundlag, inden man udbetaler dagpenge.
Jeg synes altså, det er naturligt, at a-kasserne tilstræber en så billig og effektiv administration som overhovedet muligt.
Men der kan jo være store udsving i arbejdsopgaverne, som nogle a-kasser aktuelt oplever, og derfor vil der sikkert i en kortere overgangsperiode kunne være pres på a-kassen, og det medfører, at der er en lidt længere sagsbehandlingstid.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-01:
Jeg vil gerne sige til arbejdsministeren - eller beskæftigelsesministeren er det jo i dag, men da vi diskuterede det her for mange år siden, var det jo en arbejdsminister: Det er jo bagsiden af det frie valg, vi klart og tydeligt ser her.
Jeg ved godt, at beskæftigelsesministerens ministerium har tjent en hel del penge på at udbyde det frie valg som en billigere administration, og det er jo så det, vi nu har konsekvensen af - at det er den enkelte ledige, der skal bære prisen for det.
Jeg tror kun, det er en begyndelse, vi nu har set her med ASE.
Og når jeg tror, det er en begyndelse, er det, fordi netop det, at man laver billige kontingenter, jo betyder, at man sådan set ikke har noget administration til at tage sig af de ledige.
Ministeren kan jo sagtens stå her og sige, at det ikke er hans problem, at det er den enkeltes problem eller Arbejdsdirektoratets problem, når han ikke har sørget for, at der er økonomi til disse ting.
Jeg mener helt klart, at det er regeringens ansvar, og her bliver det udstillet meget klart, hvad det betyder med det frie valg.
Det er derfor, jeg har brugt ordet tiggerstaven.
Jeg håber, ministeren er enig i, at det ikke kan tolereres, at man løser opgaven på den måde.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-01:
Jeg tror jo, at ved at der er konkurrence mellem a-kasserne, sikrer man ikke alene det billigste produkt, men man sikrer altså også, at der konkurreres på kvaliteten i a-kasserne.
Der er efter min mening ingen grund til at tro, at hvis man stavnsbandt mennesker til en bestemt a-kasse, skulle det betyde, at sagsbehandlingstiderne blev anderledes.
Jeg vil jo så sige, at siden det frie valg blev indført i 2002, er sagsbehandlingstiderne i a-kasserne gået ned, og jeg tror, at i ukomplicerede sager er sagsbehandlingstiden 4 uger.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-01:
Jeg er nødt til at sige til beskæftigelsesministeren, at det jo er nu, systemet skal stå sin prøve, og nu har vi set, hvad det er for resultat, det her system fører til.
Jeg ønsker ikke at gå ind i en diskussion om den ene eller den anden form for a-kasse.
Jeg ønsker, at de, der tilmelder sig arbejdsløshedskassen, er sikre på, at de kan få deres ydelser, og at de kan få dem til den tid, de skulle have dem i henhold til den lovgivning, der er lavet herinde for, hvornår vi mener der skal udbetales dagpenge.
Det er derfor, jeg rejser spørgsmålet.
Jeg synes, at det her system spiller fallit i øjeblikket, og at det er den ledige, som betaler prisen for det, og det skyldes den stigende arbejdsløshed, som vi nu kommer til at opleve.
Nej, det er nu, det skal stå sin prøve.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-01:
Jeg er jo sådan set ked af, hvis hr. Ole Vagn Christensen ikke tror på a-kasse-systemet og tror, at det har spillet fallit, for så må vi da overveje, hvordan systemerne i fremtiden skal være.
Jeg går da ikke ud fra, at hr. Ole Vagn Christensen vil forbyde folk selv at vælge, hvilken a-kasse de vil være medlem af.
Det ville da efter min opfattelse være et utroligt tilbageskridt.
Men hvis man skal tage det for pålydende, er det jo det, hr. Ole Vagn Christensen vil foreslå.
Jeg ved ikke, om hr. Ole Vagn Christensen vil foreslå, at man laver én stor statslig a-kasse, der så kan løse de her problemer.
Jeg har været tilhænger af, at vi har de her forskellige a-kasser, og at man kan vælge imellem dem.
Der synes jeg at medlemmerne af a-kasserne må vurdere, om den a-kasse, de er medlem af, lever op til deres forventninger, og hvis den ikke gør det, må de vælge en anden.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-01:
Det spørgsmål lader sig selvfølgelig ikke besvare.
Vi er jo en kreds af politiske partier, der rent faktisk har fundet sammen, fordi vi synes, at det her er nyttigt, og vi mener, at det er en stor hjælp.
Vi var jo mange partier, der startede omkring forhandlingsbordet for at indføre den her vaccine.
Vi var desværre ikke så mange, der sad der til sidst.
Vi gør det jo, fordi vi rent faktisk ønsker at give en bedre situation.
Men vi var også, da vi sad og forhandlede, i tæt kontakt med Sundhedsstyrelsen og fik mange råd og meget vejledning om, hvornår den virker, og hvornår effekten begynder at falde.
Og det er det, der er afgørende for mig, nemlig at vi skal have fuld effekt af tingene.
Hvis der kan være effekt ved et højere alderstrin, er det jo en politisk beslutning, men vi skal have et solidt fagligt grundlag under det, vi gør - ellers er det symbolpolitik.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-01:
Nu har Arbejdsdirektoratet skrevet til den pågældende a-kasse for at høre, hvad forklaringen er på det her.
Jeg vil bare sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg generelt tror, at mennesker har godt af, at de selv kan vælge.
Jeg synes ikke, det var specielt bedre, dengang man var stavnsbundet til en speciel a-kasse.
For vi kan jo se, hvis vi tager den gennemsnitlige sagsbehandlingstid, at den er faldet jævnt igennem årene siden 2002, og det var i 2002, at man fik det frie valg.
Så jeg tror faktisk, at det frie valg har hjulpet med til en generelt lavere sagsbehandlingstid.
Den er i hvert fald lavere, end den var, dengang man havde stavnsbundne medlemmer af a-kasser.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-01:
Hvad agter ministeren at gøre for at løse de problemer, som det frie valg af a-kasse har medført for personer, der bliver ledige?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 1799.
Jeg ved ikke hvad det er for en sagsbehandlingstid, man taler om
undskyld, jeg skal læse spørgsmålet op: Hvad agter ministeren at gøre for at løse de problemer, som det frie valg af a-kasse har medført for personer, der bliver ledige?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-01:
Det frie valg af a-kasser har ikke medført problemer for personer, der bliver ledige.
Tværtimod mener jeg, at fri konkurrence mellem a-kasserne sikrer, at a-kasserne yder den bedst mulige service over for de ledige.
A-kassernes gennemsnitlige sagsbehandlingstid er konstant faldet fra 2002 og frem til i dag, og jeg vil ikke undlade at nævne, at det netop var i 2002, regeringen gav mennesker mulighed for at vælge, og at man kunne lave tværfaglige a-kasser.
Dermed blev konkurrencen øget.
Jeg vil i øvrigt gerne understrege, at ingen ledige mister deres dagpenge.
Når a-kassen har godkendt anmodningen om dagpenge, får den ledige udbetalt dagpenge for hele ledighedsperioden.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-01:
Jeg kan forstå, at beskæftigelsesministeren er glad for det frie valg, og det er jo fint.
Men jeg kan også forstå, at ministeren ingen løsning har på konsekvenserne af det frie valg i netop den situation, som vi jo har drøftet.
Jeg er derfor nødt til at spørge beskæftigelsesministeren: Synes ministeren virkelig, at det er rimeligt, at folk skal tigge om at få de penge, for at de kan overleve, fordi udbetalingerne ikke finder sted i henhold til den lovgivning, som vi sådan set har fastsat herinde i Folketinget?
Jeg troede, at jeg havde fået et svar fra beskæftigelsesministeren om, at der selvfølgelig skulle gøres noget for at få det her strammet op, og hvis det var nødvendigt skulle de der foretagender, som jeg mener har tjent mange penge på det frie valg, pålægges at få ansat nogle mennesker, så folk kunne få en rimelig behandling i de a-kasser.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-01:
Som sagt har Arbejdsdirektoratet jo skrevet til den pågældende a-kasse i anledning af den artikel, der var i Jyllands-Posten.
Der må vi jo så se, hvad svaret er.
Generelt set er sagsbehandlingstiderne i a-kasserne faldet.
De er faldet, siden den gang man var tvangsmedlem af en a-kasse, og dengang der var eksklusivbestemmelser og alt det der, hvor folk blev snøret ind i bestemte foreninger.
Men vi kan glædeligvis konstatere, at sagsbehandlingstiderne er faldet, og jeg tror også, at man kan sige, at det selvfølgelig også vil være et konkurrenceparameter a-kasserne imellem, at de er i stand til at levere en ordentlig service og ydelser inden for en kort periode.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-01:
Genialt svar, må jeg sige, men det holder sig jo ikke til dagsordenen.
Jeg spurgte til hensigten med det frie valg.
Det var det frie valg, jeg sådan set gjorde opmærksom på har spillet fallit, når ordningen med det frie valg ikke kan løse opgaven.
Det var det, det handlede om, så beskæftigelsesministeren skal lade være med at komme ind på alt det andet.
Det kan vi godt tage en diskussion om, men det bliver på en helt anden måde, det bør foregå.
Det er ikke her i spørgetiden.
Men jeg vil gerne holde fast i, om det er kvalitet, når man skal bringes til enten at gå til sin bank eller til et socialkontor, hvor man skal stå ydmygt og bede om sine penge, fordi ordningen med det frie valg ikke kan løse opgaven.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-01:
Det er et meget enkelt spørgsmål, men vi er jo nødt til at vide, om det er 31 døde dage, hvor der ingenting sker, eller om det er 31 dage, hvor der sker en kvalificeret undersøgelse af patienterne, forinden behandlingen iværksættes.
Den database viser meget store fremskridt på tarmkræftområdet.
Netop med indførelse af pakkeforløb er den gennemsnitlige ventetid til behandling faldet med omkring 30 pct.
50 pct. af patienterne kommer nu fra henvisning til operation på 18 dage.
Data fra den nationale monitorering, data fra kliniske databaser på f.eks. lunge- og tarmkræftområdet og statusindmeldinger peger alle sammen i den samme retning, nemlig at vi på nogle områder virkelig har formået at ændre den danske kræftbehandling, så vi får hurtigere patientrettede forløb af høj kvalitet.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-01:
Vi må prøve en gang mere.
Når forundersøgelsen er slut, skal man have behandling.
Det må være det, det drejer sig om.
Når forundersøgelsen er slut, skal man have behandling – ministeren nikker.
Det er altså der, der for 25 pct. i tredje kvartal 2008 var en ventetid på mere end 31 dage.
Det kan ministeren ikke være tilfreds med.
Det betyder jo ikke, at der ikke kan være sket meget.
Men det er forkert at melde ud, at man nu har løst rigtig meget med de her pakkeforløb, når der altså er en fjerdedel af patienterne, der er udsat for den her ventetid.
Sagen er, at ministeren jo ikke har ret meget viden om det her.
Det er åbenbart derfor, at Kræftens Bekæmpelse har bedt DSI om at lave en undersøgelse, der viser præcis det, som jeg nu har læst op her endnu en gang.
Det var i hvert fald ikke det, Socialdemokraterne forstod ved akut behandling af kræft, da vi i 2007 gjorde opmærksom på, at der var kæmpeproblemer, og at der var lange ventetider.
Da var akut behandling af kræft altså noget, som skulle være både akut og resolut, og det vil sige, at når man vidste, hvilken kræft man skulle behandle, skulle patienten altså ikke vente lang tid på behandlingen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-04-01:
Når alle undersøgelser er slut, skal der gå en behandling i gang.
Og hvis der ligger en død tid på 31 dage, er det for lang tid.
Men det er heller ikke et billede af den generelle udvikling for en stærkt forbedret kræftbehandling i Danmark.
De oplysninger, der er kommet ud på baggrund af DSI-rapporten, har DSI selv taget afstand fra og sagt: Sådan kan man ikke fortolke de tal, der fremgår af vores analyse.
Så det udtrykker ikke et generelt billede af en stærkt forbedret kræftbehandling i Danmark, faktisk en kræftbehandling, vi efterhånden kan begynde at være stolte af.
Det synes jeg hr. Jens Peter Vernersen skulle tage og bakke op om, for det er jo det, det drejer sig om, nemlig patienterne.
Per Clausen (EL), 2009-04-01:
Mener ministeren, at det vil gavne mulighederne for at reducere transportens CO2-udslip, når priserne på den kollektive trafik i regionerne og byerne i år stiger med næsten 5 pct.?
Lars Barfoed (KF), 2009-04-01:
Tak for spørgsmålet.
Nu vil jeg først sige, at ordet næsten selvfølgelig kan diskuteres.
Det er jo et relativt begreb.
Men i år kan taksterne altså ikke stige med mere end 3,1 pct.
Det er først næste år, at takstloftet er på 4,8 pct., og dermed næsten 5 pct.
Det er bare lige til orientering.
Jeg tror heller ikke, det har nogen negativ effekt på det, hvis bare det er sådan, at man holder sig inden for et takstloft, der er et udtryk for de omkostningsstigninger, der er i samfundet.
Den mulighed for takststigninger - for det er jo kun en mulighed for takststigninger - der er meldt ud nu for 2010, fordi vi netop har et takstloft, er udtryk for, hvordan omkostningerne er steget i henhold til den aftale, der er om takstloftet.
Så det er altså bare et udtryk for, at lønninger, brændselspriser og andre omkostninger er steget, og derfor skal trafikselskaberne selvfølgelig også have mulighed for at indkalkulere de omkostningsstigninger i taksterne.
Så det er ikke en taktsstigning ud over det, for regeringen har netop lagt vægt på, at vi har et takstloft, så man ikke kan lade priserne for den kollektive trafik stige mere, end omkostningerne stiger her i samfundet, herunder ikke mindst de lønstigninger, folk får.
Når folk får lønstigninger, er det jo også udtryk for, at så kan man også betale lidt mere for varer og serviceydelser, derunder kollektiv trafik.