Torsten Gejl (ALT), 2016-03-17:
Indledningsvis vil jeg slå fast, at vi i Alternativet er store modstandere af den fremdriftsreform, som det her lovforslag har til formål at begrænse skaderne af.
Faktisk ville vi gerne afskaffe fremdriftsreformen fuldstændig.
Når vi helst ville det, skyldes det især den omdiskuterede studietidsmodel, der betyder, at universiteterne er nødt til at presse de studerende så hurtigt og billigt igennem uddannelsessystemet, som de overhovedet kan.
Og her tæller alle studerende altså med i regnskabet, både dem, der efter i dag får dispensation, dem, der driver en virksomhed ved siden af, og dem, der af andre årsager har brug for lidt længere studietid.
Problemet med studietidsmodellen er, at den skaber en situation, hvor kvantitet og hastighed prioriteres over kvalitet og individuel læring.
Det ændrer de justeringer, man indfører, ikke på.
For som den tidligere minister sagde, da han og forligspartierne indgik den nye aftale: Målet er der ikke ændret på, danske studerendes overskridelse af studietiden skal stadig bringes ned.
Det er ærgerligt, at ønsket om at nedbringe studietiden skal veje tungere end hensynet til at skabe den gode uddannelse.
Mennesker lærer jo i forskelligt tempo, og i Alternativet mener vi derfor, at uddannelser altid bør handle om at få de studerende igennem bedst muligt og ikke hurtigst muligt.
Ikke desto mindre er det korrekt, at der trods alt er nogle bittesmå forbedringer i lovforslaget, som gør, at vi har valgt at støtte det.
For det første er det positivt, at universiteterne nu selv får ansvaret for at implementere reformen i praksis.
I Alternativet ønsker vi jo generelt mere tillid og mindre kontrol, og derfor synes vi også, det er bedre, at det bliver op til universiteterne selv og ikke til politikerne på Christiansborg at detailstyre, hvordan opgaverne løses bedst.
For det andet kan Alternativet kun bakke op om, at man med forslaget afskaffer det centrale tilmeldingskrav og kravet om, at de studerende skal have 60 ECTS-point om året.
Det rigide tilmeldingskrav har især været en dum belastning for de studerende, som ønsker at starte en iværksættervirksomhed eller tage et studiejob.
F.eks. måtte de to prisvindende ingeniørstuderende fra DTU i 2015 droppe ud af studiet, fordi fremdriftsreformen tvang dem til at vælge mellem deres iværksættervirksomhed eller deres uddannelse.
Derfor er det godt, hvis man kan skabe lidt mere fleksibilitet i systemet, så de studerende får lidt mere frihed til selv at tilrettelægge deres uddannelsesforløb, om end denne frihed stadig begrænses af andre dele af reformen.
Én ting ærgrer vi os dog over i Alternativet, og det er, at det stadig væk er muligt for universiteterne at indføre et krav om tilmelding.
Det betyder nemlig, at det er meget uvist, hvor meget mere frihed der reelt bliver tale om for de studerende.
Når vi alligevel støtter forslaget, handler det først og fremmest om, at der godt kan komme noget brugbart ud af små skridt, hvis bare de fører i den rigtige retning, og det gør de trods alt, når man afskaffer tilmeldingskravet og giver universiteterne mere ansvar for at implementere reformen.
Jeg noterer mig også, at fru Mette Reissmann siger, at der fortsat kan ske justeringer.
Det siger man jo tit, men når det siges af en, der faktisk står og er i gang med det, giver det jo en vis troværdighed.
Så vi glæder os til det videre arbejde, for der er stadig væk en del, der skal fikses.
Men vi støtter forslaget, som det ligger her.