Christine Antorini (S), 2008-02-22:
Vi er glade for det beslutningsforslag, som SF har fremsat, fordi det giver en anledning til at tage en vigtig debat om, hvad det er for et samlet tilbud, som folkeskolen skal kunne give til børn.
Vi er meget optaget af de gode erfaringer, man har gjort sig i andre lande, og det er efterhånden mange andre lande i Europa, som har det som en del af uddannelsestilbuddet, nemlig at der er tid til et ordentligt måltid mad midt på dagen - et ordentligt og sundt måltid mad.
Derfor er der ikke behov for så mange undersøgelseskommissioner, som vi har hørt om her, man ved faktisk, at der er en direkte sammenhæng mellem, at man får noget ordentlig mad midt på dagen, og at man er i stand til at lære bedre også på den anden side af frokosten.
For vi ved godt, hvad der sker med de børn, som ikke har fået et ordentligt måltid mad midt på dagen.
Det er jo en viden, som vi alle sammen kender som voksne mennesker - de, der har været heldige at være på en arbejdsplads, hvor man rent faktisk prioriterer et ordentligt måltid mad til medarbejderne.
Hvorfor gør man det?
Det gør man da ikke som den rene filantropi, det gør man, fordi man ved, at det betyder, at medarbejderne yder mere igennem hele dagen.
Så der er ikke så meget mystik i det her, og derfor kan man også lige så godt skære det ned til, hvad sagens kerne er, og det er et spørgsmål om økonomi.
Det er så også derfor, vi ikke kan støtte det konkrete beslutningsforslag, som SF har fremsat, fordi det er rigtig dyrt, hvis man skal etablere adgang til mad i alle skolerne.
SF har beregnet, at det koster 1,6 mia. kr.
I vores egne beregninger tror vi nok nærmere at det kommer i nærheden af 2 mia. kr.
Men igen, vi synes, at målsætningen er rigtig, og det, vi lægger op til, er, at man skridt for skridt nærmer sig muligheden for, at man på sigt kan få - det tillader jeg mig at sige - et gratis måltid mad midt på dagen, fordi vi mener, at det har en række forskellige funktioner.
Jeg vil godt understrege, at når vi i Socialdemokratiet er optaget af velfærdsrettigheder, herunder retten til at kunne få et sundt og billigt måltid mad, er det netop ud fra den tankegang, at der er nogle basiselementer, som samlet set øger læringen for børn.
Med hensyn til det økonomiske har vi prioriteret at give gratis mad til børn i daginstitutioner.
Alene det er ganske dyrt, det koster en lille milliard kroner, og derfor vil jeg godt gentage, at det ikke er af ond vilje i forhold til SF's beslutningsforslag, vi har bare ikke finansieringen til det, og derfor synes vi, det er vigtigt at se på det step by step.
Jeg håber også, at SF's ordfører i opsamlingen til sidst vil komme lidt ind på, hvordan man måske i fællesskab stille og roligt kunne komme hen imod en model, der betyder, at vi ender med at få gratis mad.
Men vi tror altså, det er vigtigt, at vi laver det stille og roligt, for ellers bliver det - kan man sige - en smuk hensigtserklæring, men vi kommer ikke derhen, for det her er virkelig en investering - en investering, som vi også af sociale grunde, som SF også er inde på i sit beslutningsforslag, anser som ganske vigtig.
Et af de områder, hvor der jo i virkeligheden ikke er sket særlig meget fremadrettet, er i forhold til faget hjemmekundskab.
Kommunernes økonomi er også alt for lille her, og det betyder, at børnene lærer at lave mad på fedt, sukker og salt - for at sige det lidt firkantet.
Det er altså ikke sunde madvaner, man får på den måde.
Så i det hele taget, hvordan kostens betydning kan blive opprioriteret i folkeskolen anser vi for fantastisk vigtig.
Det handler ikke kun om måltidet midt på dagen, det handler også om de fag, der har med det at gøre det.
Vi kan ikke støtte det, som det ligger her, vi håber, vi igennem snakken måske kan blive enige om, hvordan vi kommer derhen ved hjælp af andet end bare undersøgelseskommissioner.