runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Jo, men jeg vil bare ikke lave den afgrænsning i dag, for så langt er vi i hvert fald ikke kommet.
Vi har i vores arbejdsprogram nogle ting om det at skabe retssikkerhed, altså sikre folk, der er beskyldt for kriminelle handlinger.
Og det handler selvfølgelig også om folk, der f.eks. bliver beskyldt for pædofili, som jo er en grov beskyldning – og hvis det er rigtigt, skal det selvfølgelig straffes hårdt, men hvis det er en beskyldning, der er baseret på et urigtigt grundlag, er der selvfølgelig nogle andre mekanismer, der skal træde i kraft.
Jeg synes da, det er helt legitimt, at vi som politiske partier har en diskussion af: Hvordan sikrer vi retssikkerhed for de folk, der bliver beskyldt for kriminelle gerninger?
Det har vi så forholdt os til i vores arbejdsprogram.
Vi har ikke udmøntet det i et konkret forslag, for vi anerkender, at når man vil skulle det, skal man selvfølgelig lægge nogle afgrænsninger ind i det.
Det gør man blandt de partier, der i givet fald vil tage den diskussion.
Det er jo ikke Dansk Folkeparti, der definerer det; det er de partier, der i givet fald vil gå ind i den her diskussion om at skabe en tilfredsstillende situation i forhold til retssikkerhed.
Sådan er det da.
Trine Bramsen (S), 2014-06-10:
Jeg må sige, at det er første gang nogen sinde, jeg hører Dansk Folkeparti tale om retssikkerhed for rockere og bandemedlemmer.
Derfor må jeg også lige finde arbejdsprogrammet frem her igen, for der står klart og tydeligt: I straffesager bør sigtedes advokat være berettiget til at foretage selvstændig efterforskning og selvstændige afhøringer.
Hvem gælder det?
Kan vi få et svar?
Så må man jo formode, at Dansk Folkepartis formand også har tænkt over, hvem den her rettighed skal gælde for.
Gælder det også for rockere og bandemedlemmer?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Jamen altså, retssikkerhed gælder jo i udgangspunktet for alle, der bliver beskyldt for at have begået en kriminel gerning.
Det kommer noget bag på mig, at Socialdemokratiet nu laver et skel og siger, at hvis man bliver beskyldt for bestemte kriminelle gerninger, så har man ingen retssikkerhed.
Altså, retssikkerhed er da et bærende princip i en retsstat; det troede jeg var noget vi var fuldstændig enige om.
Den næste diskussion er så, hvad det betyder i praksis, og hvordan man så sikrer den retssikkerhed, og det har vi tilladt os at have nogle synspunkter om i et arbejdsprogram, hvor vi siger, at hvis det skal konkretiseres efterfølgende, vil vi jo komme ind i diskussionen om, som fru Bramsen siger, hvem det præcis skal gælde for og i hvilke situationer, og hvilke ressourcer vi kan lægge ind i det.
Men selve princippet om, at retssikkerhed også gælder for folk, der er beskyldt for hårde kriminelle gerninger inden for rockermiljøet eller, som det blev nævnt før, pædofili osv., må stå fast.
Det vil vi i hvert fald gerne have den skal gøre.
Trine Bramsen (S), 2014-06-10:
Det er jo noget af en indrømmelse, vi får her fra Folketingets talerstol i dag.
Danske skatteydere skal fremover betale for rockere og bandemedlemmers egen efterforskning, for at man kan føre en selvstændig retssag.
Det er de danske skatteydere, der skal betale for det.
Må jeg ikke spørge Dansk Folkepartis ordfører: Kommer det her til at indgå i finanslovsforhandlingerne som et krav fra Dansk Folkepartis side?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Altså, det sidste har vi ikke taget stilling til.
Det skal vi nok gøre til efteråret – der må spørgeren have lidt tålmodighed.
Til efteråret, når der bliver fremlagt et forslag til finanslov fra regeringen, gør vi, som vi altid gør, når det bliver efterår.
Så fremlægger vi, hvor vi ønsker ændringer i det finanslovsforslag for det efterfølgende år.
Sådan vil vi også gøre til efteråret.
Der vil vi tage stilling til, hvilke af de ønsker, Dansk Folkeparti har – som er mange, ja, vi har mange store ambitioner på det danske samfunds vegne – vi ønsker at prioritere i forhold til 2015. Så må jeg sige i forhold til det andet, at jeg synes, det er overraskende, at Socialdemokratiet nu i diskussionen om retssikkerhed – og så kan vi altid diskutere, hvad der skal lægges ind, og hvad der sikrer retssikkerheden – begynder at sondre og sige, at der er nogle grupper af potentielle kriminelle, som ikke skal have retssikkerhed.
At begynde at lave sådan en sondring i forhold til andre grupper af folk, der er beskyldt for kriminalitet, havde jeg nok ikke lige set komme i den her debat.
Men det har vi så fået konstateret nu.
Christian Juhl (EL), 2014-06-10:
Tak for det.
»Det er min vigtigste opgave at placere Dansk Folkeparti, hvor de får størst indflydelse«, sagde hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det skal jeg da lige love for.
Det skete jo under den tidligere VK-regering.
Da var jeg ikke i Folketinget, men sad sammen med flere hundrede arbejdsløse, som jeg skulle finde job til.
Det var en indflydelse, som arbejdsløse stadig lider under, i form af en halvering af dagpengene og en fordobling af genoptjeningsperioden.
Så har jeg forstået, at Dansk Folkeparti igen vil støtte hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister.
Det kan jo være, at jeg har hørt forkert.
Men vil Dansk Folkeparti kræve ændringer i dagpengereglerne af hr. Lars Løkke Rasmussen, hvis han bliver statsminister, og hvis ellers Dansk Folkeparti stadig væk er i Folketinget?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Ja, det er i hvert fald nogle gode, vigtige forudsætninger at lægge ind.
Altså, vi mener jo under alle omstændigheder, at der er behov for at kigge på dagpengesystemet, og det er, uanset hvem der sidder i regering efter næste valg.
Noget af det, som vi synes er meget interessant i den sammenhæng, er jo, om de kan komme frem med et forslag til et konjunkturbestemt dagpengesystem, som tager højde for, at der gælder forskellige regler i forhold til dagpengene, afhængigt af om vi har god vækst og gang i økonomien, eller om vi har lavvækst.
Og det vil jeg gerne sige: at kan de komme frem med en model, der virker gennemførlig, altså som virker praktisk gennemførlig, så er det noget af det, som vi vil kigge meget positivt på.
Christian Juhl (EL), 2014-06-10:
Jeg forstår ikke helt, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl mener med konjunkturbestemt, men det må vi have fundet ud af.
Er det det samme, som skete i 2010: at man så snitter lidt af her og snitter lidt af der?
Altså, dengang var det jo ret voldsomt, man gjorde det, endda midt i en kriseperiode.
Betyder det så, at hvis der er dårlige konjunkturer, skal dagpengene også være dårlige?
Eller betyder det, at i dårlige perioder skal de være bedre?
Det er jo ikke let at forstå, når man under den gamle borgerlige regering faktisk skar ned på dagpengene midt i en kriseperiode.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Hr. Christian Friis Bach er så ivrig efter at få sagt det, som man mener skal siges, at hr. Christian Friis Bach helt undgår at svare på spørgsmålet: Er det ikke korrekt, at tilbagetrækningsreformen, som mere end noget andet har skabt plads i dansk økonomi og øget arbejdsudbuddet, er gennemført i strid med det, Socialdemokratiet ville?
Socialdemokratiet var modstandere af det.
Socialdemokratiet gik til valg på ikke at gennemføre den reform.
De var bare nødt til det, fordi vi andre havde aftalt det på forhånd.
Er det ikke korrekt, at det forholder sig sådan?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Socialdemokraterne har taget ansvar i de sidste år på en måde, som Socialdemokratiet har gjort hver eneste gang, der har været krise og problemer i Danmark.
Da er det jo Socialdemokraterne, der har stået i spidsen for at gennemføre de store reformer, og det er også sket i de sidste 3 år.
Men det er jo helt rigtigt, at tilbagetrækningsreformen blev planlagt før, og det har vi lavet i fællesskab, og al respekt for det.
Og det er det, Socialdemokraterne og vi sammen har været med til at rette op på.
Søren Espersen (DF), 2014-06-10:
Nu har ordføreren jo også brugt ordet grænsebom, som er blevet brugt her adskillige gange i dag, ikke af os i Dansk Folkeparti, men af andre, og jeg forstår godt hvorfor.
Man ser for sig de her 6-7 grænsegendarmer, der kommer og løfter en kæmpestor egekævle ned, og så spærres der for al trafik.
Det er jo det, der ligger i det.
Det er jo muntert og festligt.
Men må jeg ikke godt lige stille et spørgsmål.
Nu er ordføreren jo ikke så gammel, som jeg er, men han kan sikkert huske Kruså tilbage før 2001, og jeg vil gerne bede ordføreren om at beskrive, hvordan det egentlig var – ovenikøbet i en situation, hvor der også var politi ved grænsen.
Husker ordføreren det sådan, at der stod en kæmpestor bom foran ham, og at der kom folk ilende til for at løfte den op?
Eller var det i virkeligheden ikke sådan, at det gik ret hurtigt med at komme igennem?
Man fik som regel et venligt blik fra politibetjenten og fra tolderen, hvis man havde rent mel i posen, og så fik man lov at køre igennem.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Nu er jeg lidt ældre, end hr. Søren Espersen tror, men tak for komplimenten.
Jeg vil også sige tak for måske at beskrive det billede, som Dansk Folkeparti går rundt og har af den grænsebom.
Jeg kunne sagtens forestille mig, at ønsket var en stor dansk egekævle, der skulle ligge hen over motorvejen, så vi holdt verdens problemer ude.
Jeg erkender, at det, vi så tidligere, ikke var det; jeg har også på vej til Tyskland holdt i kø på en motorvej, hvilket rigtig mange danskere har.
Men jeg vil bare sige: Det kan være symbolpolitik.
Det kan være vigtigt for Dansk Folkeparti, men det løser ikke problemerne, og det løser slet ikke problemerne med kriminalitet og kriminelle, som jo, hvis der er en kø, vil køre udenom og finde en anden vej, finde et andet sted til at komme ind i Danmark.
Så det er symbolpolitik, og det vil sende det værst tænkelige signal til hele resten af verden om, at her ønsker vi at holde problemerne ude i stedet for at samarbejde om at løse dem.
Søren Espersen (DF), 2014-06-10:
Det er så muligt, at ordføreren har set mere suspekt ud, end jeg har gjort, når jeg er kommet kørende igennem, for der har faktisk aldrig været problemer.
De kunne godt se, at det var en ordentlig mand, der kom kørende der.
Det er jo ikke noget lukket land, der er man nødt til at komme ind, og mig bekendt er der millioner af turister i London.
Vi ønsker jo ikke et lukket land.
Vi vil bare gerne have, at man ser, hvad det er for nogle store varevogne, der kommer kørende tværs over grænsen, og som har været nordpå, oppe i Nordjylland for at lave indbrud hos folk.
Vi vil gerne have mulighed for at se, hvad der kommer ind i landet, og hvad der kommer ud af landet.
Det synes jeg egentlig er en ganske rimelig måde.
Sådan ser briterne på det, og sådan ser mange andre lande jo også på det.
Hvis det i øvrigt var sådan, at en grænsekontrol slet ikke havde nogen effekt, hvorfor er man så så optaget af at styrke Schengens grænser?
Det var da en god idé at nedlægge dem.
Sikke en masse af alt det grænseoverskridende kriminalitet, man så kunne komme til livs, hvis man lavede fuldstændig vidt åbne grænser rundt om Schengen, ikke?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Nu synes jeg, at hr. Søren Espersen modsiger sig selv.
For jeg mener, at når selv en person som hr. Søren Espersen ikke blev stoppet ved den tidligere grænsebom, hvor er verden så henne?
Så er det jo et bevis på, at man netop bare kunne køre igennem, og at man netop ikke havde en kontrol, men havde opsat et fysisk instrument – en bom og nogle betonklodser – som var et fuldstændigt udtryk for en forfejlet politik imod grænseoverskridende kriminalitet.
Så virkede det jo ikke, må jeg sige til hr. Søren Espersen.
Derfor: Vi skal bekæmpe kriminaliteten ved at samarbejde i Europa, på tværs af landegrænser, vi skal fange dem, hvis de er i Ganløse eller i Aabenraa eller i Haderslev eller i Horsens, og det er jo den måde, man bekæmper kriminalitet på.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-06-10:
Tak for det.
Der er nogle, der tror, at det er Det Radikale Venstre, der bestemmer det hele i regeringen, og at Socialdemokraterne ikke har noget at skulle have sagt.
Når man kigger på eksempelvis udlændingepolitikken, er det jo ikke så svært at forstå, hvordan folk får den tanke.
Der er sket en række lempelser på området.
Der er kommet markant flere familiesammenføringer, flere får permanent opholdstilladelse, og foreløbig har hele festen kostet de danske skatteydere 1 mia. kr.
Så tillykke med det.
Men der er faktisk lommer, hvor Socialdemokraterne også har noget at skulle have sagt, selv i udlændingepolitikken.
Hvis man kigger på Det Radikale Venstres hjemmeside, kan man under overskriften Ja til familieliv og kærlighed – og lad mig skynde mig at sige, at det er vi i Venstre bestemt også tilhængere af – læse: at derfor er vi fortsat imod både 24-årsreglen og tilknytningskravet, også selv om der i dag ikke er politisk flertal for at ændre reglerne.
Nu har vi jo i Venstre her på det seneste gjort en ihærdig indsats for at genskabe spændingen i dansk politik, og derfor vil jeg gerne spørge Det Radikale Venstre: Hvis vi nu forestiller os, at SR-regeringen fortsætter efter valget, hvad vil der så ske med 24-årsreglen?
Hvad vil der ske med tilknytningskravet?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Tilbagetrækningsreformen har været vigtig; dagpengereformen har bidraget; stort set alle områder har holdt for.
Regeringen har lavet en vækstplan – den største vækstplan i jeg ved ikke hvor mange år – på 90 mia. kr. lagt frem i dette Folketing, stemt igennem til sidst i dette Folketing.
Jeg kvitterede for samarbejdet.
Jeg påstod på ingen måde, at vi har gjort det alene, som andre partier måske har haft travlt med i dag.
Jeg kvitterede for, at vi har samarbejdet om de ting, der skulle til, men regeringen er gået foran og har lagt reformerne frem, den ene efter den anden.
Jeg er ikke enig med hr. Lars Barfoed.
Danmark har gjort det umådelig godt igennem krisen i lyset af en meget større udfordring på boligmarkedet end sammenlignelige lande.
Vi har holdt renterne lave, vi har holdt kursen mod balance i de offentlige budgetter, og vi har samtidig stimuleret økonomien præcis så meget, som vi kunne, og sikret, at det blev uden tocifrede arbejdsløshedsprocenter, og det er endda blevet på en måde, så væksten nu for alvor ser ud til at være i gang igen.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-06-10:
Jeg skal lige være helt sikker på, at jeg forstod det rigtigt.
Blev der sagt også efter næste valg, altså at 24-årsreglen står fast også efter næste valg?
fordi det synes jeg da er en interessant melding at få fra Det Radikale Venstres side.
Så vil jeg også gerne spørge ordføreren, om man virkelig fastholder, at den stigning, vi har set i antallet af asylansøgere, folk, der har fået permanent opholdstilladelse, antallet af familiesammenføringer, alt sammen er noget, der kan henføres til borgerkrigen i Syrien.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
En del af det kan henføres til borgerkrigen i Syrien, en del af det kan henføres til, at man har fået en hurtigere asylbehandling, for det tog for lang tid under den tidligere regering.
Der har vi fået en hurtigere og mere effektiv behandling, og det har selvfølgelig gjort, at der pludselig er kommet flere, der har fået asyl, flere, der har fået lov til at blive i Danmark.
Men vi står ved kompromiset om 24-årsreglen.
Det gør vi, og fortsætter vi i den samme regering, og det håber og tror jeg at vi gør, og kan vi ikke komme igennem med et krav om at ændre 24-årsreglen, så står vi også på det tidspunkt ved den 24-årsregel, som der er.
Det har vi gjort i den nuværende regeringsperiode, og ja, hvis det bliver udkommet af det næste valg, står vi også ved den der.
Anni Matthiesen (V), 2014-06-10:
Regeringen vil gerne bruge 500 mio. kr. på selvvalgt uddannelse til ledige.
Der vil jeg egentlig gerne høre De Radikales ordførers holdning til, at der faktisk er tal, der viser, at jo længere tid man sidder på skolebænken, altså, jo længere tid man er væk fra arbejdsmarkedet, jo vanskeligere er det faktisk at få et job efterfølgende.
Hvad er ordførerens holdning til, at man ved at placere de ledige i selvvalgt uddannelse i nogle uger måske risikerer at rykke dem længere væk fra arbejdsmarkedet?
Når det så er sagt, vil jeg gerne høre, om ordføreren ikke kan se, at det er noget modstridende.
Som ordføreren også selv var inde på i sin tale, kommer der forhåbentlig lidt mere gang i hjulene nu, og der kommer forhåbentlig lidt mere gang i væksten.
Derfor skulle der jo også helst komme en større efterspørgsel efter at få folk i arbejde, men hvis man så samtidig placerer de ledige, de arbejdsløse på skolebænken på en selvvalgt uddannelse i et eller andet antal uger, risikerer man at tvinge nogle erhvervsdrivende til at finde arbejdskraften uden for landets grænser.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Det er rigtigt, at ledigheden falder, og det er en rigtig god nyhed, for vi skal have folk i arbejde.
Det har været regeringens fokus fra allerførste færd.
Det er også rigtigt, at der allerede nu begynder at være flaskehalse rundtomkring i det ganske land.
Jeg har selv været på virksomheder, der havde problemer med at finde en smed, en stukkatør og folk med andre uddannelser, som er nødvendige for, at vi for alvor kan få gang i industriarbejdspladserne i Danmark.
Men det er jo netop uddannet arbejdskraft, der bliver efterspurgt, og også derfor giver det mening at tilbyde arbejdsløse og især ufaglærte arbejdsløse en opgradering og et fag, for det er det, virksomhederne skal bruge både nu og i de kommende år.
Jacob Jensen (V), 2014-06-10:
Jeg vil høre, om det er De Radikales politik, at der skal være flere offentligt ansatte i den kommunale sektor, eller om man mener, at der skal være færre offentligt ansatte i den kommunale sektor, og hvordan den politik så i øvrigt flugter med de kommuneaftaler, som regeringen i de sidste par år har indgået.
Jonas Dahl (SF), 2014-06-10:
Tak for det.
Jeg ved jo godt, at De Radikale tilsluttede sig dagpengeforringelsen tilbage i 2010 og også fik det mejslet ind i sten i regeringsgrundlaget.
Efterfølgende er det sådan set lykkedes, selv for De Radikale, at gå med på nogle midlertidige afværgemanøvrer, så folk ikke bare drattede ud af dagpengesystemet midt i en af de største økonomiske kriser i mands minde.
34.000 er faldet ud af dagpengesystemet i 2013, og det gjorde de, hverken fordi de er dumme eller dovne, det gjorde de, fordi der ikke var noget arbejde at få, og 12.000-14.000 står til at falde ud her i 2014.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
For det første vil jeg blot påpege, at grunden til, at der er langt flere mennesker, der søger asyl i Danmark, i allerhøjeste grad er, fordi vi i Europas yderkant, i Syrien, har en af de værste konflikter, vi har set i mange år, med millioner af flygtninge, der nu på andet, tredje år føler, at de rådner op i flygtningelejrene og desperat forsøger at komme til Europa for at få en ny chance.
Og det kan man ikke fortænke dem i, selv om vi gør alt, hvad vi kan, og der er Danmark gået forrest for at hjælpe dem, præcis der hvor de er.
Vi har jo accepteret et kompromis om 24-årsreglen, og det står vi ved.
Det ændrer jo ikke på, at vi har en holdning, og vi er imod en 24-årsregel, men vi har som led i at danne regering accepteret 24-årsreglen.
Vi har sørget for, at asylansøgere kan få det bedre, når de opholder sig i Danmark.
Der er skabt forbedringer, ja, men 24-årsreglen er vi imod, men vi accepterer fuldt ud det kompromis, vi har indgået med regeringen, og det står vi ved også efter næste valg.
Det, regeringen foreslår med beskæftigelsesreformen, er jo bestemt at styrke uddannelsen af arbejdsløse og især de ufaglærte arbejdsløse.
Uddannelse virker, det ved vi.
Vi ved, at uddannelse virker i folkeskolen, i erhvervsuddannelserne og på universiteterne.
Og ja, det er jo rigtigt, at det måske kan forsinke den tid, det tager, før man kommer tilbage i arbejde, når man sidder på en skolebænk, men man kommer stærkere tilbage, og på længere sigt bidrager det til netop vækst og arbejdspladser, at vi får en bedre uddannet arbejdsstyrke.
Vi skal huske, at regeringen har målrettet de uddannelsestiltag, der kommer, langt mere mod noget, der netop kan skaffe vækst og beskæftigelse for Danmark og gode arbejdspladser til den enkelte arbejdsløse.
Så det er jo en helt anden og mere målrettet uddannelsesindsats, vi kommer til at se.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Og det er jeg er jo enig i.
Så er det jo sådan, at regeringen samtidig nu kan se, at vækstraterne i Danmark nok stort set er de laveste i den vestlige verden.
Vi har ikke haft nogen vækst i et par år.
Og derfor skulle hr. Christian Friis Bach måske også notere sig, at Winston Churchill har sagt, at uanset hvor smuk strategien er, skal man dog af og til lige tage og se på resultaterne – og de er jo ikke så gode. Så bemærkede jeg mig, at hr. Christian Friis Bach sagde, at regeringen har gennemført flere og mere barske reformer end nogen anden regering.
Så vil jeg bare spørge, om det ikke også i hr. Christian Friis Bachs erindring er sådan, at den reform, der først og fremmest har gjort en positiv forskel på dansk økonomi og øget arbejdsudbuddet, sådan set er tilbagetrækningsreformen, som Det Radikale Venstre gennemførte sammen med Dansk Folkeparti og VK-regeringen, men som Det Radikale Venstres regeringsfælle Socialdemokratiet var
voldsomt imod
Er det ikke korrekt, at det sådan set er resultatet af VK-regeringens samarbejde bl.a. med Det Radikale Venstre, men
bestemt ikke med Socialdemokratiet, at vi har fået en reform?
Jacob Jensen (V), 2014-06-10:
Så det er altså ikke et mål i sig selv for De Radikale, at der skal være flere offentligt ansatte i den kommunale sektor; tværtimod kunne det også være et mål, at der skulle være færre offentligt ansatte i den kommunale sektor – var det sådan, jeg skulle forstå svaret?
For hvis det er det, flugter det jo fint med de kommuneaftaler, som regeringen har indgået her i de seneste år, og vi kan jo i dagens aviser læse, at de bare de sidste 2 år har medført, at der er 17.000 færre offentligt ansatte i den kommunale sektor.
Så jeg må forstå svaret sådan – og det kan ordføreren så måske bekræfte – at det er radikal politik, at man faktisk godt kan få den samme og måske også bedre service med det samme eller et mindre antal ansatte i den offentlige sektor i kommunerne.
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Antallet af offentligt ansatte er jo ikke et succeskriterie i sig selv, men vi ønsker fortsat at styrke et velfærdssamfund, der kan levere gode, solide velfærdsydelser til danskerne.
Og det er jo derfor, vi klart siger, at nulvæksten ikke er den rigtige løsning frem til 2020.
Vi har brug for at styrke velfærden, og vi har med de reformer, der er gennemført, sikret, at vi har råd til netop det.
Det har også betydet, at kommunerne har tilpasset deres økonomi, men det har jo gjort, at vi nu har råd til at investere igen, og det er det, vi gerne vil.
Kan vi gøre det smartere og bedre med færre offentligt ansatte, så lad os gøre det, men vi vil sikre velfærden i de næste år, og det er lige præcis det, vi har fået råd til.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Jeg vil gerne spørge om hr. Christian Friis Bachs holdning til en finansskat.
De Radikale og i særdeleshed ordføreren selv har tidligere talt om, at en global finansskat kunne bruges som finansiering til et løft af udviklingsbistanden, og De Radikale plejer jo også være et meget EU-positivt parti.
Jeg tror, der stod i annoncerne ved europaparlamentsvalgkampen: Vi tror på EU.
Men det gør man åbenbart ikke i den her sag.
Ti lande er gået foran i arbejdet med at indføre en finansskat i EU.
Hvorfor tror De Radikale ikke, at EU kan bruges her?
Christian Friis Bach (RV), 2014-06-10:
Nu kan jeg jo starte med at sige, at det har jeg aldrig sagt, i hvert fald ikke som politiker.
Men det er jo rigtigt, at jeg også har set på og været positiv over for en finansskat, en finansskat, som kunne indføres i den ganske verden, og som kunne bidrage en lille smule til at dæmpe svingninger og finansiere de store udfordringer, der er i verden.
Men den rigtige løsning er ikke en finansskat i Europa, og slet ikke den finansskat, der har været fremlagt som et bud i EU-samarbejdet.
Vi har klart sagt, at det ikke er løsningen; det er ikke en model, vi kan bakke op om.
Til gengæld er der jo med striber af initiativer over for de finansielle markeder i Europa strammet op, stillet krav, lavet nye initiativer, som i den grad sikrer, at vi har en finanssektor, der leverer også til velfærden.