runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Deraf kan man jo lære, at man altid skal være omhyggelig med sin forberedelse.
Jeg vil bare sige, at jeg har aftalt med regeringen, at vi ikke taler om næser.
Vi taler om, at vi i fællesskab er blevet enige om, at noget ikke har været helt godt nok, og det beklager vi.
Man kan næsten sige, at når man selv beklager, at man ikke har gjort noget godt nok, så har det måske større effekt, end når nogle andre beklager, at man ikke har gjort noget godt nok.
Det er vi meget, meget glade for.
Jeg er helt opmærksom på det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll nævner om kvaliteten af svar på spørgsmålene.
Når jeg ikke har valgt at inddrage den konkrete aktuelle sag i drøftelsen også af vedtagelsen, så er det, fordi det er en sag, der er under behandling og jo heller ikke er fuldt afklaret.
Så om ikke andet kunne man jo henvise til, at man ikke rigtig vidste, hvad jeg snakkede om.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-06:
Jeg synes sådan set, at debatten, i hvert fald med Enhedslisten, udvikler sig ret positivt, fordi vi fremadrettet kan få lavet nogle mere fornuftige arbejdsforhold for Folketinget.
Det jo sådan set det, der er formålet – al polemik skrællet væk.
Det kan også være, at Liberal Alliance og Enhedslisten har nogle særlige interesser i det, fordi ingen af partierne på noget tidspunkt har siddet på regeringsbænkene.
Så det kan godt være, at vi kan lave en eller anden uhellig alliance der.
Så vil jeg egentlig også godt kvittere for, at man har fået lavet et forslag til vedtagelse, hvor man giver en halv næse til regeringen.
En halv næse er selvfølgelig bedre end ingen næse, så der kommer lidt hen ad vejen.
Jeg vil dog bare gerne sige, at fra Liberal Alliances side ville vi også gerne have gået ind i at kritisere regeringen for, at man ikke svarer fyldestgørende, og det er netop i forlængelse af, at vi sammen med Enhedslisten og i øvrigt Dansk Folkeparti den 1. juni har sendt en klage over økonomi- og indenrigsministeren til Folketingets formand.
Jeg synes egentlig, det er flot, man har fået regeringen med på denne lille halve næse.
Men hvis vi havde vidst, at Enhedslisten var frisk på så klar kritik, havde vi nok lagt op til noget større og mere krasbørstigt.
Karina Adsbøl (DF), 2012-06-06:
Det undrer mig lidt, at Enhedslisten vælger at gå med i det forslag til vedtagelse, som er fremsat her, for det, der står i det sidste afsnit, er: »Derfor beklager Folketinget, at lovforslag i visse tilfælde er udsendt med meget korte høringsfrister, selv om Folketinget anerkender, at det politiske arbejde kan nødvendiggøre dette.«
Er det ikke sådan lidt en undskyldning, sådan en lidt ambivalent holdning fra Enhedslisten side?
Jeg mener, der er stor ambivalens i det her.
Hvorfor har Enhedslisten valgt at gå med i det her forslag til vedtagelse?
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Jeg tror sådan set, det er fremgået af flere indlæg – også fra hr. Kristian Jensen – at han i grunden er lidt ked af, at han ikke selv har fået formuleret et lidt mere skrapt forslag til vedtagelse over for regeringen.
For sagen er jo, at når det står på den måde, det gør her, er det, fordi det, vi beklager, er de gange, hvor det er sket, og hvor der ikke er rigtig gode saglige grunde til, at det er sket.
Men samtidig har det jo været vigtigt for os at give den indrømmelse til regeringen – og både tidligere og kommende regeringer i øvrigt – at det selvfølgelig nogle gange er nødvendigt, at det kommer til at gå hurtigere, end hvad godt ellers er, og det har alle jo været enige om i dag.
Jeg synes, man skal tage det som et meget, meget positiv udtryk, at regeringspartierne sammen med Enhedslisten i enighed beklager, at noget ikke har været godt nok.
Det er meget sjældent, det sker, at regeringspartier er med på det, skulle jeg hilse at sige.
Karina Adsbøl (DF), 2012-06-06:
Jamen hvor er handlingen?
Der står ikke noget om handling.
Enhedslisten stiller jo ikke rigtig nogen krav til regeringen om, at der også skal ske noget handling omkring det her, og det undrer mig bare lidt, at Enhedslisten ligesom går med i det her.
Jeg kan ikke se, at Enhedslisten er kommet med noget forslag om, at der nu skal handles, og at man skal gøre sådan og sådan.
Det står der ikke noget om.
Der er Enhedslisten faldet lidt af på den, er de ikke det?
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Jeg tror sådan set, der kan findes rigtig mange eksempler på, at Enhedslisten er faldet af på den, selv om jeg kan se, at statsministeren måske synes, vi skulle være faldet lidt mere, men pointen er jo bare den ganske banale, at vi her siger, at det er vigtigt at fastsætte rimelige høringsfrister, og så beklager vi, at det ikke er sket i alle tilfælde.
Og for mig er det i hvert fald ret indlysende, at hvis det ikke bliver bedre næste år, kan det godt være, at beklagelsen bliver meget større.
Men man kunne jo godt gøre, som oppositionspartierne har valgt at gøre, nemlig at skrive, at man opfordrer regeringen til at sikre bedre lovkvalitet.
Hvis problemet er det, skal jeg gerne sige, at det synes Enhedslisten også er rigtig vigtigt at man gør.
Og en af måderne at gøre det på er faktisk ved at sikre ordentlige høringsfrister.
Men jeg mener sådan set også, at det er det, der står i forslagene til vedtagelse.
Jeg tror måske, at en af udfordringerne her er, at der ikke er så stor forskel på de to forslag til vedtagelse, andet end at det, regeringspartierne kommer med sammen med Enhedslisten, er lidt skrappere i kritikken af regeringen, end det, oppositionen har kunnet tage sig sammen til at skrive.
Det kan jeg godt love at vi vil.
Jeg vil dog med hensyn til det der med at nægte at lave konkrete ændringsforslag for oppositionspolitikere sige, at jeg er bange for, at jeg har været medvirkende til at fremme den proces i embedsmandsværket, for jeg blev udsat for præcis det samme i den tidligere regerings periode og fik ikke klaget, kritiseret og brokket mig nok over det.
Så nogle har måske troet, at når jeg ikke råbte op, var det nok et tegn på, at det var en vej, man godt kunne betræde.
Men jeg er helt enig med hr. Kristian Jensen i, at det er fuldstændig uacceptabelt.
Så vil jeg bare i al stilfærdighed til det med sproget sige, at når man som jeg har været en del af roliganbevægelsen, så er klaphatte jo ikke nogen sådan rigtig grim betegnelse; så er det lidt kærligt ment.
Kristian Jensen (V), 2012-06-06:
Det er da i hvert fald en betegnelse, som er festlig uden at være smuk, som er kendetegnende uden egentlig at være nyttig, og det kan da godt være en meget god betegnelse for regeringen.
Jeg vil også bare gerne her kvittere for det forslag, som hr. Per Clausen kom med tidligere – og give Venstres tilsagn til det – om, uden at vi i dag har fået et konkret forslag eller lagt os fast på et bestemt antal dage, at få indført en regel om, at der bliver en rimelig høringsfrist, at der bliver mulighed for at sikre, at de parter og organisationer, der skal bidrage til god lovkvalitet, får tid til at gennemlæse lovgivningen i ordentlig tid. Så må vi sige, at der så i de særlige tilfælde, hvor vi af lovtekniske grunde skal have en kortere frist, skal være mulighed for, at et flertal i Folketinget kan dispensere, men kun hvis et flertal kan overbevises om, at det er nødvendigt.
Jeg vil gerne anerkende ideen og give et tilsagn om, at Venstre vil støtte det.
Jeg vil sige, at det forslag til vedtagelse, som hr. Per Clausen er med til at fremsætte, ganske rigtigt har en næse til regeringen, men desværre fokuseres der snævert alene på emnet høringsfrister.
Jeg vil bare høre hr. Per Clausen, om Enhedslisten vil være med til at sikre, at der også på andre områder vil være mere fokus på god regeringsførelse.
Her tænker jeg bl.a. på de spørgsmål, der er blevet rejst, om, at der bliver givet teknisk bistand til udarbejdelse af ændringsforslag, hvis der er forslag om det fra et folketingsmedlem.
Jeg tænker på spørgsmålet om at få oversendt svarene til Folketingets udvalg, i stedet for at ministre benytter lejligheden til at gå i pressen med oplysningerne, inden udvalget har fået oplysningerne.
Per Clausen (EL), 2012-06-06:
Jeg synes, at der er meget i den her debat, der tyder på, at vi kan mødes i Udvalget for Forretningsordenen og måske gennemføre en række tiltag i et samarbejde mellem oppositionen, regeringspartierne og os, som vil føre til, at der bliver bedre muligheder for at få en god lovbehandling.
Det synes jeg er rigtig godt.
Så vil jeg takke for, at der ikke var nogen i oppositionen, der havde fundet nogle citater, hvor jeg havde sagt noget grimt om nogle tidligere ministre, som jeg ikke skulle have gjort.
Sådan er det jo i politik, at man somme tider taler hurtigt, og det er ikke altid, at ens tankevirksomhed er lige så hurtig som talegaverne; det kender jeg godt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-07:
Jo, jo.
Hver gang, der er et flertal, så er det en sejr for folkestyret, for så er det vel et udtryk for, at folkets røst er blevet hørt på Borgen.
Men det, jeg egentlig ville sige, er, at jeg også bare glæder mig over, at nogle af de tanker – der har været i nogle af de partier, der i dag står bag det her forslag – om, at det skulle være fuldstændig kønsneutralt også i forhold til de ... hvad hedder det ... nu mister jeg ordet ... i forhold til ... hvad hedder det ... altså i forhold til den måde, man skal læse ...
ja, undskyld, jeg taber lige ordet.
Jeg har ikke fået frokost, fordi der har været debat hele tiden.
Pointen er, at nogle af partierne i den røde blot ønskede, at det skulle have været endnu mere kønsneutralt, så det var det samme, man sagde, lige meget om det var mand-mand eller mand-kvinde.
Tak for det.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-07:
Jeg synes jo, det er besynderligt at se, at ministeren allerede står deroppe og fejrer, at man får vedtaget det her lovforslag og samtidig roser og priser, at der er forskelligheder blandt mennesker og blandt forskellige parforhold.
Altså, det, man i realiteten fra ministerens side fejrer, er jo, at man opløser forskellighederne, og jeg forstår simpelt hen ikke, at det ikke trænger ind på lystavlen hos de politikere og den minister, der står på talerstolen.
Jeg forstår heller ikke, hvordan det kan være, at ministeren står her, og lige om lidt vedtager Folketinget en lovgivning, hvor der ikke er overblik over, hvilke konsekvenser det vil have i forhold til andre lovgivninger.
Ved andenbehandlingen spurgte jeg socialministeren, hvilke konsekvenser det her får i forhold til andre lovforslag og i forhold til andre bekendtgørelser osv., og der kunne ministeren ikke svare, og man må bare konstatere, at ministeren mellem anden- og tredjebehandlingen ikke har gjort sig nogen tanker om, hvilke konsekvenser det vil få.
Derfor er der jo tale om lovsjusk, og derfor forstår jeg ikke, hvorfor regeringen ikke vil vente til et senere tidspunkt, hvor der er fuldstændig klarhed over, hvilke konsekvenser det vil få for de mennesker, det berører.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Altså, jeg ved godt, at det er en DF-holdning, at der skulle være tale om lovsjusk.
Men bare fordi regeringen ikke lægger det frem, som DF gerne vil høre, behøver det ikke nødvendigvis at betyde, at der er tale om sjusk.
Hr. Martin Henriksen siger, at jeg ikke kan svare på, hvad man får, og hvad konsekvenserne bliver.
Men det er jo ikke korrekt.
Man får et ægteskab.
Man kan kalde sig ægtefæller, og man får en vielsesattest, uanset om man indgår ægteskab med en af samme køn eller med en af det modsatte køn.
Vi har hele tiden lagt tingene meget åbent frem og sagt, at loven skulle vedtages i to tempi.
Først er der det, der handler om ægteskab, og det næste kommer i forbindelse med at få lavet en udredning af, hvilke følgelove der skal ændres. Så det, man får, er et ægteskab.
Det er velbeskrevet, og det har samme retsvirkninger, som man i dag får, når man indgår et registreret partnerskab.
Sådan vil det blive ved med at være, indtil vi laver det om.
Jamen det er faktisk også det, jeg er glad over.
Jeg er oprigtigt utrolig glad for og også stolt af, at et så stort flertal i Folketinget vil stemme for regeringens lovforslag.
Vi har jo lagt et lovforslag frem og har i lang tid ikke rigtig kunnet formidlinger på, hvem der ville stemme hvad.
Nu får vi så at vide, at der heldigvis vil være et rigtig stort flertal for lovforslaget.
Jeg synes, det er en sejr for vores folkestyre, at når det virkelig gælder, så vil folk gerne løsrive sig fra det, der handler om rød og blå blok.
Det, jeg har sagt – og har sagt med stolthed – er, at der ikke findes nogen fra hverken Socialdemokraterne, Enhedslisten, De Radikale eller SF, der har ytret ønske om overhovedet at tage stilling til, hvorvidt man skulle stilles frit.
Vi er enige: Vi går ind for, at homoseksuelle skal have ret til at kalde sig ægtefolk.
Martin Geertsen (V), 2012-06-07:
Det er jo sådan set ministeren selv, der fremhæver det som en central pointe i sin tale, at der er forskellige opfattelser af det her spørgsmål i Venstre og De Konservative.
Så er det bare, jeg spørger, om ministeren kender til fortilfælde, hvor noget lignende er foregået i den socialdemokratiske gruppe.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Altså, jeg synes, det er totalt langt ude at spørge om sådan noget.
Vi står lige nu og skal fejre, at homoseksuelle får ret til at indgå ægteskab.
Til det kan jeg bare konstatere, at der ikke har været en eneste i den her side af salen, der har sagt: Jeg er ikke enig i den holdning, der bliver lagt frem.
Vi er alle sammen enige, og det glæder mig, at vi i dag, den 7. juni 2012, i den røde side af salen er så enige, og at vi på den måde kan sige, at der hos os ikke er nogen, der ønsker et forbehold.
Martin Geertsen (V), 2012-06-07:
Nu har ministeren jo lige – i øvrigt sammen med andre her i Folketingssalen – causeret over det forhold, at V og K's grupper bliver stillet frit i det her spørgsmål.
Jeg skal bare lige spørge til ministerens hukommelse, nemlig om ministeren kan huske, hvordan det stod til i den socialdemokratiske gruppe i forbindelse med tilbagetrækningsreformen.
Var der fuldstændig enighed i det spørgsmål?
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Ja, ægteskabet er klart defineret, men hvem har defineret det, og hvor mange definitioner findes der, og er hr. Christian Langballes mere rigtig end min eller alle andres?
Jeg tror, det var hr. Søren Pind, der fra talerstolen sagde, at det her ikke gav mening.
Jeg vil sige, at for mig giver det mening.
For mig giver det her rigtig meget mening.
Grunden til, at den lovgivning, der skal ændres efterfølgende, altså al den følgelovgivning, der kan være, først kommer senere, er, at det kræver et forholdsvis stort udredningsarbejde.
Men jeg vil gerne sige, at når vi skal ændre børneloven, handler det jo ikke om de voksnes tarv, men om barnets tarv; når vi bliver nødt til at se på, om der er noget, der skal laves om i forbindelse med barsel eller adoption, eller hvis der er nogle af de andre lovgivninger, vi skal se på, skal vi tage udgangspunkt i barnets tarv og ikke i de voksnes ret til at indgå ægteskab.
Martin Henriksen (DF), 2012-06-07:
Men uanset hvad ministeren siger, er det jo udtryk for lovsjusk, når vi her i dag skal vedtage en lovgivning, og det har så en række konsekvenser, som vi i øvrigt ikke vil løfte sløret for.
Det kunne jo godt være, at der var nogen herinde i Folketinget – som måske var på vippen i forhold til i dag – som ville stemme anderledes, hvis de havde fået oplyst, hvilke konsekvenser det ville få i andre lovgivninger.
Altså, ministeren har selv nævnt, at det ville få konsekvenser i forhold til børneloven og barselregler osv.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, at man ikke har ønsket at oplyse Folketinget om det, inden forslaget skulle vedtages.
Men det får jeg nok ikke svar på i dag.
Jeg skal bare beklage, at regeringen tilsyneladende ikke har villet lyttet til det argument, der hedder, at et ægteskab er mellem en mand og en kvinde.
Det beklager jeg dybt.
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Det er egentlig bare for at fastholde, at det her for os jo drejer sig om en principiel uenighed.
Ministeren bruger ord som følsom og svær, men det er en principiel uenighed, vi diskuterer.
Det handler simpelt hen om, hvad et ægteskab er.
Og der vil jeg gerne korrigere: Det handler om, at politikere ikke bare med en omgang politisk new speak sprogligt skal omdefinere noget, der er helt veldefineret.
Det er faktisk det, vi vender os imod som grundforhold.
Ægteskabet er klart defineret.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-07:
Det er vel sådan set fair nok, og om andre partier fritstiller sig, er vel op til dem.
Og så vil jeg bare sige, at jeg egentlig synes, det er lidt trist, at ministeren bruger sin taletid på at gøre det her til rød og blå, og hvad ved jeg.
Det her er sådan set langt vigtigere end en eller anden plat blokpolitisk bemærkning fra ministeren, hvis jeg skal være helt ærlig.
Jeg vil også gerne sige, at jeg jo har en fortid, der gør, at jeg ved, at nogle af de her spørgsmål har slået meget dybe skår ned igennem nogle af de fire partier, som ministeren nu skamroser.
Jeg synes, man skal lade være med at gøre sig bedre, end man er.
Lad være med at drive det her ud i plat blokpolitik, og lad os glædes over, at der er et bredt flertal i Folketinget, der står bag.
Peter Juel Jensen (V), 2012-06-07:
Jeg undrer mig meget over, at ministeren har haft tid til at filosofere så meget over, hvordan Venstre stemmer, men ikke har forstået at udfylde sin rolle som minister og så fremlægge konsekvenserne, altså hvordan det kommer til at påvirke følgelovgivningen på det her område.
Så nu har ministeren chancen, hvis ministeren har så meget overskud: Hvordan kommer det her til at påvirke indholdet af børnelovgivningen?
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Men jeg forstår, at noget af det, jeg gik glip af, var en diskussion om, hvorvidt medlemmerne fra Venstre havde røget hash.
Nu kan jeg jo godt blive lidt i tvivl.
Jeg tror, at det, dengang man i 1989 skulle stemme om registreret partnerskab, også var en debat, der var følsom og svær.
Det var en debat, der resulterede i, at stort set hele den borgerlige side af det daværende Folketing var imod.
Det glæder mig rigtig meget, at den balance i dag, tror jeg, vil have forrykket sig.
Når vi ser, hvordan der vil blive trykket på knapperne, vil vi se, at der også i det borgerlige Danmark vil være et flertal, der nu vil gå ind for flere rettigheder til homoseksuelle.
Vi har hele tiden fra regeringens side sagt, at det var et forslag, vi lagde frem i to tempi.
I første omgang indfører vi muligheden for at indgå ægteskab for også homoseksuelle, og i anden omgang laver vi en udredning af den følgelovgivning, der er.
Så det har været et politisk valg, og det er det, der er begrundelsen.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-06-07:
Så er vi der igen.
Nu har ministeren igen scoret selvmål her i salen.
Jeg forstår, at ministeren prioriterer den her sag meget, meget højt, men allerede kort tid efter debatten begyndte, forlod ministeren salen og ved så ikke, hvad der er sket i den forløbne periode.
Ministeren sagde også: Jeg glæder mig til at trykke på knappen.
Jo, nu er ministeren altså meget, meget heldig, at debatten ikke sluttede 11.45, for så havde ministeren ikke kunnet trykke på knappen, for så havde ministeren ikke været her.
Jeg synes, det er pinligt og foragt for Folketinget.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Jamen hvad er alternativet?
Havde man forestillet sig, at jeg skulle danse et svar.
Ord betyder noget, og ord giver mening.
Vi har meget tydeligt i lovforslaget beskrevet, at den retstilstand, der er knyttet til det ægteskab, der kan blive indgået fra den 15. juni, hvorfra den nye ægteskabslov gælder, er den samme, som er knyttet til det registrerede partnerskab, vi kender i dag.
Efterfølgende ændringer af andre love, af vejledninger, af bekendtgørelser er der ved at blive foretaget en udredning af.
Det drejer sig om spørgsmål, som knytter sig naturligt til loven om, at homoseksuelle kan indgå ægteskab, men det knytter sig også til andre spørgsmål, som vi diskuterer.
Vi diskuterer bl.a. lige nu, om man skal kunne blive gravid med kendt donorsæd.
Vi kommer til at skulle tage nogle drøftelser af, hvordan vi juridisk skal klargøre børneloven.
Det kommer på den anden side af sommerferien.
Peter Juel Jensen (V), 2012-06-07:
Så kender vi det igen: ord, ord, ord!
Jeg stillede et konkret spørgsmål: Hvordan kommer det her til at påvirke en bestemt lovgivning?
Og så får jeg bare ord, ord, ord.
Ministeren er minister for et område, som børneloven hører ind under, og så må det være et meget legitimt spørgsmål at stille: Hvilke konsekvenser får det her for børneloven?
Det får vi først at vide bagefter.
Så kan ministeren da ikke forvente, at vi stemmer for et forslag, som hun ikke selv kender konsekvensen af.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Jeg kan godt forstå, at Venstre føler sig lidt stødt på manchetterne – det kan jeg i hvert fald lytte mig frem til.
Men jeg synes jo bare, at man må konstatere, at vi i Folketinget den ene gang efter den anden med års mellemrum har stået i den situation, at når der har skullet træffes nogle af de her store og vigtige beslutninger, har vi ikke været enige.
Vi var ikke enige, da man indførte registreret partnerskab; vi var heller ikke enige, da Folketinget besluttede, at man ikke længere som forældre skulle have ret til at slå sine egne børn; og vi er heller ikke altid enige i dag.
Det, jeg siger som minister, er, at jeg er rigtig glad for, at der er så mange, der i dag støtter op om regeringens forslag.
Vi har en udredning, der stadig pågår, og som der også bliver spurgt til, og jeg har sagt tydeligt, at jeg inviterer alle Folketingets partier til en drøftelse af, hvordan vi håndterer den udredning, når den er på plads.
Jamen, altså, det er så dejligt, at når vi er færdige med den her afstemning, går forhandlingerne om L 105 i gang, og der vil man så få lejlighed til at stille det spørgsmål.
Per Stig Møller (KF), 2012-06-07:
Jamen så må vi jo forvente, at kirkeministeren kommer op og besvarer, hvorfor han ikke har villet forhandle, og hvorfor han ikke har kunnet se en idé i at gennemføre den svenske form for ritualopbygning.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
For regeringen har det været rigtig vigtigt at sige til mennesker, at man kan indgå ægteskab, og at man kan gifte sig med den, man elsker.
Ritualet bliver udformet af kirken.
Det eneste, jeg sådan set har med det at gøre, er, at det naturligvis i nogen grad bestemmes af ægteskabslovens gyldighedsbetingelser i § 20, stk. 2, men med hensyn til det, der handler om ritualer, vil jeg gerne henvise til kirkeministeren og så blot sige, at jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi har nogle ritualer, der er genkendelige, og som folk knytter identitet til, og det er, uanset om de ritualer skal anvendes til at vie homoseksuelle eller heteroseksuelle.
Per Stig Møller (KF), 2012-06-07:
Ja, det drejer sig om det samme, som hr. Simon Emil Ammitzbøll og nu også fru Ellen Trane Nørby nævnte, for jeg synes ikke, at det er en værdig måde at afslutte det på, når det siges, at det er en sejr for folkestyret, fordi nogle har vundet over nogle andre.
Det har været en god og væsentlig debat, der har været ført i dag, og der har selvfølgelig været oppe- og nedture, som der er i alle debatter, men det er jo helt tydeligt, at hvert enkelt medlem af Folketinget her har prøvet ud fra sin bedste overbevisning at markere, hvad vedkommende vil stemme.
Og det har ikke noget at gøre med regering og opposition; det har noget at gøre med dybe etiske overvejelser, hver enkelt har haft.
Regeringen har jo lagt sine ting frem, og den har ikke været til at forhandle med overhovedet.
Så det kan jeg ikke rigtig sådan kalde nogen parlamentarisk sejr, for det har været sådan, at vi kunne købe det eller lade være.
Så vi er altså nogle, der så køber det, efter at have tabt ændringsforslagsdiskussionen.
Det gør vi ikke af hensyn til regeringen, men det gør vi af hensyn til dem, som banker på kirkedøren.
Og som jeg siger: Den vil vi ikke lukke for dem, bare fordi vi ikke fik vores vilje ved andenbehandlingen.
Så min slutkonstatering er: Hvis man ville have haft en sejr for folkestyret og for folkekirken, kunne man jo have været imødekommende ved f.eks. at acceptere to ritualer, som man har det i Sverige.