runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-06-02:
Jeg synes jo, at vi skal holde fast i, at størstedelen af socialområdet, sundhedsområdet og beskæftigelsesområdet, hvad angår socialt udsatte grupper, faktisk bliver finansieret ad anden vej.
Dengang man startede satspuljen, var det jo sådan, at der slet ikke var den opregulering af overførselsindkomsterne.
Det vil sige, at man lavede den her mindre regulering på et tidspunkt, hvor der ikke fandtes den opregulering af overførselsindkomsterne.
Så synes jeg for så vidt godt, at vi kan tage en generel debat om ulighed i vores samfund, fordi jeg går ud fra, at det, der ligger til grund for Dansk Folkepartis spørgsmål, er et ønske om at løfte folk på overførselsindkomst, som jeg anerkender for manges vedkommende faktisk lever under fattigdomsgrænsen.
Der vil jeg sige, at regeringen jo har taget initiativ til at fjerne det, der var årsagen til de særlig lave fattigdomsydelser, dvs. starthjælp, 225-timersregel og kontanthjælpsloft, og det har betydet, at vi fra den ene dag til den anden har givet nogle af dem, der har levet allerlængst nede under fattigdomsgrænsen i vores samfund, flere penge mellem hænderne.
Det har også betydet, at der er kommet et gevaldigt knæk på kurven i børnefattigdom i Danmark.
Så hvis Dansk Folkeparti interesserer sig så meget for det her med at få løftet dem i bunden, så vil jeg høre, hvordan Dansk Folkeparti stillede sig til de forslag.
Karin Nødgaard (DF), 2014-06-02:
Jeg vil gerne lige høre fru Pernille Rosenkrantz-Theil, om ordføreren hørte min tale.
Jeg sagde, at det er vigtigt, at vi er med i drøftelserne, at det er vigtigt, at vi er med til at tage nogle beslutninger.
Vi mener, det er ansvarsfuldt at være en del af satspuljekredsen.
Så har jeg bare et helt enkelt spørgsmål til ordføreren for Socialdemokraterne.
Skurrer det ikke sådan lidt i ørerne, at det er overførselsindkomstmodtagerne, der skal bidrage til det?
Ville det ikke være oplagt, at det var ordføreren og undertegnede, der var med til at bidrage til en pulje til at hjælpe de udsatte grupper i vores samfund?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-06-02:
Nej, det er faktisk ikke sådan, at det er sådan ifølge Folketingets forretningsorden, at den, der står dernede, stiller spørgsmål, og den, der står heroppe, svarer.
Derfor ville jeg gerne have et klart svar fra Dansk Folkeparti.
Jeg synes jo egentlig, det er relativt let at svare på, om Dansk Folkeparti fortsat ønsker at være en del af forligskredsen, eller om Dansk Folkeparti ikke gør.
For ellers er det jo en gratis omgang.
Så vil Dansk Folkeparti gerne være med til at dele milliarderne ud, men Dansk Folkeparti vil ikke være med til at finansiere det og løber fra det, når man står i Folketingssalen.
Altså, der er jo andre partier, der har valgt at stå udenfor.
Det skal jo stå Dansk Folkeparti frit for ikke længere at ønske at være en del af forligskredsen.
Men jeg kan næsten forstå på den svaren udenom, at det ikke er det, der er Dansk Folkepartis hensigt, og så tillader jeg mig faktisk at forstå det på den måde, at Dansk Folkeparti står fuldt og helt bag både den måde, vi bruger pengene på, og den måde, vi får pengene på.
Eller skal der vel komme en formel opsigelse af forliget.
Lad mig stille et helt stille og roligt modspørgsmål: Betyder den kommentar, som fru Liselott Blixt kom med, at Dansk Folkeparti ikke længere ønsker at være en del af satspuljeforliget?
Liselott Blixt (DF), 2014-06-02:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor ordføreren mener at det er rimeligt at pengene til satspuljen kommer fra.
Nu lyder det jo, som om der ikke bliver tilført midler i øjeblikket – hvilket der ikke gør – men når vi ser på udregningerne af, hvad de mennesker på overførsel har mistet, kan vi se, at der er folk, der har mistet op til 8.500 kr. om året, på grund af at satsen ikke er blevet reguleret som hos andre lønmodtagere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ikke det er problem, at det er dem, der er mindst bemidlede, som også selv skal betale for satspuljen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-06-02:
I Socialdemokratiet mener vi, at der har udviklet sig en stribe problemer i kølvandet på satspuljen.
Det illustreres dels ved, at der for nylig er blevet fundet de her 1,6 mia. kr., som jo egentlig tilhører satspuljen, men hvor pengene er blevet brugt, som om de var en del af de vanlige finanser, måske netop fordi det faktisk ville have været det mest oplagte, altså at det var finansministerielle midler, som i højere grad var blevet brugt til de faste bevillinger, dels fordi satspuljen oprindelig blev lavet som projekt- og udviklingsmidler for socialt udsatte grupper.
Men efterhånden som årene er gået, er det jo et ikke ubetydeligt beløb, der forhandles om – faktisk hele 13 mia. kr., fordi pengene akkumuleres ad åre.
En del af pengene er i forlængelse heraf blevet brugt til varige bevillinger.
F.eks. er den sidste førtidspensionsreform faktisk blevet finansieret som en fast bevilling fra satspuljen.
Vi kan så håbe, at der er nogle, der husker, at det var sådan, det blev finansieret, for ellers ville vi faktisk have den samme ophobning af midler, som man har haft i forbindelse med de her 1,6 mia. kr., der nu er blevet fundet.
Satspuljen er blevet for kompleks, og puljestyringen af socialområdet, beskæftigelsesområdet og sundhedsområdet har måske også nået et niveau, hvor man kan sætte et berettiget spørgsmålstegn ved, om det er specielt hensigtsmæssigt.
Det skaber en usikkerhed, og det skaber også en ustabilitet på et område, hvor det modsatte faktisk ofte er en pointe i sig selv.
Det mener vi for så vidt er en god anledning til at se på det – på en lidt underlig baggrund med de her 1,6 mia. kr. – men systemet har fået lov til at vokse sig for komplekst.
Forslag til vedtagelse Folketinget konstaterer, at størrelsen af satspuljen er afhængig af, om der tilføres nye midler som følge af lønudviklingen.
Folketinget anerkender endvidere, at satspuljen blot er en mindre del af de samlede udgifter til socialt udsatte grupper på socialområdet, beskæftigelsesområdet og sundhedsområdet.
Satspuljeordningen sikrer en balance mellem overførselsmodtagernes og svage gruppers indkomster og muligheden for at gennemføre særlige foranstaltninger for disse grupper.
Eyvind Vesselbo (V), 2014-06-02:
Det mener jeg ikke at jeg sagde.
Jeg sagde, at de penge, der er i systemet, som kommer ind i systemet, selvfølgelig skal ud til de grupper, de er tiltænkt.
Det mener jeg da er et meget klart svar på det spørgsmål, hr. Per Clausen stiller.
De penge er jo ikke tiltænkt at ansætte flere embedsmænd i Socialministeriet.
De er tiltænkt at hjælpe de udsatte grupper, og derfor nytter det ikke noget, at det foregår på den måde, som det gør i øjeblikket, hvor en meget stor del af pengene ikke når ud til de udsatte grupper.
Per Clausen (EL), 2014-06-02:
Det er altså rigtigt forstået, at det er vigtigt for Venstre, at det fortsat kun er modtagere af arbejdsløshedsdagpenge, sygedagpenge, pensioner osv., der er med til at finansiere det her.
Hr. Eyvind Vesselbo synes ikke, at de velhavende danskere skal have mulighed for at være med til at finansiere disse gode projekter.
Eyvind Vesselbo (V), 2014-06-02:
Grunden til, at Venstre afviser, at den ordning, vi har med satspuljen, skal finansieres over faste puljer på finansloven, er jo, at vi her da har en sikkerhed for, at nogle af de penge, som skal gå til de udsatte grupper, i hvert fald har en mulighed for at blive i systemet, sådan at de, hvis de bliver administreret ordentligt, også vil nå ud til de udsatte grupper.
Men jeg ikke enig i den måde, som de bliver administreret på nu, hvor de ikke når ud til de udsatte grupper.
Derfor er det selve den måde, man administrerer pengene på, der skal laves om, og ikke systemet.
Per Clausen (EL), 2014-06-02:
Jeg vil bare spørge hr. Eyvind Vesselbo, om årsagen til, at han afviser Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, ikke bare er den simple, at hr. Eyvind Vesselbo synes, at den indsats, som ydes over for mennesker i Danmark med sociale udfordringer, skal finansieres ved, at den tages fra de arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagerne og de syge; at det i virkeligheden er det, der er årsagen.
Hr. Eyvind Vesselbo vil nemlig ikke have, at han og de rigeste danskere skal være med til at finansiere det.
Liselott Blixt (DF), 2014-06-02:
Nu fungerer det på en anden måde.
Jeg spørger ordføreren, om det er rimeligt, at det skal være de penge, man finder i satspuljen.
Det er det, vi anker over i Dansk Folkeparti og altid har gjort, men vi har valgt at gå med, fordi vi jo kunne se, at pengene ryger ud igen til nogle mennesker, og det vil vi godt være med til.
Vi ønsker bare, at puljen skal finansieres på en anden måde.
Det kunne jo være, at vi alle sammen, som også fru Karin Nødgaard sagde, skulle give 0,3 pct., i stedet for at det var dem, der får mindst, der skulle.
Når man tænker på, hvor fattige folk er, og hvor meget Socialdemokraterne går op i, at det er vigtigt, at man gør noget for de her mennesker, er det så rimeligt, at man tager pengene fra dem, der har mindst?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-06-02:
Nu pågår der i øjeblikket vækstforhandlinger, og rigtig mange ting er i spil.
Og der er det vores forventning at vi sammen med regeringen kan finde en løsning på det her.
For det er også min overbevisning, at også regeringen er bekymret over den kraftige stigning, der har været i PSO.
For os at se er det her en fælles udfordring, og vi er simpelt hen nødt til at få sat os ned og fundet en fornuftig løsning på den.
Per Clausen (EL), 2014-06-02:
Og hvor er det, han vil billiggøre?
For det er jo meget tilforladeligt, at hr. Lars Christian Lilleholt vil skaffe nogle penge til energiaftalen, tak for det, og det er da også meget fint, at der skal gennemføres en billiggørelse, men kunne vi ikke komme lidt tættere på, hvad det er, vi snakker om?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-06-02:
Som jeg sagde i min ordførertale, kan den her udfordring ikke alene løses inden for energiaftalen.
Det vil simpelt hen ikke være muligt at finde 3,5 mia. kr.
Derfor er det afgørende for os, at der er to elementer i den sammenhæng.
Per Clausen (EL), 2014-06-02:
Nu er der jo ikke noget dramatisk i, at vi hele tiden forhandler gennemførelsen af den her energiaftale.
Men det, som jeg alligevel godt vil spørge om, er, om hr. Lars Christian Lilleholt ikke kunne blive lidt mere præcis om, hvordan Venstre forestiller sig at PSO-afgiften skal kunne sættes ned.
Altså, er det ved at fjerne initiativer, som er aftalt, eller hvad er det, man forestiller sig?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-06-02:
Venstre løber ikke fra energiaftalen.
Men det er også en klar forudsætning for os, at økonomien i aftalen holder, så den usikkerhed kan vi egentlig få aflyst rimelig hurtigt, ved at regeringen får sat sig ned sammen med de øvrige partier inden for energiaftalen og får reduceret den PSO-omkostning, som også bekymrer Venstre dybt, og som koster i tusindvis af danske arbejdspladser.
Jens Joel (S), 2014-06-02:
Jeg er meget enig i, at vi skal diskutere det her, men grunden til, at jeg spørger, er, at jeg jo også bliver en lille smule usikker over, at det, man så smider på bordet, aldrig rigtig er nok.
Og det er derfor, jeg bare siger, at vi kan diskutere det hele, at vi kan diskutere, hvordan vi finansierer det, men at vi ikke vil skabe usikkerhed om de målsætninger, der er sat.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-06-02:
Jeg står ikke her i dag og aflyser nogen initiativer overhovedet.
Vores opfordring til regeringen er: Lad os sætte os ned, og lad os hurtigst muligt få den usikkerhed, som der muligvis er skabt, fjernet.
Og jeg må også tilføje, at når hr. Jens Joel peger på, at regeringen har afsat nogle penge over de kommende år, så er det ganske rigtigt, og det vil jeg også gerne anerkende.
Det er bare ikke tilstrækkeligt at foreslå en nedsættelse over en 6-årig periode med samlet set 6 mia. kr. og kun 350 mio. kr. det kommende år, når stigningen er på 3,5 mia. kr. om året.
Der skal ganske enkelt mere til.
Jens Joel (S), 2014-06-02:
Tak for det, og tak til Venstres ordfører.
Jeg vil gerne tage fat i det, som ordføreren slutter med, nemlig det her med balancen, som vi jo i regeringspartierne og Socialdemokratiet er meget enig i at der skal være.
Bl.a. derfor har vi i vækstudspillet jo lagt op til, at man giver en ekstra håndsrækning til nogle af de virksomheder, som er særlig hårdt ramt.
Der er jo virksomheder, som har investeret milliarder, i tiltro til at en aftale er en aftale.
Og helt konkret har jeg syntes, det har været lidt svært at få et klart svar fra Venstre, uagtet at vi gerne vil finde nye løsninger, hvis vi kan gøre det inden for de målsætninger, som Venstre også henviser til at vi skal holde fast i.
Men jeg kunne godt tænke mig helt konkret at spørge, om man har tænkt sig at holde fast i de to havvindmølleparker, som vi har besluttet at vi skal have, og som jo faktisk giver 20.000 faglærte og ufaglærte arbejdspladser, rigtig mange i vores yderområder, som jeg mener er nogle arbejdspladser, vi også er nødt til at skabe sikkerhed omkring, også fordi der er investeringer bundet op i dem fra private virksomheder.
Og vi har sådan set indgået en aftale.
Steen Gade (SF), 2014-06-02:
Ja, det er jeg og SF faktisk, ligesom vi, da vi for et par år siden lavede energiaftalen, jo også satte os ned og så på, om der var nogle områder, hvor det kunne være mere effektivt, og hvor der var effektiviseringspotentiale osv.
Sådan går vi til det her, for vi synes, at de problemer, som opstår, grundlæggende skal løses inden for rammen.
Så kan der jo nok blive en diskussion om, hvor store problemerne er, om det er rimeligt, at hele erhvervslivet får en lettelse.
Efter min mening er der ingen energipolitisk argumentation for det, og derfor synes jeg så ikke, det skal løses inden for energiforligskredsen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-06-02:
Vi er i Venstre glade for, at vi har en meget bred energiaftale, men ordføreren vil selvfølgelig nok sige, at når økonomien begynder at skride, skyldes det tidligere beslutninger.
Men for os er det jo sådan, at når vi har de her brede aftaler på energiområdet, følger den ene aftale den næste, og det gør omkostningerne sådan set også.
Er ordføreren og SF parate til, at vi sætter os ned i kredsen af forligspartier og får kigget på, hvordan vi kan reducere den høje PSO-regning?
Steen Gade (SF), 2014-06-02:
Jeg synes nu ikke, jeg negligerede det; jeg synes faktisk, jeg adresserede netop de brancher, som er ramt, og jeg har også fuldt ud øje for, at der er en enkelt branche, nemlig gartneribranchen, som vi ville hjælpe med nogle andre aftaler, som vi har lavet, men som ikke har kunnet nyde fremme i EU, og som vi altså også har en udfordring med.
Så jeg synes faktisk, at jeg adresserede, at vi skal hjælpe de sektorer, som er energiintensive og derfor konkurrenceudsatte, men vi skal egentlig ikke bruge pengene på alle de andre områder, som faktisk ikke har problemet.
Det er rigtigt, at vi har fået en højere PSO-betaling, fordi vi har lavet biogasudbygning, det er støtten til biogas, og fordi Anholt Havmøllepark er blevet indviet.
Det er jo altså først og fremmest noget, der er besluttet tidligere.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-06-02:
Bekymrer det slet ikke ordføreren, at PSO-afgiften, omkostningen, er steget fra de forventede 4-4½ mia. kr. til 7½ mia. kr. med den elpris, vi kender for nuværende?
Lone Loklindt (RV), 2014-06-02:
Så har jeg lige et opklarende spørgsmål mere.
Når Dansk Folkeparti ikke går ind for et fossilfrit samfund, på trods af at vi faktisk nu har scenarier, der viser, at det kan lade sig gøre, er det så, fordi man ikke tror på, at fossil energi påvirker klimaet, og at klimaforandringerne ikke har betydning for mennesker og klode i det hele taget?
Lone Loklindt (RV), 2014-06-02:
Jeg kan forstå på hr. Mikkel Dencker, at en stor del af Danmarks forsyningssikkerhed fremover skal bygges på skifergas.
Jeg kunne i den forbindelse så godt tænke mig at vide, om ordføreren slet ikke har nogen betænkeligheder ved udvinding af skifergas i Danmark – det kunne være i forhold til grundvand, det kunne være i forhold til andre sideeffekter af skifergasudvinding.
Dernæst vil jeg gerne spørge, om ordføreren ligefrem helst ser, at vi fortsætter med at have store andele af fossil energi i vores forsyning.
Mikkel Dencker (DF), 2014-06-02:
Jeg vil begynde med det sidste.
Dansk Folkeparti har ikke noget problem med, at der fortsat skal være fossil energiforsyning i Danmark, og det er også derfor, vi ikke er med på det forslag til vedtagelse, som regeringen fremsætter, altså, fordi man netop her siger, at den fossile forsyning skal stoppes på et tidspunkt, og det ønsker vi ikke i Dansk Folkeparti.
Vi håber på, at vi kan udnytte forekomsterne af skifergas, som der primært er i Nordjylland, og umiddelbart ser jeg ikke, at der skulle være nogen særlige miljømæssige problemer forbundet med det, i og med at det er nogenlunde samme metode, man bruger, som man bruger ude i Nordsøen til at få olie og gas op derude, og der har det ikke givet særlig anledning til miljøproblemer.
Jeg mener, det med grundvandet er en myte – en myte, som mange hiver frem tit.
Sandheden er jo, at det er et sugerør, der bliver stukket flere kilometer ned i undergrunden og kommer langt uden om grundvandsressourcerne.
Dansk Folkeparti foretrækker flest mulige arbejdspladser.
Jeg kan forstå, at det gør Enhedslisten så ikke, i og med at man ikke ønsker at følge Det Miljøøkonomiske Råds anbefalinger, som netop kan give 5.000 arbejdspladser mere netto.
Så er det rigtigt, at der selvfølgelig vil være nogle mennesker beskæftiget ved at bygge vindmøller.
Jo flere havvindmøller, man laver, jo flere beskæftigede, men de skal jo ikke skrue på de havvindmøller til evig tid.
De skal forhåbentlig kun bygge på dem, så længe de skal bygges, og så har de jo alt andet lige ikke mere at lave bagefter.
Per Clausen (EL), 2014-06-02:
Det er altså den realisme, der ligger bag Dansk Folkepartis politik i den her sag.
Mikkel Dencker (DF), 2014-06-02:
Man kan ikke basere sig på noget, som man ikke kender omfanget af, men det er noget, som vi håber på vil kunne give en stor gevinst for Danmark.
Det kan både give arbejdspladser, men så sandelig også et stort provenu og holde Danmark forsynet med gas i rigtig mange år.
Vi kan sandsynligvis også eksportere det, hvis vi får en situation, hvor det kan betale sig at udvinde gassen.
Så det er noget, vi håber meget på.
Per Clausen (EL), 2014-06-02:
Skal jeg forstå hr. Mikkel Dencker sådan, at det, Dansk Folkeparti satser på som vejen til fortsat at være selvforsynende med energi i Danmark, er, at skifergas viser sig at være en god mulighed?
Mikkel Dencker (DF), 2014-06-02:
På meget lang sigt anerkender jeg, at selvforsyning i en vis udstrækning bygger på vedvarende energi.
Vi i Dansk Folkeparti går også ind for, at der skal udvindes skifergas, for det kan også holde os velforsynet med egen energi i meget lang tid.
Men vi var bl.a. med i energiaftalen netop for også at kunne afsætte forskningsmidler til vedvarende energi, for det er en del af løsningen på afhængigheden af udenlandske leverandører.
Men derfra og så til at gå ind i den her storstilede statssubsidiering af energisektoren, som jeg ved SF går ind for, kan vi ikke være med til.
Jens Joel (S), 2014-06-02:
Jeg er også sikker på, at de har temmelig meget forstand på det, men derfor kunne man jo godt kigge på, hvad det er for en økonomisk model, de bruger.
Og derfor beder jeg bare igen Dansk Folkepartis ordfører om at bekræfte, om de indregner en fordel af at have en førerposition, eller om de antager, at det får man ikke noget ud af, fordi man, hvis man ikke havde lavet grøn teknologi, bare, om jeg så må sige, ville have lavet kulkraftværker eller et eller andet andet, og det ville der være lige så meget salg i i Kina.
Så kan vi ikke få en bekræftelse?
For én ting er, at man nu lytter meget til de her økonomer, men man må også vide, hvad det er for en model, de bruger.
Så skal jeg lige igen høre, om Dansk Folkeparti mener, at vi skal aflyse de der tusindvis af arbejdspladser i yderområderne, som kommer af havvindmølleparkerne.
Steen Gade (SF), 2014-06-02:
Det er jo lige præcis det, vi gør.
Men o.k., det var altså kun de 10 pct. og ikke alle.
Næste spørgsmål er, om hr. Mikkel Dencker ikke er enig i, at den mest effektive metode for at få forsyningssikkerhed i Europa er at satse på vedvarende energi?
Mikkel Dencker (DF), 2014-06-02:
Jeg synes, at spørgeren blander pærer og bananer godt sammen.
Jeg kan bekræfte, at en af de grunde til, at jeg siger, at energipolitikken koster arbejdspladser for Danmark, er, at Det Miljøøkonomiske Råd har beregnet, at det netto ville kunne give 5.000 ekstra arbejdspladser i Danmark, hvis man lagde energipolitikken om i den retning, som Dansk Folkeparti anbefaler.
Og Det Miljøøkonomiske Råd er jo ikke hvem som helst; det er jo nogle af landets førende økonomer, som har beregnet det her, så det tror jeg nok at de har temmelig meget forstand på, og det støtter jeg mig til.
Jeg sagde jo før, at jeg mener, at spørgeren blander pærer og bananer godt sammen.
Det er rigtigt, at Det Miljøøkonomiske Råd siger netto 5.000 ekstra arbejdspladser.
Jeg kender ikke alle forudsætningerne i deres beregninger, og det tror jeg egentlig heller ikke at spørgeren gør, men jeg tror, at de regner rigtigt.
At det skulle koste 20.000 arbejdspladser at aflyse en havvindmøllepark, tror jeg simpelt hen ikke på.
Det kan godt være, at der er 20.000 mennesker involveret i at bygge en havvindmøllepark – det vil jeg ikke udelukke – men de er jo kun beskæftiget, lige så længe man bygger, og når man har bygget færdigt, skal de finde på noget andet at lave.
Det Miljøøkonomiske Råd taler om 5.000 blivende arbejdspladser.
Jens Joel (S), 2014-06-02:
Tak for det.
Jeg skal ikke gå ind i den diskussion, der er, om, hvorvidt vi skal være fossilfri, for der ser vi nok bare forskelligt på verden.
Men jeg hæfter mig ved det faktum, at Dansk Folkeparti også siger, at det her ødelægger og udflytter arbejdspladser og alle mulige ting.
Og jeg går ud fra, at man bl.a. baserer sig på Det Miljøøkonomiske Råds og vismændenes vurdering.
Så vil jeg bare have Dansk Folkepartis ordfører til at bekræfte to ting.
Det er for det første, at den analyse jo ikke beregner, at vi har nogen fordel af at være i en førerposition i verden, altså at der ikke ligesom er nogen afledte effekter af at være længst fremme ved nettet, for så vidt angår den grønne omstilling;
Og det er for det andet, at når de beregner, at der er en beskæftigelseseffekt på i omegnen af 5.000 færre, altså uden at tage hensyn til de fordele, vi får, så er det også rigtigt, at i forbindelse med de havvindmølleparker, som vi har i aftalen, og som Dansk Folkeparti har sagt i medierne at man ønsker at aflyse den ene af, drejer det sig om 20.000 arbejdspladser.
Steen Gade (SF), 2014-06-02:
Jeg synes, ordføreren blander både æbler, pærer og bananer, når der i et forslag til vedtagelse tales om erhvervslivets byrder.
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge hr. Mikkel Dencker om, at vi er nede på noget, der er under 10 pct. af erhvervslivet, som er ramt af den høje PSO, altså de energiintensive virksomheder, og derfor ikke erhvervslivet i en bred forstand?
Mikkel Dencker (DF), 2014-06-02:
Når jeg taler om erhvervslivet, taler jeg om alle virksomheder, og der mener jeg absolut også, at 10 pct. er værd at tale om.
Sjovt nok er de 10 pct., som bliver hårdest ramt af PSO-afgiften, også dem, der har de højeste energiudgifter, og det er også typisk virksomheder, som eksporterer en hel masse.
Så det er absolut relevant at tale om, og jeg kan ikke forstå, at SF ikke bekymrer sig om de 10 pct.
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Jeg mener faktisk, at der er en grundlæggende forskel på religion og etnicitet og så politisk overbevisning.
Religion, etnicitet og seksualitet er noget, der er dybt forankret i en; det er noget, som man ikke skifter på samme måde, som vi har set mennesker skifte parti, også blandt de eksisterende partier her i Folketinget.
Så jeg mener faktisk, at der er en markant forskel på de her områder.