runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-10:
Netop i mandags begyndte politiet en ny indsats for at standse ulovlig knallertkørsel.
Det er ikke et problem af ny dato, idet det har været kendt, at mange unge benytter den her farlige ungdomssport til at køre for hurtigt, og det sker ofte ved, at de justerer hastigheden i forhold til den indstilling, knallerten ellers har haft fra starten; det er netop det, man kalder en boring.
Indsatsen fra politiets side må ses på baggrund af, at antallet af dræbte og tilskadekomne knallertførere er vokset betydeligt siden 2005.
Det er så også den dystre baggrund for ministerens forslag til konfiskation af såkaldt borede knallerter, der er ændret for at kunne præstere mere end de 30 km/t. og 45 km/t., som de er indstillet til at kunne præstere fra fabrikanternes side.
Ifølge TV2's hjemmeside mandag omkom der 42 knallertkørere i trafikken sidste år, mens 1.100 kom til skade, hvilket ikke er kommet med i bemærkningerne til lovforslaget.
Derfor kan vi ikke få kontrol nok på dette område, sagde Ursula Friis.
Det synspunkt kan det vel være svært at være uenig i.
Forslaget rammer ikke i blinde den nybagte knallertejer, som på sin første tur har lidt for meget fart på.
Det rammer til gengæld meget målrettet de knallertkørere, der for anden gang gribes i at have ændret knallertens maksimale hastighed.
Det er indlysende, at en såkaldt knallert 45, der kan køre 70 km/t., er ændret ved et indgreb.
Det skal der ikke skaffes beviser for i fremtiden, nemlig at den er boret, nej, den konkrete hastighed vil i fremtiden være tilstrækkelig for at kunne stadfæste dette.
Det er faktuelt, at for høje hastigheder udgør en sikkerhedsrisiko for såvel knallertkøreren som dennes omgivelser.
Og hvis man står i en situation, hvor ejeren ikke ved første pågribelse er tilgængelig for argumenter, vil konfiskation da være en rimelig handling, næste gang det sker.
Indtil nu er det kun kommet på tale at konfiskere knallerten, hvis der tre gange er sket en overtrædelse af hastighedsgrænserne.
Det er som bekendt ikke muligt at fratage føreren kørekortet, fordi det kun er muligt at straffe knallertkørere med bøde eller konfiskation.
Forslaget her indebærer også regler for færdsel med børn på motorcykler, hvilket vi fra socialdemokratisk side finder helt rimeligt.
Herefter havner ministeren i en helt anden boldgade ved at foreslå lovhjemmel til uddelegering af ansvaret for transport af farlige stoffer.
Efter ministerens mening har der hidtil ikke været tilstrækkelig lovhjemmel for uddelegering af sådanne opgaver, hvorfor det nu ønskes klart formuleret.
Heller ikke hertil har vi indvendinger.
Alt i alt kan Socialdemokraterne støtte forslaget, men vi vil da benytte muligheden for at påpege, at vi er meget bekymrede over det generelt voksende antal trafikdræbte og tilskadekomne.
Frem til i dag er mere end 90 omkommet i trafikken i 2008, heriblandt netop i denne uge flere knallertkørere.
Det understreger for os, at der generelt er brug for nye sikkerhedsmæssige initiativer, ikke blot for knallertkørerne.
Frank Aaen (EL), 2008-04-10:
Jeg kan sige til ministeren, at nu støtter vi jo lovforslaget.
Vi har oven i købet tilladt os at sige, at vi mener, at det bl.a. er på baggrund af et langvarigt arbejde, som Enhedslisten har været med til, at det her lovforslag bliver fremsat.
Jeg vil da også sige, at det jo ikke er nok, at regeringen gentagne gange har sagt, den er imod Guantánamo, for det har jo ikke haft nogen konsekvens.
Som vi diskuterede her i formiddag, er Danmark måske oven i købet på vej til at lave sit eget Guantánamo forstået på den måde, at mennesker uden dom kan holdes indespærret eller på anden måde straffes i lang tid, uden at der er en egentlig domstolsafprøvning.
Så mere hellig skal man jo ikke gøre sig.
Jeg er da glad for, hvis vi kan sige, at alle de ting, som pågår f.eks. med søvnberøvelse og den slags former for mishandling, også er omfattet af loven.
Men hvad så med torturhæleri?
Når nu Danmark siger til myndighederne i Syrien, at her er en mand, som vi anklager for at være medvirkende til terror, og vedkommende så bliver fanget og udsat for tortur og efterfølgende returneret til Danmark, er det så strafbart for de danske myndigheder, at vi har givet oplysninger til en fremmed stat, som gør, at vedkommende person bliver udsat for tortur?
Er det medvirken til tortur, som er strafbart efter den her lov, eller er det ikke?
Det er da et relevant spørgsmål, det synes jeg absolut.
Når vi i Irak og i Afghanistan er med til at tage fanger, som kommer i amerikansk eller afghansk varetægt og bliver udsat for tortur, er det så medvirken til tortur, som er strafbart efter den her lov, eller er det ikke?
Det er da også et relevant spørgsmål.
Det er derfor, vi siger, at vi støtter loven, vi stemmer for den, vi synes, at det er et stort fremskridt, men vi ønsker også at afprøve, hvilke former for tortur der er omfattet eller ikke omfattet, og hvilke former for medvirken til tortur, som er omfattet eller ikke omfattet.
Sådan hørte jeg nu heller ikke hr. Simon Emil Ammitzbøll.
For vi er jo i en gråzone.
Jeg vil også sige noget om, hvem der er omfattet.
Det er da rigtigt, at for få år siden kunne vi aldrig drømme om, at Danmark entrerede med private sikkerhedsorganisationer i forbindelse med krigsførelse.
Det er jo nyt, at det nu sker i Afghanistan, og at det også sker delvist i Irak, at vi entrerer med private sikkerhedsfirmaer, som vi ved står for de mest grusomme handlinger, f.eks. i Irak.
Det er da meget godt at få at vide, hvis Danmark entrerer med et privat sikkerhedsfirma, hvordan de så er placeret i forhold til lovgivningen.
Og når det ikke var dækket ind af gammel lovgivning, så er det, fordi det er helt nyt.
Vi har jo ikke tidligere drømt om, at Danmark skulle entrere med et privat sikkerhedsfirma, så derfor kommer de spørgsmål.
Lene Espersen (KF), 2008-04-10:
Jeg vil sige, at anvendelse af tortur er kriminaliseret allerede i dag, og med dette lovforslag laver vi det til en strafskærpende omstændighed.
Men det er så typisk for Enhedslisten, at i stedet for at forholde sig til, hvad det her lovforslag handler om, giver man sig straks ud i en lang tale, der handler om USA og alle mulige andre ting.
Jeg vil sige, at den danske udenrigsminister gentagne gange over for amerikanerne har understreget, at vi er modstandere af Guantánamo, og at vi er modstandere af et system, hvor man ikke bliver stillet for en dommer.
Det kan ikke siges mere klart.
Jeg synes simpelt hen, at det et eller andet sted er lidt ærgerligt, at vi, når vi faktisk her har en fælles sag, hvor vi tager et kæmpeskridt fremad i forhold til bekæmpelsen af tortur, skal høre på den slags snak, som jeg slet ikke synes hører hjemme i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Jeg takker justitsministeren for besvarelsen.
Der vil også komme nogle skriftlige spørgsmål.
Det kan vi så tage i løbet af udvalgsbehandlingen.
Når man har været i Folketingssalen sådan en hel dag, er det faktisk dejligt, at det viser sig, at man nogle gange er uenig i nye konstellationer og er enig i andre konstellationer.
Derfor vil jeg faktisk gerne bede justitsministeren om at forholde sig til noget, som hr. Frank Aaen sagde, og som jeg ikke er enig i, nemlig at der blev bragt nogle eksempler - jeg tror, at det var med henvisning til Guantánamobasen - hvor man mente, at man nu ikke kunne være sikker på, at varme- og kuldepåvirkning og afskæring fra søvn og den slags var indeholdt i den her definition.
Så vidt jeg kan læse af lovforslaget, står netop fuldstændig de beskrivelser i lovforslagets bemærkninger.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-10:
Vi er alle stødt på dem på veje og gader; knallerter, der larmer frygteligt og kører stærkt.
Det skaber utryghed, når de i høj fart kommer kørende i trafikken.
Tallene for personskader med knallerter indblandet er også skræmmende.
I 2005 og 2006 var der tilsammen knap 2.000 personskader, hvoraf 53 medførte døden.
Det er 53 dræbte for meget.
Og det er derfor vigtigt at stramme op på området for knallertkørsel.
Det er tankeløst at ændre på sin knallert med det ene formål at køre stærkere.
Ud over at udgøre en risiko for færdselssikkerheden er det også uhyre støjende for de forbipasserende.
Dansk Folkeparti hilser lovændringen velkommen.
Vi mener, at det er vigtigt at slå hårdt ned på disse ulovlige ændringer.
Når der for små og store knallerter er sat maksimale hastighedsgrænser på 30 km/t. og 45 km/t., er det af hensyn til færdselssikkerheden.
Disse grænser bakker vi i Dansk Folkeparti naturligvis op om.
Det bliver desuden nemmere for politiet at konfiskere disse knallerter, idet politiet med dette lovforslag udelukkende vil kunne gøre det, ud fra hvor hurtigt knallerten kører.
Det betyder, at politiet ikke længere er nødt til at skille knallerten ad for nærmere undersøgelser.
Desuden lægger forslaget op til en ændring af færdselsloven, f.eks. således at forældre kan befordre deres børn på motorcykel, hvis de opfylder de krav, som lovforslaget foreskriver.
Overordnet kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Som hr. Jesper Langballe antyder, har vi været inde på problemstillingen, og jeg er enig i hr. Jesper Langballes fortolkning.
Der er tale om, at vi her har at gøre med mennesker, som er her på en administrativt givet opholdstilladelse, og de kan naturligvis også administrativt udvises, når de ikke lever op til de regler og normer, som vi har her i landet.
I den forbindelse synes jeg også, det er vigtigt at understrege, at det jo ikke er PET's primære opgave at opklare sager og føre sager til doms.
Det synes jeg PET fortjener ros for, det har de klaret på forbilledlig vis, og vi ønsker at støtte dem, så de fortsat kan blive ved med det.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-10:
Jeg synes, det var et forbilledlig klart svar, hr. Kim Andersen gav hr. Frank Aaen, og det, jeg spørger om nu, tror jeg i og for sig at hr. Kim Andersen har sagt.
Men jeg vil godt lige spørge for præcisionens skyld.
Det er ikke en afsoning, men en sikkerhedsforanstaltning.
Man siger på et tidspunkt til en mand, at han godt kan få lov til at være her, hvis han kan opføre sig ordentligt, og så siger man til ham på et senere tidspunkt: Nej, nu må du ikke være her mere, for vi tør simpelt hen ikke have dig her, du er for farlig at have gående rundt.
Så udviser man ham som en sikkerhedsforanstaltning og ikke som en straf.
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Jeg mener helt klart, at der er behov for, at vi står fast på principperne i den lovgivning, vi har i dag.
Hvis hr. Peter Skaarup henviser til Det Radikale Venstres ageren i denne sag og spørger, om det undrer mig, må jeg sige til hr. Peter Skaarup, at det ikke undrer mig.
Det er Det Radikale Venstre, der udtaler sig i denne sag.
De stod bag forberedelsen af lovgivningen i 2001, da de sad i regering med Socialdemokraterne, og de stemte for lovgivningen i 2002.
Men nu har de i 5 år været i opposition, og det her er jo en sag, der i den grad egner sig til, at De Radikale viser opportunisme, så nej - det undrer mig ikke.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-10:
Og mener hr. Kim Andersen ikke, at der måske tværtimod er grund til at stå fast på den lovgivning, vi har, fordi der jo er tale om, at terroren desværre er rykket nærmere til Danmark, og vi har oplevet en række terrorsager på dansk grund?
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Jamen jeg vil meget gerne bekræfte, at det regelsæt eksisterer, og at de muligheder er der.
Sådan ønsker vi også det skal være, og sådan ønsker vi også det skal være fremadrettet.
Vi ønsker helt klart at slå fast, at vi mener, at med det regelsæt, vi har i dag, og med de administrative udvisninger, der kan praktiseres, er der et retssikkerhedsmæssigt grundlag, som er helt acceptabelt i disse sager, og som er i overensstemmelse med internationale konventioner.
Det er et regelsæt, som Folketinget med et meget stort flertal og åbne øjne vedtog i 2002.
Når vi nu accepterer at igangsætte det arbejde, som vi har omtalt her i dag, skyldes det, at ud over at det altid er relevant at sikre sig, at retssikkerheden er i højsædet, har vi set nogle dilemmaer knyttet til lovgivningen og de praktiske sager, vi ser.
Vi synes nemlig, det er helt, helt uacceptabelt, at personer, som er her i landet på en opholdstilladelse, og som er blevet frihedsberøvet på grund af mistanke om terrorvirksomhed, kan ende med at gå frit rundt i gaderne og ikke blive udvist.
Det ønsker vi ikke skal gentage sig.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-10:
Jeg synes, hr. Kim Andersen bliver udsat for lidt kritik fra bl.a. hr. Frank Aaen og hr. Simon Emil Ammitzbøll, der gerne vil have drejet tingene i en helt anden retning end den, som regeringen og Dansk Folkeparti ønsker.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Kim Andersen bekræftede, at det jo faktisk er sådan, at hvis f.eks. en person bliver erklæret uønsket i Danmark - det kan være en ansat på en udenlandsk ambassade, som mistænkes for spionage - jamen så giver lovgivningen i dag mulighed for, at man administrativt kan udvise den pågældende og erklære den pågældende for uønsket.
Jeg synes egentlig, det ville være berettiget, at man i en debat som denne lige fik forklaret, at det faktisk er en reel mulighed, som langt de fleste lande benytter sig af, fordi der kan være situationer, hvor man siger: Vi kan simpelt hen ikke stå model til, at en person oplyser noget om vores land.
Derfor ville det være berettiget, at hr. Kim Andersen lige bekræftede, at sådan er det, og at der derfor selvfølgelig også er regler, når det gælder udvisning af terrormistænkte.
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Jeg tror, det for alle vil være nyttigt, om man fik konkretiseret og uddybet hr. Naser Khaders tanker på det her område en smule, før man udtaler sig kategorisk.
Men jeg vil gerne sige, at for Venstre er der ikke noget dilemma i forhold til at ville opretholde en effektiv efterretningstjeneste.
Det ønsker vi.
For os er der heller ikke noget dilemma i forhold til klart at give prioritet til sikkerheden for den danske stat i forhold til terrorister eller at skabe sikkerhed for danske statsborgere i forhold til terrorister eller personer, der er her som gæster, og som udøver en virksomhed, som skaber mistanke om, at de vil påføre danske statsborgere eller det danske samfund noget ondt.
Det er der intet dilemma i for os.
Det skal der ikke være nogen som helst tvivl om.
Naser Khader (NY), 2008-04-10:
[Lydudfald]
... ansvaret fra sig.
Vi foreslår det samme på det juridiske område og især i forhold til terrorlovgivningen, hvor man lovgiver helt til grænselandet, og vi foreslår et uafhængigt råd og ikke en embedsmandsgruppe.
Vi synes, det er fint med en embedsmandsgruppe til at se på den nuværende, aktuelle sag og de administrative udvisninger, men jeg tænker på fremtidige juridisk-etiske dilemmaer.
De kræver, at der er nogle, der kan sidde og vende alle de sten, der findes, og så give os nogle råd.
Selvfølgelig er det os, der skal tage stilling og beslutninger, men det vil være fint med sådan et uafhængigt råd, der kan klæde os godt på.
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Jeg tror, vi fremover vil komme til at stå i mange og flere dilemmaer på det her område, end vi hidtil har oplevet.
Jeg er ikke sikker på, det er noget, man kan få et såkaldt uvildigt nævn til at klare for sig.
Her tror jeg, at Folketinget må påtage sig et selvstændigt ansvar og stå inde for med sig selv hver især som folketingsmedlemmer i partierne at afklare de dilemmaer, der er, og afveje de hensyn, der også er i disse sager.
Naser Khader (NY), 2008-04-10:
Jeg vil gerne stille Venstres ordfører det samme spørgsmål, som jeg stillede De Radikales ordfører.
Vi synes, det er fint med en arbejdsgruppe, der skal se på den aktuelle sag.
Men vi kommer til at stå over for rigtig mange dilemmaer af lignende karakter i fremtiden.
Vi foreslår et uafhængigt juridisk råd, et permanent råd, der skal rådgive Folketinget i forhold til de der juridisk-etiske dilemmaer.
Hvad siger Venstre til sådan et forslag?
Vil man bakke det op?
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Men jeg vil gerne slå helt klart fast, at vi ikke drager nogen konklusion på forhånd; vi lader det her arbejde foregå ordentligt og sagligt, så drøfter vi det, og så indretter vi os derefter.
Så vil jeg bare gerne her til sidst endnu en gang understrege, at for os er retsfølelsen, beskyttelsen af danske interesser og danske statsborgere noget meget, meget væsentligt, og i betydning overskrider det langt hensynet til personer, som er her med en opholdstilladelse, som er her som gæster, og som er arresteret og frihedsberøvet, fordi de er mistænkt for at ville udøve terrorvirksomhed eller omgøre danske statsborgere.
Der må jeg sige, at retsfølelsen og hensynet ligger ved den danske stat og ved danske statsborgere.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Det kan jo desværre blive noget af en opgave at skulle løse, hvis de pågældende er statsborgere i lande, som optræder i Amnesty Internationals rapporter, og som FN også markerer som lande, hvor der netop er risiko for dødsstraf, tortur og umenneskelig behandling.
Og jeg er så glad for, at integrationsministeren understregede, at det slet ikke er noget, vi skal ind i, og det var jo egentlig også det, Venstres ordfører understregede her og nu.
Men er det jo ikke netop pointen, at hvis vi skal undgå, at terrorister går frit rundt i gaderne på tålt ophold, som jeg sådan set er enig med hr. Kim Andersen i er en krænkelse af borgernes retsbevidsthed, så er vi nødt til at lave et system, hvor de bliver dømt for de ting, de gør?
For så kan vi proppe dem i fængsel, hvor folk, der planlægger terror, vel rettelig hører hjemme, hvis ikke man kan udvise dem.
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Nu har ministrene bebudet, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe, og det er vi meget glade for, for der er dilemmaer i forhold til lovgivningen og den virkelighed, vi oplever på det her område, og det er udmærket at få det analyseret, så vi kan se, om vi kan gøre det på en anden måde, herunder også på en mere effektiv måde.
Det er for os i Venstre ikke acceptabelt, at personer, der opholder sig her i landet, som ikke er danske statsborgere, som er blevet arresteret og frihedsberøvet, og som af PET, Justitsministeriet, justitsministeren, Integrationsministeriet og integrationsministeren vurderes at ville udgøre en fare for danske statsborgere eller vores land, frit kan gå rundt i gaderne på tålt ophold, fordi vi ikke kan udvise dem, fordi de dér risikerer at blive forfulgt, tortureret eller blive idømt dødsstraf.
Det er klart, at vi ikke kan udvise til lande, som torturerer, og det skal vi heller ikke, men vi kan heller ikke have, at mennesker, der er vurderet til at udgøre en risiko for vores land og for danske statsborgere, frit kan gå rundt på gader og stræder.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Jeg var utrolig glad for at høre, at Venstres ordfører lagde vægt på, at vi selvfølgelig også skal undersøge, om udvisninger af terrormistænkte og for den sags skyld også af terrordømte - sker på et retssikkerhedsmæssigt forsvarligt grundlag.
Jeg vil meget gerne have lov til at kvittere for det udsagn fra Venstres ordfører.
Så sagde ordføreren også - og det forstår jeg ligger flertallet i Folketingssalen på sinde - at der skal være en større effektivitet i forbindelse med udvisninger.
Hvad ligger der egentlig i det, og hvad er baggrunden herfor?
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-04-10:
Venstres ordfører har betonet hensynet til retsfølelsen ganske mange gange her i dag, og det er også vigtigt at tage hensyn til befolkningens retsfølelse.
Men jeg vil godt lige for god ordens skyld høre, om Venstre ikke er af den opfattelse, at retsfølelse og retssikkerhed er to ligeværdige sider af samme retsstat, og at det er det mål, vi skal forfølge, og at det også er en væsentlig del af opgaven for den arbejdsgruppe, som bliver nedsat i kølvandet på den her debat.
Det er i hvert fald en væsentlig forudsætning for, at jeg er medforslagsstiller til vedtagelsen, som netop er blevet læst op.
Jeg mener, at det er vigtigt at betone, at retsfølelse og retssikkerhed er to uadskillelige sider af en retsstat, og at det er det, vi skal søge at tage hensyn til, når vi skal finde løsninger og veje gennem de mange dilemmaer, som den her sag drejer sig om.
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Retssikkerheden og retsfølelsen er naturligvis meget vigtige elementer i den problemstilling, vi her drøfter, og det er jo også derfor, at det fremgår som et helt centralt element i det forslag til vedtagelse, som jeg har fremsat, og som fru Pia Christmas-Møller er medforslagsstiller til.
Så, som jeg ser det, tror jeg ikke, at der er nogen problemer i det.
Men jeg vil gerne sige, at der i spørgsmålet om retssikkerhed og retsfølelse jo også indgår alle vi borgeres syn på, at to mennesker eventuelt kan komme til at gå frit rundt på gaderne, efter at de har været arresteret og frihedsberøvet, fordi de af PET, af Justitsministeriet og justitsministeren og af Integrationsministeriet og integrationsministeren har været vurderet til at udgøre en risiko for statens sikkerhed og for danske statsborgere.
Det har også noget med retsfølelse at gøre, og det hele skal naturligvis afvejes i en afbalanceret sammenhæng.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-10:
Jamen vi må jo fortælle det, som det er, nemlig at der er forskel, alt efter om man er statsborger eller ikke er statsborger, og så i øvrigt oplyse folk om, hvilke muligheder de har for at gå videre med en sag, hvis de er blevet idømt udvisning.
Nu kigger arbejdsgruppen på, om det kan gøres anderledes, og det arbejde bakker vi op om.
Men jeg har som udgangspunkt ikke andet end tillid til, at den måde, det fungerer på i dag, er retssikkerhedsmæssigt forsvarlig.
Den strider ikke mod nogen konventioner, og jeg kan ikke se, at nogen retssikkerhedsmæssige principper bliver knægtet.
Men vi kigger gerne på det, og vi bidrager også gerne til at kigge på, om man kan gøre det smartere, eventuelt som man gør det i andre lande.
Det er ikke, fordi det skal være helligt for os, men jeg mener bare, at udgangspunktet må være, at terrorister, som vi ved har til hensigt at skade danske interesser, skal vi altså kunne komme efter, og det er det, vi har vist med de regler, der gælder i dag.
Men dem er der faktisk problemer med, fordi de pågældende ender med at kunne blive sat på fri fod, hvis de ikke kan blive dømt, og det er det, der er det reelle problem.
Problemet er at sikre danskernes sikkerhed, og det synes jeg må være det vigtigste.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-10:
Jamen hvordan skal vi forklare udlændinge, at det ikke er diskrimination, når danskere går fri, men de selv kan fængsles og udvises, bare fordi de er udlændinge, og at problemet er, at der ikke automatisk er en domstolsprøvelse?
Karen Hækkerup (S), 2008-04-10:
Jamen jeg mener ikke, at vi har indskrænket retssikkerheden.
Jeg mener, vi har en utrolig høj grad af retssikkerhed, og man må jo bare sige, at der ikke er noget i den lovgivning angående udvisninger, der gælder i dag, der på nogen som helst måde strider imod de europæiske menneskerettighedskonventioner, så jeg mener ikke, det er rigtigt at sige, at der er indskrænkninger af retssikkerheden.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-10:
Jeg hæfter mig ved, at fru Karen Hækkerup siger, at hvis frygten sejrer, har terroristerne vundet.
Men jeg vil mene, at terroristerne netop har vundet, når vestlige demokratier bruger frygten til at legalisere indskrænkninger af retssikkerheden, og at det oven i købet er nogle værdier, som den vestlige verden gerne ønsker at eksportere til netop tredjelande.