Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-10-10:
Tak for det.
Danmark er et vidensamfund, og danske virksomheder, og det gælder store som små, hører til i den europæiske elite, når det gælder innovation.
Det danske erhvervsliv har som bekendt opfundet både legoklodsen, isterningposen, biplasteret og muligvis også højtaleren og har således været med til at gøre Danmark til et af verdens rigeste lande.
For det danske erhvervsliv skaber den velstand og de arbejdspladser, som er forudsætningen for det danske velfærdssamfund. I Venstre er vi derfor opsat på, at vi giver vores virksomheder de bedst mulige konkurrencevilkår, og det er grundlæggende, hvad det fælles europæiske patentsamarbejde drejer sig om, at forbedre vilkårene for erhvervslivet. Hvad betyder det så i praksis for de danske virksomheder, som lever af at eksportere deres viden?
Jo, i stedet for at skulle udtage nationale patenter i alle de europæiske lande, vil man have dækket 25 lande med bare én ansøgning.
Med andre ord: Det, som i dag koster op til ¼ mio. kr., vil fremover koste omkring 35.000 kr. I stedet for at skulle sætte sig ind i patentlovgivning og procedureregler i de forskellige lande, skal man fremover kun kende ét lovgrundlag og ét sæt procedureregler.
I stedet for at skulle forsvare sit patent mod krænkere ved hver enkelt national domstol, skal man fremover forsvare sit patent ét sted, og så gælder dommen i 25 lande.
I stedet for at havne i en retssal med en dommer, der favoriserer den lokale virksomhed, vil sagerne blive bedømt af et internationalt dommerpanel.
I stedet for at have 25 forskellige afarter af retspraksis, vil man fremover have en ensartet retspraksis.
Jeg har selv haft det privilegium at være en del af det innovative danske erhvervsliv som jurist i virksomheder som IBM og GN Store Nord.
For at minimere omkostningerne vælger en virksomhed som GN Store Nord kun at udtage patent i de lande, hvor markedet er stort nok til, at det kan svare sig.
Det betyder, at der er lande, hvor man ikke har sine ideer beskyttet, og der er markeder, man ikke går ind på.
I lande, hvor man så rent faktisk har et patent, bruger man store summer på at forfølge patentkrænkere, fordi man skal føre sager mod dem i hvert enkelt land i stedet for at gøre det ét sted og få én dom, der dækker 25 lande.
Tænk, hvilken forskel det vil gøre for GN Store Nord og for de andre store danske videntunge virksomheder, hvis de kan bruge de her penge på at investere og skabe arbejdspladser i stedet for at beskytte patenter.
Det er her, vi er inde ved kernen.
For spørgsmålet om EU's patentdomstol handler om danske arbejdspladser.
Ønsker vi et Danmark med et innovativt erhvervsliv med en global rækkevidde, bliver vi som politikere nødt til at levere de rammevilkår, der er nødvendige, for at virksomhederne kan klare sig i konkurrencen.
For alternativet er ikke, sådan som nogle forsøger at bilde os ind, at de andre sætter farten ned og venter på os, når vi på grund af egne benspænd ikke kan følge med.
Alternativet er, at vi sakker bagud, og at nye arbejdspladser ikke skabes i Danmark, men i vores nabolande.
I forhold til en folkeafstemning om dansk deltagelse i patentdomstolen er grundloven ganske klar.
Hvis ikke vi har fem sjettedeles flertal i Folketingssalen, skal spørgsmålet sættes til folkeafstemning.
I Venstre er vi af den opfattelse, at det kan give god mening at sætte EU-spørgsmål til afstemning.
Faktisk har vi hen over sommeren opfordret statsministeren ganske kraftigt til at sætte to af undtagelserne til afstemning.
Når vi derfor alligevel mener, at spørgsmålet om patentdomstolen bedst afklares her i Folketingssalen, er det, fordi folkeafstemninger skal forbeholdes spørgsmål, som mere grundlæggende rykker ved Danmarks forhold til Den Europæiske Union, altså de helt principielle spørgsmål om Danmarks tilknytning til EU, hvor der afgives suverænitet både i juridisk og politisk forstand.
Det er ikke tilfældet med patentdomstolen.
Her er tale om et spørgsmål af primært teknisk karakter.
Folketinget har allerede afgivet suverænitet i patentspørgsmål.
Det gjorde vi i 1989 ved aftalen om den europæiske patentkonvention, i 1992 ved aftalen om EF-patenter og senest i 2005 ved ændringen af den europæiske patentkonvention.
Alle tre gange lykkedes det at nå til enighed her i salen.
Derfor er det mit håb, at vi trods bekymringer og indvendinger endnu en gang kan få det rigtige flertal her i salen.
Så jeg vil kraftigt opfordre regeringen til at arbejde for at bringe alle Folketingets partier med om bord, så Danmark kan være med i det fælles patent.
Skulle det alligevel ende med en folkeafstemning den 25. maj, skal ministeren vide, at Venstre er klar.
Vi er klar til at kæmpe for europæiske løsninger der, hvor det giver mening.
Vi er klar til at kæmpe for danske arbejdspladser.
Tak for ordet.