Frank Aaen (EL), 2010-06-16:
Det er jo klart nok, at staten mangler penge.
Problemet er bare: Hvorfor mangler den penge?
Der har igen i dag været diskussioner om skattelettelserne, og om de er finansierede eller ikke finansierede, og der må jeg bare holde fast i det svar, vi har modtaget fra skatteministeren på et spørgsmål fra mig: Skattelettelserne har medført en udgift på 305 mia. kr., og det anføres, at det er en forbedring af borgernes, dvs. de rigeste borgeres rådighedsbeløb.
Og når der er tale om, at man forbedrer rådighedsbeløbet for borgerne, jamen så er det selvfølgelig ufinansieret, for hvis man havde taget pengene ind med den anden hånd, så ville man jo ikke have forbedret rådighedsbeløbet.
Det giver sig selv; der er ingen diskussion.
Man kan diskutere, om det i 2019 eller endnu længere frem i tiden bliver finansieret, men her og nu, i 2010, taler vi om en udgift for staten på 305 mia. kr., og det ville naturligvis have sat statens finanser i en helt anden situation, hvis det var sådan, at de penge ikke primært var blevet delt ud til dem, der bor nord for København.
Alene i år, 2010, strømmer 53 mia. kr. ufinansieret ud af statskassen, og det er altså VKO's uansvarlige skattelettelser til de rigeste, der er problemet, mere end at det er krisen.
Og der er det første spørgsmål: Hvorfor?
Og det er regeringens egen politik.
Det andet spørgsmål er: Hvem skal betale?
Her har vi fået et godt svar fra skatteministeren, der viser, at man bare kunne droppe yderligere skattelettelser til topskatteyderne, til dem, der tjener mere end 400.000 kr., så ville man få det samme i kassen, som man ville få, hvis man lader være med at skære i børnechecken.
Det viser regeringens egne tal.
Så er der det med fordelingen mellem rige og fattige.
Der kan vi igen henvise til beregninger fra regeringen, der viser, at det første år betyder det, at de, der tjener mindst, rammes med den højeste procent af indkomsten, og de, der tjener mest, rammes med den laveste procent af indkomsten.
Sådan er det fra starten.
Men så bad vi yderligere om at få en besvarelse af spørgsmålet: Hvordan kører det i årene fremover?
Og der viser det sig, at for dem med de laveste indkomster stiger det, de taber på denne her pakke, i procent år for år, hvorimod det for de rigeste er sådan, at deres tab på pakken bliver mindre og mindre.
Det er altså uligheden, der vokser i samfundet.
De, der tjener mindst, skal betale mest, og de, der tjener mest, skal betale mindst.
Og det er regeringens egne udregninger, der viser, at uligheden i samfundet vokser.
Det er derfor ikke så svært, synes vi, at tage afstand fra planen.
Jeg vil sige: Hvad kan vi så gøre?
Der er vores forslag, at hvis man tilbageruller skattelettelserne til de allerrigeste, de skattelettelser, som dem, der tjener mere end 500.000 kr. om året, får, så vil man alene af den grund få 7,3 mia. kr. i statskassen, viser beregninger fra skatteministeren.
Tak for det.
Hvis vi lægger skat på spekulation, vil der komme 7,6 mia. kr. i statskassen, og hvis vi øger beskatningen af nordsøolien, vil der komme 10 mia. kr.
Lige præcis de tre sympatiske forslag, tilbagerulning af skattelettelser, skat på spekulation og mere skat på nordsøolien, giver 24 mia. kr., altså det, som regeringen efterlyser.
Det kunne man altså gøre, og så kunne man lade være med at tage penge fra de arbejdsløse, lade være med at skære i velfærden, lade være med at skære i børnefamiliernes indkomst, lade være med at skære i uddannelserne, lade være med at tage penge fra pensionisterne.
Altså, efter vores opfattelse burde det ikke være så svært at vælge mellem det sympatiske ...