Annette Lind (S), 2013-05-15:
For mig handler politik om resultater, om at gøre en forskel for mennesker.
Det gælder selvfølgelig generelt, men især for vore landdistrikter.
Oppositionen kan, som vi lige har hørt det, slet ikke få nok af at kritisere, men tænk, hvis ordet blev givet til dem, som mærker en forskel.
Spørg de kommuner, som nu får mere til velfærd i den kommunale udligning som resultat af, at vi flytter 400 mio. kr. fra by til land.
Spørg de små byer, der nu får flere midler til at omprioritere gennem byfornyelsesrammen.
Spørg naboen til et faldefærdigt hus – et hus, som nu kan blive revet ned eller istandsat som en del af vækstplanen.
Spørg pensionisten i et landdistrikt, som nu har fået nye muligheder med den kollektive transport, fordi der netop er afsat 285 mio. kr. til netop det.
Spørg iværksætteren i yderområderne, som nu endelig kan få bredbånd, fordi vi stiller krav til udbyderne.
Spørg pendlerne på landet, som med togfonden nu får langt hurtigere tog.
Spørg de små og mellemstore virksomheder, om de har bedre mulighed for finansiering.
Og jeg kunne sagtens blive ved.
For af redegørelsen ser vi jo tydeligt alle de initiativer, som er blevet taget, og som vi tager for at skabe vækst, fremgang og arbejdspladser i vores landdistrikter – initiativer, som faktisk gør en konkret forskel.
Lad mig bare starte med vækstplanen.
Også set med landdistriktsbriller er det en rigtig, rigtig god plan.
Her er nemlig flere målrettede landdistriktsinitiativer, som giver et vitamintilskud og tusindvis af nye arbejdspladser til vores områder, som er blevet særligt hårdt ramt af krisen.
Og det vigtigste er selvfølgelig at bevare og skabe arbejdspladser i Danmark – særlig i vores yderområder.
Vækstplanen betyder, at vi nu kan rive faldefærdige huse ned i hele landet for 400 mio. kr. de næste år.
Det betyder nye arbejdspladser og nye udviklingsmuligheder lokalt.
Samtidig giver vi flere hundrede millioner kroner til kystbeskyttelse og 60 mio. kr. til bedre bredbånd på Bornholm.
Vi tror nemlig på handling frem for håb i vores landdistrikter.
Vi sætter turbo på Produktionsdanmark.
Vi afskaffer en række skatter og afgifter og gør på den måde livet lettere for vores danske virksomheder og skaber nye arbejdspladser.
Vi afskaffer Løkkes lastbilafgift, vi giver nye muligheder for håndværkerfradrag, som skal sætte gang i byggebranchen, vi udvider fradraget til også at gælde sommerhuse, og vi forøger fradraget for hotelmoms til gavn for flere overnatninger på danske hoteller.
Jeg mener derfor i den grad, at vi i en svær tid sætter to streger under, at vores regering er på landdistrikternes side.
Med den nye model for afgrænsning af vores landdistrikter og yderområder gør vi det fremover også muligt at nuancere debatten endnu mere.
Frem for at skære alle i en kommune over én kam kan vi nu få et meget mere præcist billede med den nye ordning.
F.eks. kan vi se, at der er et højt beskæftigelsesniveau i landdistrikter tæt på de største byer, og jeg synes, det ligger helt i tråd med det fokus, som regeringen har haft fra dag et, nemlig at skabe vækst og arbejdspladser i vores landdistrikter frem for bare at råbe højt om udfordringerne.
Det er lidt sjovt at se tilbage på sidste års redegørelsesdebat, for her havde jeg kort forinden lanceret en konkurrence med det formål at finde et nyt ord, der kunne erstatte Udkantsdanmark, den rådne banan og andre vendinger, som populært blev brugt om provinsen.
Jeg var og er ærlig talt godt træt af den negative klang, som landdistrikterne ofte bliver omtalt med, og det viste sig, at der faktisk var mange, der havde det sådan.
Folk ude i landdistrikterne vil rigtig gerne udviklingen, og mange ser et stort potentiale i netop deres område – og godt for det.
Jeg fik langt over 100 forskellige bud på nye positive ord.
Der er sket noget siden, faktisk er der sket så meget, at Center for Landdistriktsforskning har optalt, at de negative vendinger, som blev brugt, kun er blevet brugt halvt så meget i 2012 som i 2010.
Det vidner om, at der er fokus på resultaterne, på mulighederne, og at der bliver gjort noget.
Men det er selvfølgelig ikke det samme, som at der ikke er udfordringer, for det er der bestemt.
Man kunne her fristes til at starte et datingbureau, for man kunne så matche mændene på landet med kvinderne i byerne.
Forskellen er i hvert fald til at tage og føle på.
Men skal vi stoppe urbaniseringen?
Nej, selvfølgelig ikke.
Det er Venstres ordfører så, kan vi se i medierne, gået helt i baglås over, men at tro, at man kan stoppe urbaniseringen, er altså i mine øjne ret naivt og heller ikke et mål i sig selv.
Det, det gælder om, er, at man skal have et godt sted at leve, bo og uddanne sig, og det skal gælde i hele landet.
Det er socialdemokraternes vision, altså at vi har et Danmark i balance.
Det er også derfor, at vi er så stålsatte, når det handler om bredbånd.
Vi vil simpelthen have, at der skal være gode forbindelser i hele landet.
Det kan ikke nytte noget, at der er sorte huller i mobildækningen, så snart man kommer derud, hvor vinden blæser i håret, for det er til stor gene for både virksomheder og alle os, der har bosat os i de danske landdistriktskommuner.
Vi skal af med det digitale A- og B-hold og i stedet sætte turbo på landdistrikternes mobildækning og internet. Jeg hører alle de steder, jeg kommer i landdistrikterne, at det er helt afgørende med internettet.
Det er afgørende for virksomhederne, og det er afgørende for, om man vil bosætte sig der.
Derfor synes jeg, at det er helt rigtigt, at vi bruger vores fælles penge smart, og at vi slår fast, at kommunerne godt kan stille krav til teleselskaberne, når de køber digitale løsninger til skoler, plejehjem og kommunens ansatte, godt kan stille krav om, at teleselskaberne også skal sørge for, at dækningen er i orden i mere tyndt befolkede egne og i kommunerne på landet.
Derfor er det også godt, at redegørelsen her har en opgørelse med, hvor vi kan se, at det er i regionerne uden for hovedstadsområdet, der er sket den største forøgelse af statslige arbejdspladser.
Jeg ved godt, at både DF og Venstre står i kø for at love guld og grønne skove, når det handler om statslige arbejdspladser, men her kan vi jo se sort på hvidt, at regeringen selvfølgelig tager et landdistriktshensyn, når statslige arbejdspladser skal placeres.
Spørgsmålet er, hvor mange arbejdspladser der skulle skæres væk i landdistrikterne, hvis der blev indført nulvækst, som Venstre nu gerne vil.
Redegørelsen i dag taler sit tydelige sprog, og vi har stadig mange udfordringer, fordi krisen har ramt vores landdistrikter hårdest.
Det er der altså overhovedet ingen tvivl om, men som Socialdemokrat er jeg rigtig glad for regeringens mange initiativer, som kommer vores landdistrikter til gode.
Vækstplanen er i sig selv en landdistriktsplan, og vi har brug for arbejdspladserne, og vores målsætning er derfor uændret: Vi ønsker et Danmark, som hænger sammen, og vi går hele tiden i den rigtige retning.