runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2013-05-14:
Tak for det.
I dag behandler vi forslaget til en ny skattestruktur.
Med forslaget gennemføres en tiltrængt modernisering, strømlining og effektivisering af klagestrukturen, og det sker på en måde, så der i personskatte-, vurderings- og motorsager kun skal ske klagebehandling i én instans, og det er i tråd med, hvad der gælder på andre områder.
Parallelt hermed sikrer man en højere grad af kvalitet i ankenævnenes afgørelser.
Det er også med til at sikre, at klagerne hurtigere får den rigtige afgørelse i det administrative klagesystem.
Et væsentligt element i den nye struktur er tilrettelæggelsen og etableringen af et nyt fælles sekretariat.
Dette sammenholdt med det forhold, at der knæsættes et princip om, at Landsskatteretten skal behandle alle principielle sager, vil klart trække i retning af en høj grad af ensartethed i sagsbehandlingen.
Det her lovforslag og hele diskussionen om en ny klagestruktur har jo givet anledning til en heftig debat, og det forstår jeg også godt.
Jeg mener, at med det, vi står med her, tegner der sig en rigtig god løsning i forhold til alle de balancer, der er, når vi taler om skat og skattesager: Balance i retssikkerhed, balance i forhold til noget smidighed i systemet og i forhold til, at man ikke alene skal have et effektivt system, men også et menneskeligt ansigt i systemet i forhold til ankenævnene.
Som radikal skal jeg tilkendegive min tilfredshed med, at der bliver mulighed for at vælge Landsskatteretten inden for en tidsfrist.
Samlet set kan Det Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-14:
Det er bestemt ikke vigtigere, og jeg var personligt med til forhandlingerne om statsforvaltningen, og det endte faktisk med, at vi ikke er med i aftalen, og det lovforslag, der ligger på bordet, stemmer vi også nej til i Folketingssalen.
Så der er faktisk en rød tråd i forhold til det, vi mener om retssikkerheden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-14:
Så vil jeg gerne høre hr. Dennis Flydtkjær, om han mener, at skattesager er vigtigere end f.eks. børnesager eller socialsager.
For da vi for et halvt år siden lavede statsforvaltningerne om, var der jo et lignende forslag om forenkling af klageadgangen til Det Sociale Nævn og Beskæftigelsesankenævnet, og dengang husker jeg ikke, at DF, som – det skal naturligvis siges – ikke er med i aftalen, hejste flaget og sagde, at det var et kæmpe retssikkerhedsmæssigt problem.
Så er det, fordi skatteområdet er vigtigere end børnesager eller sociale sager?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-14:
Der er faktisk også en folkelig forankring i Landsskatteretten, det er selvfølgelig i mindre grad, men der er også udpeget lægmandsfunktion i den.
Skatteområdet er blevet så kompliceret på mange områder, og det er selvfølgelig en diskussion i sig selv, men det er rent lægmandsudpegede folk, der sidder i skatteankenævn, vurderingsankenævn osv., og jeg tror, det er noget af det, der gør, at der er så stor en fejlmargin.
Jeg siger bare, at jeg allerhelst så, at der kom et udvalgsarbejde, som kommer med et gennemarbejdet forslag, og at vi tog stilling ud fra det.
Men skulle man vælge kun at have et klageorgan, havde jeg allerhelst set, at det kun blev Landsskatteretten.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-14:
Enhedslisten har til det her lovforslag stillet et ændringsforslag om at få delt lovforslaget, så vi selvstændigt behandler dels Havarikommissionens fortsatte arbejde, dels de øvrige dele af forslaget.
Det har vi gjort, fordi vi er inderlig imod, at man med det her lovforslag fremover vil fratage, om jeg så må sige, Havarikommissionen nogle af dens opgaver og lægge dem direkte over i Trafikstyrelsen.
Det finder vi faktisk er uheldigt.
Vi synes, det er en rigtig fornuftig ordning, man har i øjeblikket, hvor det er Havarikommissionen, der registrerer alle hændelser af betydning for flysikkerheden, såvel alvorlige som ikkealvorlige hændelser.
Som der står i bemærkningerne til lovforslaget, har det her faktisk betydning for flysikkerheden, og derfor synes vi, det er ganske fornuftigt, at det bibeholdes, at det ligger hos Havarikommissionen, hvor man har samlet ekspertisen, hvor de har erfaringen, og lader dem tage stilling til, om de indberetninger, der kommer, skal føre til yderligere undersøgelser.
Det synes vi er fornuftigt.
Vi synes ikke, det er fornuftigt, at man nu vil skille det ad.
Så det er grunden til, at Enhedslisten her har bedt om at få lovforslaget opdelt, og vi vil således stemme imod den del, som for fremtiden ændrer Havarikommissionens arbejde på det her felt.
Så har vi til lovforslaget i øvrigt samtidig stillet ændringsforslag om, at man etablerer en whistleblowerordning i forbindelse med det beredskab, som nu skal opbygges.
Jeg tænker på, når vi nu snakker fly, ulovlige CIA-flyvninger med fanger, at hvis sådan et fly forulykker og folk fra det danske beredskab kommer ud og konstaterer, at her er der nogle om bord, som egentlig ikke burde være der, så skal de selvfølgelig have et sted at gå hen og indberette det.
Og det er sådan set derfor,
vi stiller det her ændringsforslag om etablering af en whistleblowerordning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-14:
Jamen jeg synes altså, at tilgangen er problematisk.
Når vi har med et lovforslag at gøre, der er kompliceret, og som der har været rejst mange spørgsmål om, og vi så i Skatteudvalget vælger at afholde en høring for at komme dybere ned i substansen, og det åbenbart ikke er noget, der gør noget indtryk på Socialdemokratiet, så synes jeg, det må stå for Socialdemokratiets egen regning.
Jeg mener, at der er rejst en række berettigede spørgsmål, og dem vil vi have afklaret, og så må vi se hen over udvalgsarbejdet, om det så giver anledning til, at vi kan se os selv i den måde, som forslaget måtte se ud på, når vi kommer til anden og tredje behandling.
Den optimale løsning, og det var jo også meldingen fra eksperthøringen, ville have været, at der – selv om der var sket forbedringer – havde været et grundigt arbejde.
Det ville have været den optimale løsning.
Men lad os se, hvad regeringen kan levere under udvalgsarbejdet.
Så må vi jo tage det der.
Thomas Jensen (S), 2013-05-14:
Der kører skriftlige høringer, og der har været en god høringsfrist, og der er kommet masser af gode og saglige input.
De er blevet læst nøje igennem, og der er blevet konkluderet på baggrund af dem, og der er nu fremsat et lovforslag, som vi var rigtig mange her i Folketinget der var af den klare opfattelse at Venstres skatteordfører bakkede op om.
Og der var ikke bare drøftelser, men der blev også lavet en aftale om, at Venstre bakkede op om det her forslag.
Og på den høring, vi havde i sidste uge, som så var en mundtlig høring, var det jo også sådan, at de fleste af de folk, der deltog og kom med indlæg, sagde: Og det kan I jo læse om i vores skriftlige høringssvar.
Der kom intet nyt under solen på den mundtlige høring, vi havde i sidste uge i Skatteudvalget, og derfor synes jeg bare, det er en eller anden forloren anledning, som Venstre bruger som påskud for at løbe væk fra det her forslag, som man egentlig har givet håndslag på, og til at køre en eller anden form for gold oppositionspolitik mod regeringen i forhold til det her ankesystemforslag.
Jeg synes, det er pinligt, og tilliden i mit parti er i hvert fald ikke stor til ordføreren på talerstolen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-14:
Det synes jeg var et voldsomt indlæg.
Der har været drøftelser, det er korrekt.
Jeg står også her og anerkender, at det forslag, som skatteministeren har fremsat, er bedre end det, han sendte i høring.
Der ligger ikke nogen aftaletekst på det her område.
Og jeg må sige, at kritikken af den høring, der var i Skatteudvalget, er jeg noget forundret over.
Det var jo en høring, som vi i udvalget var enige om, hvem vi skulle invitere til.
Og der må jeg bare sige, at der blev rejst en række spørgsmål, som jeg mener vi må få belyst.
Jeg synes da, det ville være besynderligt, hvis vi afholder høringer om lovforslag herinde og så ikke vil lytte til den kritik, der bliver rejst på de høringer.
Og det er i al beskedenhed også det, der fremgik tydeligt af min ordførertale, altså at der blev rejst en række spørgsmål, og dem vil vi have afklaret, for vi mener, at der bl.a. på den høring jo er rejst nogle spørgsmål, som vi da ikke bare kan sidde overhørig.
Thomas Jensen (S), 2013-05-14:
Jeg er glad for at blive husket af formanden.
Nu er det jo sådan, at det her lovforslag faktisk har været undervejs et stykke tid.
På baggrund af det var jeg af den fuldstændig klare overbevisning – og det var jeg ikke den eneste der var – at hr. Torsten Schack Pedersen som Venstres skatteordfører bakkede op om det samlede forslag på baggrund af de ændringer, der var lavet efter den skriftlige høringsproces.
Derfor er det med nogen undren, at jeg kan se, at man nu prøver at fremstille det, som om årsagen til, at man træder tilbage og er skeptisk, er, at vi har haft en såkaldt eksperthøring i Skatteudvalget.
For lad mig sige det ligeud: Hvis det skulle have været en eksperthøring, skulle vi har haft bidrag fra nogle rigtige eksperter fra de juridiske fakulteter på de højere uddannelser.
Og der kom intet nyt ud af den høring, der var i Skatteudvalget i sidste uge, som ikke også fremgår af de skriftlige høringssvar.
Så jeg vil bare spørge hr. Torsten Schack Pedersen: Hvordan tror hr. Torsten Schack Pedersen at hans omdømme som ordfører er, når han nu lige pludselig, efter at have indgået en aftale, vender hundrede og firs grader og løber væk fra den aftale?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-05-14:
Jamen som jeg sagde i min ordførertale, ville det være den optimale løsning.
Det var det budskab, vi blev præsenteret for i Skatteudvalget til den høring, vi holdt i sidste uge.
Og derfor mener jeg også, det fra skatteministerens side ville være den bedste måde at håndtere det her lovforslag på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-05-14:
Tak for det.
Jeg var lige ved at tro, jeg var blevet glemt.
Venstres ordfører nævner, at man allerhelst havde set, at der havde været et udvalgsarbejde inden, og det er vi i Dansk Folkeparti meget enig i.
Vi ønsker sådan set, at der ideelt set havde været det.
Men er Venstre indstillet på at anbefale, at det her lovforslag sendes til hjørnespark, som det kaldes politisk, altså at man nedsætter det her udvalg, som så kan kigge på det måske et år frem i tiden, sådan at man på det tidspunkt tager det gennemarbejdede og analyserede arbejde op, hvorefter man ser, om det er den bedste måde, man kan gøre det på?
For jeg har den samme frygt: Jeg synes ikke, at det her er en styrkelse af retssikkerheden, tværtimod.
Kim Christiansen (DF), 2013-05-14:
Det gør jeg af den årsag, at vi faktisk støtter Enhedslistens forslag om sociale klausuler, så hr. Henning Hyllested har ikke nødig at være så nervøs for, at der skulle komme et regeringsskifte, for så skal Dansk Folkeparti nok være garant for, at der også bliver danske arbejdspladser i fremtidige udbud.
Men det, der kan undre mig, er jo, hvorfor regeringen ikke har det med i de her to lovforslag – det, vi behandler nu, og det næste – når man f.eks. har det i forbindelse med Femernprojektet.
Og det kan undre lidt, at man ikke bare gør det til en regel for at beskytte danske arbejdspladser, sørge for, at der kommer nogle praktikpladser, sørge for, at der er ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Det burde en socialdemokratisk ledet regering jo i hvert fald være garant for.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-14:
Det er jo ikke for at trætte det høje Ting, at jeg tager ordet, men det ligger os meget på sinde, at man, når man etablerer metro, også gør det ordentligt, og det synes vi faktisk ikke man gør med det her forslag om at lave en afgrening til en ny Nordhavnsmetro, på den måde, som man gør det på.
Det synes vi faktisk er ganske fornuftigt, og det er da fuldstændig uforståeligt, at linjen bliver ført uden om Trianglen Station, når man som passager kommer fra Østerport.
For det betyder rent faktisk, at man, når man kører fra Østerport til Nordhavn, så kører 2,5 km uden et eneste stop.
Derfor foreslår vi også, at man etablerer en ny station.
Det ville jo så sige, at man, hvis man fulgte vores indstilling, på linjen fra Trianglen Station til Nordhavn Station etablerede en station et sted i nærheden af Randersgade, Gl. Kalkbrænderivej eller Krauseparken osv.
Det har faktisk været inde i billedet på et tidspunkt, men man fraveg det af forskellige årsager.
Men det ville give en fuld udnyttelse af metroafgreningen til Nordhavnen, og det ville være ganske fornuftigt.
Desuden har vi stillet et ændringsforslag om, at der i lovforslaget direkte indskrives, at der, når man laver udbuddet, så skal laves sociale klausuler, henholdsvis arbejdsklausuler.
Det gør vi selvfølgelig for at sikre, at arbejdet bliver udført efter de gældende danske løn- og arbejdsvilkår, efter de danske overenskomstvilkår og efter de danske regler for tillidsfolk og sikkerhedsrepræsentanter.
Men det skal også sikre, at der etableres et antal praktikpladser, og der skal også etableres et antal pladser til nogle af dem, som jo i øjeblikket er meget i centrum i debatten, nemlig dem de udfaldstruede i dagpengesystemet, osv.
Det vil vi selvfølgelig opfordre Tinget til at stemme for og sikre, at det rent faktisk også bliver sådan, at man ikke overlader det til et kommende udbud.
For det kan jo være, der i mellemtiden er kommet en ny regering, som ikke synes, det her er så vigtigt, og ikke er så ivrig efter det, og så får vi ikke de sociale klausuler og arbejdsklausuler skrevet ind i udbuddet.
Så derfor foreslår vi, at det kommer ind i lovforslaget.
Jeg kan sige, at vi sådan set foreslår det samme i forhold til det med udbud, når det gælder det næste lovforslag, vi skal behandle, nemlig L 156 om elektrificeringen af jernbanen, altså at der også dér indføres arbejdsklausuler og sociale klausuler.
Så der er ingen grund til, at jeg kommer op en gang til og siger det samme.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Nu har vi jo en drøftelse mellem Folketingets partier i dag, og derfor synes jeg da, at det ville være passende, hvis man fremlagde sine alternative forslag eller i hvert fald gav en pejling på, hvad det er for nogle forslag, man så mener skal fremmes, hvis det, vi har fremsat, ikke duer.
Altså, jeg må indrømme, at jeg får det indtryk af ordførerens fremlæggelse, at ordføreren egentlig er meget godt tilfreds med reglerne sådan helt grundlæggende.
Ordføreren synes, at det er i orden, at der er så stort et element af skøn fra myndighedernes side, og at borgerne som følge deraf ikke kan få klar besked om, hvad der er rigtigt og forkert i forhold til at leve som reelt enlig.
Hvis jeg har misforstået det, hører jeg det gerne, men det er jo nok, fordi ordføreren ikke er særlig konkret, med hensyn til hvad ordføreren egentlig selv mener på det her område, men ligesom overlader det til ministeren at komme med nogle forslag.
Karin Nødgaard (DF), 2013-05-14:
Jeg sagde sådan set i min ordførertale, at vi i Dansk Folkeparti ikke vil afvise, at der kan være behov for klare regler, og det vil vi gerne indgå i en drøftelse af sammen med de øvrige partier i Folketinget.
Det synes jeg vil være oplagt at gøre, i forbindelse med at der kommer nogle arbejdsgrupper, der kan komme med et udkast, et udspil, til os.
Det sagde jeg faktisk også i min tale.
Jeg synes, at det er fint, at vi får den her debat om det, og det får vi også senere i dag vedrørende retssikkerheden på området.
Men jeg synes også bare, at Enhedslistens forslag er meget skematisk opsat, og der kan være nogle andre ting, som måske også skal med i forhold til det her.
Nu nævner hr. Finn Sørensen KL, og der er også Ældre Sagen, som der også bliver refereret til i forslaget, osv. osv.
Så der er mange interesser, men det vigtigste er, at vi får en klarhed over, hvad det er, borgerne kan, og at vi ikke krænker borgernes rettigheder.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Med hensyn til interessegrupper skal man bare følge lidt med i debatten, for en lang stribe af organisationer har jo krævet klare regler lige nøjagtig på det her område.
Det gælder jo Kommunernes Landsforening bare for at nævne en ikke helt uvæsentlig aktør, det gælder Dansk Socialrådgiverforening osv.
Så hvorfor har man ikke lyttet til dem?
Nu kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti ikke støtter vores forslag.
Så vil jeg gerne have at vide sådan helt konkret, hvad der er i vejen med det forslag, vi har fremsat, og den måde, vi vil klargøre begrebet reelt enlig på.
Hvis Dansk Folkeparti ikke vil støtte det, hvad er det så for nogle konkrete ideer, Dansk Folkeparti har til, at vi kan klargøre reglerne?
Og mener Dansk Folkeparti, at der er behov for klare og ændrede regler på det her område?
Maja Panduro (S), 2013-05-14:
Så går jeg bare ud fra, at hr. Finn Sørensen hørte det, både da jeg sagde det første og anden gang, og da ministeren også sagde det to gange – tror jeg – at det jo er derfor, at ministeren har sat gang i arbejdet med at lave en ny vejledning.
Det er en ny vejledning, der netop skal sikre, at borgerne kan vide, hvornår man er at betragte som enlig, og hvornår man ikke er, så borgerne netop altid har et sted at henvende sig, hvis de er i tvivl.
Jeg tror faktisk helt grundlæggende, at det er meget, meget få, der gerne vil snyde med vilje, og derfor skal det jo også være sådan, at borgeren kan henvende sig enten til sin kommune eller til Udbetaling Danmark, som nu kommer til netop at kunne se på tværs og sikre en meget mere ensartet sagsbehandling i hele landet, sådan at man kan få en ordentlig vejledning, så det ikke kan være ved en fejl, at man snyder.
Så er det jo også stadig væk sådan, som ministeren også klart sagde, at det jo kun er, hvis man har handlet i ond tro, at man får et rap over nallerne.
Jeg tror, at de færreste vil handle i ond tro.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
For det første er det ikke nogen tjekliste.
Det er en ganske enkel beskrivelse af nogle objektivt konstaterbare vilkår, som alle vil kunne forholde sig til.
Det er ikke nogen tjekliste.
Dernæst vil jeg gerne bede ordføreren om at forholde sig til det problem, at det med de nuværende regler ikke er muligt at give borgerne en klar besked om, hvad de må, og hvad de ikke må.
Jeg vil gerne lige citere statsforvaltningen igen: Der er ikke, heller ikke efter de seneste principafgørelser på området – og det refererer til Ankestyrelsens afgørelser her i begyndelsen af året – nogen endegyldig facitliste, og vi har som myndighed derfor ikke grundlag for at vejlede borgerne i, hvordan de helt præcis skal indrette sig for at være berettiget til ydelser som enlige.
Det er da en tilståelsessag af dimensioner.
Det er det da.
Det er da noget, der sætter et klart fokus på, at de regler altså ikke er gode nok og må laves om, sådan at alle kan se, hvad der er op og ned.
Det vil jeg gerne bede ordføreren om at forholde sig til.
Det er reglerne, der er problemet.
Det er reglerne og den store ramme for skøn, der ligger i dem, der forhindrer klar vejledning til borgerne
Maja Panduro (S), 2013-05-14:
Som jeg også sagde i min tale, er jeg fuldkommen enig i, at vi bliver nødt til at gøre det meget klarere både for borgerne og for myndighederne, hvordan reglerne er.
Det er derfor, at ministeren sådan set allerede har sat et arbejde i gang med at få lavet en meget bedre vejledning til borgerne, samtidig med at vi bl.a. med Udbetaling Danmark også gør hele administrationen af reglerne på det her område mere effektiv – man kunne måske endda sige mere objektiv jævnfør det forslag, der ligger her.
Jeg mener, at der nogle gange kan være behov for – ligesom der er i så meget anden af vores lovgivning, og det er jeg sikker på at hr. Finn Sørensen også er bekendt med og måske endda enig i – at man kan foretage et konkret skøn i forhold til den enkelte borgers situation frem for at lave nogle meget stive rammer.
Det er ikke ensbetydende med, at alting er oppe at vende i luften.
Der er jo en lovgivning i dag, og der er nogle regler i dag.
Vi skal gøre vejledningen bedre, men jeg tror ikke, at svaret er den her tjekliste, som hr. Finn Sørensen foreslår.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Jeg kan forstå på ordføreren, at ordføreren ligesom ministeren er godt tilfreds med reglerne, som de er, netop fordi de efterlader et stort rum for skøn til myndighederne.
Jeg kan forstå, at ordføreren mener, at hvis man gør reglerne klarere, bliver det nemmere at snyde, og at det i sig selv er et argument.
Så vil jeg bare spørge ordføreren: Mener ordføreren ikke, at det er et stort problem retssikkerhedsmæssigt og for borgernes oplevelse af en vis tryghed i hverdagen, at de ikke kan få svar på, hvad de må, og hvad de ikke må?
Jeg har henvist til svaret fra statsforvaltningen på Sjælland, men det er jo en ganske almindelig udbredt kendsgerning, at mange borgere henvender sig for at få at vide, hvad man må som enlig, og hvad man ikke må.
Det kan borgerne ikke få svar på.
Er det ikke et stort problem for retssikkerheden?
Hans Andersen (V), 2013-05-14:
I Venstre er vi sådan set optaget af retssikkerheden, og den står meget højt på dagsordenen, når vi taler om det her område.
Det betyder jo, at der er klare regler, at vejledningen er klar, at man som borger kan forstå, hvad det er for nogle regler, man skal overholde for ikke at komme i problemer.
Men jeg synes da bestemt, at vi skal overveje, om der er også brug for lovgivningsmæssige ændringer på det her felt, eller om der simpelt hen er brug for, at vi kigger på vejledninger og eventuelt også på uddannelse af personale rundtomkring i kommunerne.
Er det det, der skal til, for at vi i højere grad kan sikre, at der ikke opstår misforståelser om det her?
For vi kan ikke acceptere socialt bedrageri og tager afstand fra det, men vi skal jo heller ikke have mennesker, der uforvarende kommer i klemme, på grund af at de ikke er klar over, hvilke regler der gælder.
Karin Nødgaard (DF), 2013-05-14:
Det synes jeg er noget vrøvl, for jeg har sådan set ikke sagt ret meget om, hvad ministeren har sagt.
Ministeren har sådan set heller ikke sagt, hvordan facitlisten skal være.
Jeg sagde også i min ordførertale, at vi er meget optaget af, at vi får nogle klare retningslinjer på det her område, og der vil vi da gerne holde fast i ministeren, så vi får de her klare retningslinjer.
Det er jo igen, fordi Dansk Folkeparti er interesseret i at være med og være medbestemmende i det her.
Jeg siger, at der er flere af de ting, som blev nævnt fra f.eks. Ældre Sagens side, og som også nævnes i forslaget, som er meget fine, og som er gode at arbejde videre med.
Men det er helt sikkert, at der også er nogle steder, hvor vi skal passe på, at det ikke bliver sådan noget med, at vi skal sidde og lave en afkrydsningsliste og så sige: Nu har vi fem ud af fem, der er krydset af, og det vil sige, at der så ikke er nogen problemer.
Der kan være mange individuelle ting, der skal tages hensyn til i det her, og der gælder det bare om, at de sagsbehandlere, der sidder med det, er klædt bedre på, end de er i dag.