runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2013-11-20:
Tak for det, formand.
Det er sådan, at uanset hvilken udlænding der er på tålt ophold, så er situationen den, at denne jo grundlæggende er uønsket her i landet, som følge af de forhold, der har ført til, at man er på tålt ophold, og derfor skal man også rejse ud af landet.
Og der er de muligheder, der nu engang er, herunder også brugen af elektronisk fodlænke.
I de konkrete sager bliver der selvfølgelig truffet foranstaltninger, som gør, at man kan skærme den pågældende af over for andre, at man kan beskytte den pågældende – det kan være forskelligt fra sag til sag; det vil jeg ikke gå ind i her, al den stund at det ikke er mig, der behandler de her konkrete sager.
Men helt grundlæggende er det regeringens opfattelse, at personer, som er her i landet på såkaldt tålt ophold, er uønskede her, og de skal også rejse ud af landet.
Så er der nogle, vi ikke kan sende ud af landet, og det er derfor, at de er på tålt ophold.
Martin Henriksen (DF), 2013-11-20:
Men spørgsmålet er jo egentlig, om ministeren vil sørge for, at man i større grad bruger de her elektroniske fodlænker, for det er jo rigtigt nok, at muligheden er der i dag, og det er rigtigt nok, at den blev indført i 2010, så vidt jeg husker.
Men man kan jo også se, at det ikke er noget, der bliver brugt, og derfor er det jo meget relevant at kigge på, om ikke det her kunne være en måde.
Der vil selvfølgelig være en udgift, hvis det var, man skulle implementere det i startfasen, men på den lange bane kunne det være noget, som rent faktisk kunne spare det danske samfund for en masse ressourcer, fordi man f.eks. undgår, at der er nogen på tålt ophold, der skal have vagter, som man skal betale for, og som samfundet skal betale for.
Man kunne forebygge noget kriminalitet, og man ville også have nemmere ved at opklare kriminalitet, hvis det var, at man havde elektronisk fodlænke på, hvis det var, man var på tålt ophold.
Så spørgsmålet er egentlig, om ikke ministeren vil arbejde videre på de regler, der er, sådan at udlændinge på tålt ophold som udgangspunkt skal have en elektronisk fodlænke på, når de opholder sig på ordningen.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-20:
Altså, det er jo en velkendt sag, at politiet er rimelig magtesløse over for personer på tålt ophold, som kan færdes frit, og derfor synes vi også, det er oplagt at spørge justitsministeren, om man ikke skulle bruge noget moderne teknologi til at holde styr på de pågældende, der bliver ved med at lave kriminalitet, nemlig det her med elektroniske fodlænker.
Ministeren er jo egentlig godt bekendt med, at denne mulighed allerede eksisterer efter mange overtrædelser – det blev også sagt i det første svar – men kunne ministeren ikke her i dag, når vi nu har spørgetid, forsikre Folketinget om og i et meget klart svar, uden udenomssnak, fortælle os, at den mulighed skal benyttes i sådan nogle sager, så vi ikke bruger 7 mio. kr. om året af skatteborgernes penge på at hyre vagter til at holde øje med sådanne personer?
Morten Bødskov (S), 2013-11-20:
Så klarer vi det på den måde, glimrende.
Altså, holdningen til udlændinge på tålt ophold er ganske klar – det håber jeg at hr. Peter Skaarup har forstået – nemlig at det er personer, der er uønskede i Danmark, og derfor skal de rejse ud af landet.
Så pålægges de jo som udgangspunkt opholds- og meldepligt i Center Sandholm, og der er mulighed for at anvende elektroniske fodlænker, og det er Udlændingestyrelsen, som beslutter det.
Rammerne for de her regler blev til dengang, da hr. Peter Skaarups parti havde lidt mere indflydelse på dansk politik, end de har i dag; de er fra 2009, og de regler er der ikke ændret ved.
Så mulighederne er der, og det er jo selvfølgelig op til myndighederne at vurdere, hvornår de skal bruges.
Kim Christiansen (DF), 2013-11-21:
Tak for det, hr. formand.
Jeg anerkender naturligvis, at Socialdemokratiet er større end Dansk Folkeparti – endnu i hvert fald.
Så derfor var det helt rimeligt, at hr. Rasmus Prehn fik lov at få ordet først.
Det her er jo en glædens dag.
Det er endnu et sporvognsprojekt, vi skal vedtage.
Man er godt i gang i Aarhus, der er gode projekter på undersøgelsesstadiet i Aalborg, og man er også i Odense meget langt med nogle planer.
Jeg kan jo huske kampen i 2009, hvor Dansk Folkeparti kæmpede for at få 700 mio. kr. til letbanen i Aarhus.
Der er ingen tvivl om, at vi med den her bane i Ring 3-korridoren i København fra Lundtofte til Ishøj får bundet alle S-togsfingrene sammen, og at det vil give den kollektive trafik et enormt løft og forhåbentlig også tage noget af biltrafikken væk fra Ring 3.
Det her vil jo gøre, at man ikke nødvendigvis skal ind og vende inde på hovedbanegården hver gang, og det tror jeg vil give den kollektive trafik et rigtig stort løft.
Jeg håber også, det her blot er starten på et større letbanenet i København, så vi kan få sporvognene tilbage i de store danske byer og få nogle af busserne ud på den måde.
Det her er i hvert fald en god begyndelse, som Dansk Folkeparti naturligvis bakker fuldt op om.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
Jeg synes, at ordføreren siger det på en meget kløgtig måde, og jeg vil derfor gerne kigge på, hvad vi kan gøre i forligskredsen.
Næste gang, vi mødes, kan vi vende den kommentar, som ordføreren kom med.
Andreas Steenberg (RV), 2013-11-21:
Radikale Venstre har i mange år, især lokalt i ringbyerne, haft en letbane i Ring 3 som mærkesag.
Letbanen binder S-togslinjerne sammen på tværs og forbinder Danmarks Tekniske Universitet, Herlev Hospital og Glostrup Hospital med S-togsnettet.
Der står også, at det tal kan stige til 18 millioner passagerer, hvis kommunerne laver byudvikling langs letbanen og dens stationer.
På den måde vil letbanen give et løft til udviklingen i ringbyerne og hovedstaden som sådan.
Den vil mindske trængslen, den vil skabe en bedre sammenhæng mellem S-tog, regionaltog, metro og busser, fordi den udfylder et hul for de mange, der skal rejse på tværs af ringbyerne, og som i dag i princippet skal ind og vende på Københavns Hovedbanegård eller andre steder, når de skal tage toget.
Letbanen koster 3,44 mia. kr.
Staten betaler knap 1,8 mia. kr., mens kommunerne og regionen betaler resten.
Det betyder også, at kommunerne har interesse i projektet og i at byudvikle langs banen.
Hvis vi skal have flere over i den kollektive trafik, er det afgørende, at den kan konkurrere med bilen tidsmæssigt, og at folk kan bo, arbejde, hente børn, købe ind osv. i nærheden af en station.
Derfor er jeg rigtig glad for, at kommunerne har planer om at udbygge erhverv og boliger langs letbanen, for det vil få endnu flere til at bruge letbanen og bruge det øvrige kollektive trafiknet.
Processen herfra er, at der bliver lavet en såkaldt VVM-undersøgelse, og når den er færdig, skal vi vedtage en anlægslov her i Folketinget.
I den her VVM-undersøgelse bliver der lavet en analyse af et tilkøb omkring Danmarks Tekniske Universitet, hvor der efter radikal mening kan laves en meget bedre linjeføring.
Partierne bag aftalen har aftalt, at vi får undersøgt den alternative linjeføring, og så må vi senest i 2015 tage stilling til, om vi vil lave den ændring.
Villum Christensen (LA), 2013-11-21:
Som aftalepartner kan Liberal Alliance naturligvis støtte dette lovforslag, der medfører oprettelse af et interessentskab for letbane på Ring 3.
I Liberal Alliance er vi enige i, at etableringen af letbanen er et afgørende element i løsningen af trængselsudfordringerne omkring København, og vi ser frem til at følge fremskridtet i dette projekt.
Vi håber rigtig meget – vi har allerede været inde på det – at vi får en sløjfe ind omkring DTU, og der kan jeg måske bidrage med et eksempel fra Slagelse, selv om det er i mindre omfang.
Da universitetet blev lagt ned til banen, steg studenterantallet med langt over 50 pct.
Det kunne jo være, at også DTU var interesseret i at udvide tilgængeligheden for de studerende.
Det vil sige, at kundegrundlaget simpelt hen stiger voldsomt for universitetet, og jeg ved, disse universiteter nogle gange er i besiddelse af større pengekasser.
Som altid når et lovforslag giver en minister ret til at foretage ekspropriationer, vil Liberal Alliance være optaget af, at det sker inden for gældende regler.
Det ligger os meget på sinde, at de berørte lodsejere kompenseres i nøje overensstemmelse med lovgivningen.
I den forbindelse forventer vi naturligvis, at det også bliver efterlevet i denne sag.
Med disse ord vil jeg meddele, at vi kan støtte forslaget.
Mike Legarth (KF), 2013-11-21:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti kan også støtte det her lovforslag.
Det er jo en aftale, der har været på vej rigtig lang tid.
Det startede i 2009, og i den sidste del har de 11 kommuner været involveret i processen, og nu er der opbakning også derfra.
Nu får vi en meget bedre kollektiv trafik, og det er vi jo optaget af i Det Konservative Folkeparti, for det gør jo, at vi får flyttet nogle væk fra gader og stræder, altså fra vejene.
Så bliver der mere plads til dem, som er afhængige af deres bil, så alene det er jo positivt, og den kollektive trafik bliver bundet meget bedre sammen.
S-togene bliver bundet sammem med metroen, de regionale tog og busstationerne, så samlet set er det en rigtig god idé med letbane på Ring 3. Der er så nogle ændringsforslag, nogle ønsker rundtomkring, vi skal se på.
En af de ting, der er blevet bragt frem, er DTU-svinget, hvis man kan kalde det det, men lokalt er der også andre relevante bekymringer og udfordringer, som vi bør se på, så vi ikke får gennemført en letbane, som nogle steder giver nogle problemer og udfordringer, som ikke var tilsigtede og hensigten.
Med de ord støtter vi det her lovforslag.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-21:
Mener ministeren ikke, at Metroselskabet har nok at gøre med det, de står midt i, om jeg så må sige, altså at de har rigeligt med problemer til ikke også at skulle forestå et nyt letbaneprojekt på Ring 3, og at de derfor ikke burde være det naturlige førstevalg?
Man kunne jo også, hvis man ikke skulle pege på Movia, pege på f.eks. Banedanmark til anlæg af banelegemet derude.
Mike Legarth (KF), 2013-11-21:
Jamen ministeren misforstår fuldstændig den position, jeg har.
Det, jeg taler om, er, at vi skal have et Post Danmark, og indtil videre er det Post Danmark, der har befordringspligten, og det betaler vi – ikke som stat, for det er uden tilskud, men som borgere – nogle penge for.
Men der skal altså et monopol til, at man kan kræve, er det 7,30 kr. for at bringe et A-brev ud og 5,40 kr. for et B-brev?
Ministeren må da kunne se, at det er et åbenlyst konkurrencemæssigt problem, hvis nu Post Danmark tjener gode penge på den del og bruger dem til at sælge andre ydelser billigt i konkurrence med andre virksomheder.
Jeg har ikke sagt, at det er sådan.
Jeg har bare sagt, at jeg gerne vil have gennemskuelighed, jeg vil gerne have transparens, jeg vil gerne have, at offentligheden kan se de regnskaber, Post Danmark har, og se, at den overflytning af overskud ikke sker.
Det er da et simpelt budskab og ønske at have.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
Metroselskabet har erfaringer med at bygge metroer, og metroer og letbaner minder jo lidt om hinanden.
Metroen befinder sig under jorden, mens letbanen befinder sig over jorden.
Vi har ikke tilsvarende selskaber, der har viden om den form for anlæg, som Metroselskabet har.
Så derfor er Metroselskabet den oplagte aktør i forhold til etableringen af en letbane på Ring 3.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-21:
Jamen så vil jeg da bare bruge min anden mulighed her til at opfordre et eller flere af forligspartierne til at henvende sig til ministeren og bede om at få aftalen genåbnet, så vi kan få diskuteret postbefordringen på de små øer.
For måske er der i virkeligheden mulighed for at forbedre den i overensstemmelse med de krav, man har på de små øer.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at hele Danmark har en sikkerhed for, at de kan få leveret post.
Det, vi lægger op til med de små ændringer, vi laver af postloven den her gang, er at gøre Post Danmark robust, så man også i fremtiden kan få post alle steder i Danmark.
Der er en ulighed, som vi jo er kommet i møde ved at give økonomisk kompensation til øerne, for vi er opmærksomme på, at de ikke er i samme situation som andre – slet ikke, hvis man bor på en af de helt små øer.
Jeg mener, at der er taget stilling til det i det forslag, vi fremsætter, og at det er balanceret, men samtidig sørger vi for, at vi også har et Post Danmark i fremtiden.
Og det synes jeg sådan set er det vigtige med det her forslag.
Men tak til alle for kommentarerne.
Villum Christensen (LA), 2013-11-21:
Det er nok lidt i det samme spor, som hr. Brian Mikkelsen var i før, for jeg forstod ikke helt svaret.
Jeg vil egentlig gerne spørge lidt mere præcist: Synes ministeren, at det her er en rigtig måde at organisere det på, når det kan lade sig gøre, at postvæsenet kan skrue rigtig meget op for prisen på brevforsendelser, så den altså kan blive op til 9 kr. for et A-brev, og så samtidig kan dumpe prisen på de adresseløse forsendelser, således at det, som jeg sagde i min ordførertale, koster 20 gange så meget at sende et brev som at sende en adresseløs forsendelse?
For så siger det sig selv, at man skubber nogle af de private distributører ud af markedet.
Er det rimeligt at forestille sig, at man kan have så stor en forskel?
For det er jo spørgsmålet, om man går ud med breve og så tager en forsendelse med eller omvendt, som jeg også sagde i min ordførertale.
Er der ikke grænser for, hvor stor forskel der skal være, hvis postvæsenet skal kunne putte med sin omkostningsberegning, når man markedsfører sig på det her felt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
De andre partier har ligesom Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance indgået en aftale, og det er den aftale, der ligger til grund for den behandling, vi har i Folketinget. Det, vi som Folketing har en mulighed for at forholde os til, er reguleringen af prisen på B-breve, og det er jo et fokus, vi har, fordi vi stiller nogle særlige krav til udbringning af B-breve.
Ellers er det op til Post Danmark at regulere sine takster som enhver anden virksomhed, fordi de selvfølgelig er i konkurrence med andre.
Samtidig stiller vi jo nogle krav til Post Danmark, som vi ikke på samme måde kan stille til andre private virksomheder, om, at de skal levere postbefordring til hele Danmark.
Jeg tror, at man vil kunne finde flere eksempler på, at deres konkurrenter ikke gør det.
Villum Christensen (LA), 2013-11-21:
Ikke desto mindre strammer man altså skruen der, hvor der er en monopollignende situation, og dumper – nu ved jeg, at man i Socialistisk Folkeparti er meget mod social dumping – priserne et andet sted.
Men lad det nu være.
I forhold til konkurrencelovgivningen kan man så stille et meget præcist spørgsmål
: Mener ministeren, at Post Danmark indtager en dominerende stilling, eller mener man det ikke?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
Der er jo ingen tvivl om, at Post Danmark er en stor virksomhed i Danmark.
De bringer post ud til rigtig mange danskere, og hvis vi sammenligner med en anden stor leverandør, kan vi se, at f.eks. Tele Danmark i hvert fald i gamle dage også var en af dem, der sad tungt på markedet.
Så jo, Post Danmark leverer til rigtig mange danskere.
Samtidig stiller vi en del krav til Post Danmark, da det er en virksomhed, som staten ejer.
Vi stiller krav til, hvornår de skal bringe breve ud, at de skal gøre det til døren osv., hvilket vi ikke kræver af private leverandører.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-11-21:
Det er af samme skuffe, for det er jo således, at Post Danmark udnytter sin monopolstilling på områder af markedet til at sætte prisen højt op for så at bruge provenuet på at dumpe priserne på det frie marked.
Det, jeg godt vil spørge ministeren om, er, om ministeren vil gribe ind over for det forhold, således at der bliver en fair konkurrence med den her monopolvirksomhed på det frie marked.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
Nej, jeg vil ikke gribe ind, i forhold til om Post Danmark har ret til at dele B-breve ud.
Jeg har heller ikke noteret mig, at nogen af deres konkurrenter er interesseret i at dele B-breve ud.
Men jo, det er rigtigt, at Post Danmark har monopol på udbringning af B-breve, men jeg har endnu ikke noteret mig nogen, der har vist interesse i at udbringe B-breve.
Man kan også se, at antallet af B-breve er hastigt faldende i Danmark, og det gør måske også, at deres konkurrenter ikke ser den store forretningsmodel i at byde ind på eventuelt at skulle overtage B-brevene.
Derudover er det jo samtlige partier – også Venstre – der har sagt, at det er en god idé, at vi har et Post Danmark, der har befordringspligt i hele Danmark.
Post Danmark skal selvfølgelig overholde reglerne, og det gælder sådan set alle regler, også konkurrencereglerne.
Det er en privat virksomhed.
Når det gælder B-breve, stiller vi jo nogle krav til Post Danmark, som vi ikke kan stille til nogen andre, fordi det er en statsejet virksomhed og vi forventer, at de udbringer B-breve, og fordi der ikke er andre, der er interesseret i at overtage udbringningen af dem.
Når det så er sagt, synes jeg altså også, man skal være opmærksom på, at der hviler nogle særlige pligter på Post Danmark.
Det betyder jo egentlig, at de er stillet ulige i konkurrencen med deres konkurrenter, der kan vælge kun at fokusere visse steder, nemlig der, hvor der i virkeligheden er en god forretning.
Så selvfølgelig skal Post Danmark overholde reglerne, men jeg synes sådan set ofte, at de er ulige stillet i forhold til deres konkurrenter.
Mike Legarth (KF), 2013-11-21:
Tak for det.
Vil ministeren være med til at indføre, at Post Danmark laver et særskilt regnskab for det monopolarbejde, man har med hensyn til postudbringning?
Det vil altså sige, at man i regnskaberne skal kunne se, hvad indtægterne ved postudbringning er – og nu taler vi A- og B-breve.
Derudover vil vi gerne have særskilt regnskab for adresseløse forsendelser og andre ting.
For det, debatten går på, og det, der er vores ønske, er at sikre, at de private brev- og pakkedistributører ikke udkonkurreres af et Post Danmark, der bruger et overskud fra monopolvirksomhed til at sælge billigere produkter – altså uddeling af andre breve, adresseløse forsendelser, reklamer og lignende – og med penge tjent ved monopoludbringningen af A- og B-breve udkonkurrerer private virksomheder.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
Altså, nu er der jo ikke monopol på A-breve.
Der er sådan set andre, der også leverer breve på almindelig vis i Danmark.
Det, man kan sige der decideret er monopol på, hvor Post Danmark har en særlig pligt, og hvor vi som Folketing er optaget af det, er udbringningen af B-breve.
Det skal man være opmærksom på.
Hvis det nu var sådan, at der var rigtig mange virksomheder, som kom og sagde, at de godt kunne tænke sig at overtage den forretning, så kunne vi da kigge på det.
Men mit syn på det er sådan set, at jeg ikke har oplevet nogen, der er interesseret i det.
Det er en dårlig forretningsmodel.
Men det er jo noget, vi som Folketing har sagt at vi gerne vil sørge for alligevel.
Vi vil gerne have, at alle danskere får adgang til post.
Der må jeg sige at vores tilgang fra regeringens side er meget klar: Vi ønsker, at alle danskere skal have adgang til post.
Det forudsætter, at Post Danmark kan drives på ordentlige vilkår, herunder også, at det kan betale sig at udbringe B-breve.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-21:
Men Metroselskabet har vel ikke demonstreret – hvad skal man sige – overordentlig dygtig ledelse og gennemførelse af det Cityringprojekt, man er i gang med, stadig væk i henseende til de problemer, man står midt i og er rendt ind i, af forskellig karakter, og hvor alt på nuværende tidspunkt tyder på, at Metrocityringen forsinkes voldsomt med en deraf følgende fordyrelse af projektet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-21:
Som jeg har fået det oplyst, er Metrocityringen jo ikke forsinket i forhold til den politiske aftale om, at den skal være færdig i 2018.
Men når det er sagt, er der jo nogle usikkerhedselementer som bl.a. det, at Københavns Kommune har ændret praksis, i forhold til hvilken lovgivning man bruger.
Det har de gjort for at skabe åbenhed, give klagemuligheder til borgerne osv.
Men det betyder jo også, at man kan se, at der sker forsinkelser.
At der sker forsinkelser, i forhold til at klagerne bliver inddraget, er ikke nødvendigvis Metroselskabets ansvar.
Men det synes jeg ligesom hører til et andet sted.
Og når det er sagt, er det dem, der har erfaring med det her med at bygge metroer.
Jeg vil gerne have en letbane på Ring 3, og derfor vil jeg også gerne have nogle, der har erfaring med det og viden om, hvad man kan løbe ind i af udfordringer.
Det må man sige at Metroselskabet har.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-11-21:
På vegne af fru Merete Riisager, som desværre ikke kunne være til stede i dag, skal jeg oplæse følgende korte ordførertale
Med dette lovforslag fjerner man kravet om en partnerskabsaftale med en professionshøjskole som forudsætning for erhvervsakademiernes udbud og udvikling af professionsbacheloruddannelser.
Liberal Alliance bifalder, at uddannelsessteder generelt sættes fri til at udvikle udbud af uddannelser i forhold til de faglige krav, der stilles af virksomhederne.
Vi stiller os derfor positive over for L 63.
Vivi Kier (KF), 2013-11-21:
Min tale kan også blive kort.
Fra konservativ side er vi også positive over for det her forslag.
Rigtig mange ordførere før mig har gennemgået alle elementerne i forslaget, så det vil jeg undlade at gøre en gang til.
Fra konservativ side siger vi ja til, at vi sikrer en stærk og selvstændig erhvervsakademisektor, samt at vi styrker profilen som praksisnær uddannelses- og vidensinstitution.
Med de ord er vi positive over for forslaget.