runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-17:
Det er bare en hamrende useriøs sammenligning.
For de tal, man sammenligner med – og det giver også svaret på det andet – er en mindsteindkomst på 17.700 kr. For det første er det en meget lille gruppe af danskere, der har den indkomst.
Og der er f.eks. en pensionsopsparing, som ikke er talt med, og der er en række andre privilegier, som følger af det at have et arbejde, og derfor er det en useriøs sammenligning.
Der ville jeg ønske at vi kunne få lidt ærlighed ind i den her debat, frem for at man hele tiden vælger de tal, der kan give et indtryk af, at de mennesker, som er ramt af ledighed i vores samfund, særlig efter krisen, herunder de veteraner, som har været ude, fordi vi har bedt dem om at løse nogle farlige opgaver for os, skal gøres fattigere.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Det, der er det rimelige, når man skal lave sammenligninger, er vel, at man tager udgangspunkt i de aftaler, der er ude på arbejdsmarkedet, og når vi gerne vil have folk ind på arbejdsmarkedet, også med det her kontanthjælpsloft, så er det jo netop, fordi man, når man først er inde, ret hurtigt bevæger sig op på en højere løn.
Men det, som folk sammenligner det med, er jo, hvad der rent faktisk går ind på deres konto hver måned, og det er rigtigt, at der er pension og alt muligt andet.
Men tror ordføreren oprigtigt talt på, at det er det, som folk altid tænker på i den helt aktuelle situation, når de vurderer: Hvad får jeg ud af det lige nu og her?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Er det ikke korrekt?
Karsten Hønge (SF), 2016-03-17:
Der er nogle ting, der ikke ændrer sig, og det er egentlig ret træls, når tankerne går til højrefløjen, for deres politik er som altid, nemlig at glatte vejen for dem, der har så rigeligt i forvejen, og spænde ben for dem, der har mindst.
Der sparkes blå mærker på de små i samfundet.
Samtidig forsøger højrefløjen at lægge et røgslør ud over det her lovforslag.
Er det for at få flere i job?
For selv ministeriets egne optimistiske tal viser stort set ingen effekt.
Men jeg må da samtidig sige, at hvis man har det rette værktøj på det rette tidspunkt til de rette mennesker, kan man jo skabe forandringer.
Og det kan nogle gange være en hjælp at give et andet menneske et skub.
Men hvis man ikke er i stand til at flytte sig, vil et skub jo bare føre til, at man vælter.
Er det for at skaffe 500 mio. kr., som man kan sy ind i madrasserne for senere på året at bruge dem til bestikkelse til de partier, der vil give mindre til samfundsfællesskabet gennem skatten?
Sandsynligvis.
Er det for at presse mindstelønningerne nedad?
Ja, det er helt afgjort en af begrundelserne.
Det er jo også derfor, at det er Dansk Arbejdsgiverforening, der som den eneste organisation støtter det her lovforslag.
De kan simpelt hen ikke tørre grinet af ansigterne ovre i arbejdsgiverforeningen.
Det er jo ellers tit de lavest lønnede, der bliver brugt som argument for at ramme modtagerne af kontanthjælp, men ikke en eneste lavtlønnet får det en snus bedre ved at sparke til en kontanthjælpsmodtager, og efter et stykke tid vil de samme lavtlønnede få deres løn presset, og så kan højrefløjen starte forfra med deres gamle, sure argumenter.
En ting er sikker, nemlig at de, der har mindst, bliver spillet ud mod hinanden, og mens de begge to taber, slikker arbejdsgiverne sig om munden.
Men det er måske alligevel slet ikke de her tre begrundelser, der er de allervigtigste.
Det er sikkert mere historien om den såkaldte rimelighed, der står klarest.
Drivkraften handler i virkeligheden langt mere om, at når borgere af forskellige grunde kan blive nødt til at modtage hjælp fra samfundet, får de på højrefløjen så forfærdelig ondt i den legemsdel, der er højest, når man plukker jordbær.
Den her liberalistiske bissepolitik er lige dele usaglig og usmagelig.
Langt de fleste kontanthjælpsmodtagere er ikke i stand til at indrette sig efter et økonomisk pres ved bare at gå ud og finde sig at arbejde.
De kan så at sige ikke gå væk fra de økonomiske pisk.
I den situation fører forringelserne bare til fattigdom, apati, opgivenhed og isolation.
I dag sender otte organisationer, og det er otte organisationer, der alle sammen arbejder med omsorg for børn, gennem dagspressen en appel om ikke at vedtage lovforslaget.
Mange handicappede bliver ramt hårdt økonomisk, når de ikke kan finde et arbejde og boligen bliver for dyr.
Folketinget er i god tid blevet advaret mod den her lovgivning af en lang række handicaporganisationer, og i dag sender Spastikerforeningen ...
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-17:
Men det, vi konstaterede for lidt siden, var, at når hr. Finn Sørensen prøver at mane et billede frem om, at lavere overførselsindkomster fører til lavere lønninger, så er det jo ikke for de mennesker, som allerede er på arbejdsmarkedet i dag.
Det gælder ikke dem.
De får ikke lavere lønninger.
Det er et skræmmebillede, der bliver sat op.
Det har ikke nogen gang i den virkelige verden.
Det, som en lavere mindsteløn ville betyde, hvis 3F og andre ville gå med til det, hvilket jeg stærkt tvivler på, er, at nogle af dem, som ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet i dag, f.eks. mange af de indvandrere, som er på kontanthjælp, ville kunne få fodfæste på arbejdsmarkedet, kunne komme ind på arbejdsmarkedet med alt, hvad det gavner, hvor man hurtigere stiger i løn osv. og får foden inden for.
Der er hundrede tusinder af borgere i det her samfund, som aldrig nogen sinde kan få foden inden for på arbejdsmarkedet på grund af det mindstelønsniveau, vi har i Danmark.
Det synes jeg socialt er meget barsk.
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Spørgeren nævner lige lidt i en sidebemærkning de 700 mennesker, der kommer i job.
Det er jo centralt.
Der er 700 mennesker, der nu skifter kontanthjælpen ud med et job.
Det er da positivt.
Det tror jeg da vi skal holde fast i.
Udviklingen er jo gået den modsatte vej de sidste par år.
Der er antallet af mennesker på kontanthjælp steget.
Det er da ikke den vej, vi skal.
Vi skal den modsatte vej, vi skal have flere mennesker i arbejde, og det får vi også med det her kontanthjælpsloft.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-17:
Kan ordføreren bekræfte, at ifølge det svar, der kom i går, er der solide gevinster for den gennemsnitlige kontanthjælpsmodtager ved at gå i arbejde, og hvis man ser på gennemsnittet, er der en gevinst på omkring 6.400 kr. fra at gå fra kontanthjælp til at gå i arbejde, og at når ordføreren turnerer med de her eksempler på en enlig forsørger, som kun får 600 kr. ud af at arbejde, er det, fordi man sammenligner med en lønindkomst på 17.700 kr., som beskæftigelsesministeren i et svar til hr. Finn Sørensen netop har erkendt omfatter en forsvindende lille del af de danskere, der går på arbejde?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
I svaret er det sammenlignet med en løn på, jeg tror, det er omkring 26.000 kr.
Det, jeg nævner, er gevinsten for den enkelte ved det her lovforslag, og det betyder, at der er 30.000 kontanthjælpsmodtagere, der gennemsnitligt vil øge deres gevinst fra 1.500 kr. til 3.000 kr. om måneden ved at gå i arbejde, når vi har gennemført kontanthjælpsloftet.
Det er en mærkbar gevinst.
Jeg tror ikke engang, at ordføreren selv tror på, at de 26.000 kr. er lige præcis den løn, man går ud og får, når man kommer fra kontanthjælp.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-17:
Det kommer jo fuldstændig an på, hvilken uddannelse man har, og hvilket job man får.
Faktum er, at man bruger tal, hvor man sammenligner en lillebitte gruppe af de mennesker, der går arbejdsløse, som har nogle helt særlige boligforhold, et helt særligt antal børn og et helt særligt antal andre ydelser, og så tager man en lillebitte gruppe på arbejdsmarkedet.
Faktum er, at igennem de sidste årtier er afstanden fra at være ledig til at være i arbejde vokset, så er det blevet dyrere og dyrere for danskerne at blive ramt af arbejdsløshed.
Derfor er regeringens lovgivning, og det vil jeg gerne have ordføreren til at bekræfte, ikke bare et angreb på de mennesker, der går arbejdsløse, det er et angreb på alle de lønmodtagere, som risikerer at blive arbejdsløse.
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Det, vi nævner, er den løn, man kan få, hvis man går ind i en butik eksempelvis på Strøget og bliver lønnet efter den gældende overenskomst, der er på området.
Det er 17.700 kr.
Det er da en udmærket sammenligning.
Det er jo det, alternativet er for mange kontanthjælpsmodtagere.
De går ikke lige ud og får en løn på 26.000 kr. om måneden.
Det er netop ikke at tale om virkeligheden.
Så det her handler om, at med gennemførelsen af kontanthjælpsloftet, fordobler vi den gennemsnitlige gevinst for den enkelte kontanthjælpsmodtager, når vedkommende går i arbejde.
Anne Paulin (S), 2016-03-17:
Hver gang vi hører om nogle af de her grupper som f.eks. handicappede og veteraner, som vil blive hårdt ramt af kontanthjælpsloftet, hører vi også fra Venstre og Dansk Folkeparti, at her måske er tale om grupper, som slet ikke burde være på kontanthjælp.
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
I forhold til mennesker med handicap, der er anvist en særlig bolig og derfor har særlig høje boligudgifter, har vi jo allerede lavet en ændring til lovforslaget.
I forhold til veteraner er det jo således, at hvis man har en varigt nedsat arbejdsevne og har f.eks. ptsd, skal man altså ikke være på kontanthjælp.
Anne Paulin (S), 2016-03-17:
Okay, så skal man slet ikke være på kontanthjælp.
Og hvad så med dem, der rent faktisk er det, og som lider af posttraumatisk stress nu, og som er ramt?
De skal så bare igennem et langt forløb, hvor de skal finde ud af, at de skal på et eller andet andet, alt imens at de skal miste op til 2.000 kr. om måneden.
Er det rigtigt forstået, at så skal de bare vente, indtil de ligesom kommer over på en anden ydelse?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Jeg tror, at vi alle sammen gerne vil – det vil Venstre i hvert fald – hjælpe vores veteraner bedst muligt.
Det er også derfor, at vi har gennemført en særlov.
Det er derfor, vi har etableret en særlig enhed i Arbejdsskadestyrelsen, der kan håndtere de sager og ansøgninger om erstatning, der er.
Det skal vi gøre.
Vi skal måske oven i købet give veteranloven et eftersyn.
Hvis man er veteran og har varig nedsat arbejdsevne, og ud over det har ptsd, skal man slet ikke være på kontanthjælp.
Pernille Skipper (EL), 2016-03-17:
Venstre er for mig at se ude i et ideologisk korstog.
Det er simpelt hen udtryk for noget af den mest elitære omfordelingspolitik, man kan forestille sig, fordi man tager fra nogle af de mennesker, som har allerallermindst og har ringest chance for at ændre på den situation, for at give til nogle af de mennesker, der har fået i begge ender de seneste mange år.
Og grunden til, at jeg siger det, er, at der ikke er nogen effekt ved det her.
Det er et forsvindende lille antal arbejdspladser, der kommer ud af at sende tusindvis af mennesker ud i fattigdom, og af de mennesker, som man fra Venstres side håber vil rejse sig i pludselig glæde og springe ud på arbejdsmarkedet, er tre fjerdedele af dem vurderet til ikke at være arbejdsmarkedsparate.
De har så stærke sociale problemer, psykiske og fysiske sygdomme, hjemløshed, måske misbrug, der gør, at de ikke kan arbejde.
Og alligevel står Venstre og siger, at det skal kunne betale sig at arbejde, vel vidende at der er en stor gevinst ved at få et arbejde allerede i dag.
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Det glæder vi os over i Venstre.
Og så er problemet jo – og problemet har jo været – at der ikke er nogen stor gevinst ved at gå i arbejde.
600 kr. om måneden, 30 kr. om dagen, hvis man er enlig forsørger med tre børn, det er ikke nogen mærkbar gevinst ved at påtage sig arbejde.
Pernille Skipper (EL), 2016-03-17:
Jeg ved ikke, om jeg skal tage det manglende svar på spørgsmålet som et ja.
Ud over at vi kan diskutere tal herfra og til månen, så ændrer det jo ikke på, at en kasseassistent f.eks. får ca. 4.000 kr. mere ved at sidde ved kassen end ved at være på kontanthjælp.
Men kunne ordføreren ikke svare mig ærligt på – for hvis det drejede sig om 700 arbejdspladser, tror jeg ærlig talt, man kunne finde en smartere måde at gøre det på – om ordføreren tror og satser på, at når man sænker kontanthjælpen, så vil de laveste lønninger også følge med nedad, så man rammer både dem, der er inden for arbejdsmarkedet, og dem, der er uden for arbejdsmarkedet?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Jeg mener, at vi sådan set med kontanthjælpsloftet sikrer den sammenhængskraft, vi har brug for i Danmark, altså at det altid kan betale sig at gå i arbejde.
Vi har brug for nogle flere på arbejdsmarkedet.
Det gør den jo ikke.
Den vil fortsat stille og roligt udvikle sig og stige.
Jeg har sådan set tiltro til arbejdsmarkedets parter til, at det er de i stand til at aftale.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-03-17:
Som det fremgår af dagspressen, og som der også er blevet spurgt ind til tidligere her i dag, så er der ud over alle dem, som vi tidligere har talt om bliver ramt af den her lov, nu dokumentation for, at 500 af de mennesker, som har været sendt i krig for Danmark, og som er kommet hjem som veteraner, skadede på den ene eller på den anden måde, og som af forskellige årsager er endt på kontanthjælp, også bliver ramt af den her lov, som regeringen og Dansk Folkeparti har tænkt sig at gennemføre.
Så siger ordføreren, at de jo slet ikke skal være på kontanthjælp.
Så skulle jeg hilse fra Veteranhjem Aalborg og spørge: Hvilken ydelse skal de så være på?
Hvem har ansvaret for, at de kommer på den, og hvornår kommer det til at ske?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Som jeg tror jeg sagde i min indledning, kræver det her en skarp prioritering, og en kontanthjælpsydelse er en midlertidig ydelse.
Den skal man ikke være på i årevis.
Jeg medgiver, at det kræver en skarp prioritering at få pengene til at slå til, også når man fremadrettet er omfattet af et kontanthjælpsloft.
Men jeg mener ikke isoleret set, at kontanthjælpsloftet er årsag til, at mennesker bliver sat ud af deres bolig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-03-17:
De har 13.000 almene boliger, og de vidste, at på nuværende tidspunkt var der 4.000 af de boliger, som en enlig forsørger kunne have råd til at bo i.
Så har de lavet en kørsel, der med det her kontanthjælpsloft, der nu indføres i dag, hvis det vedtages, viser, at så vil der fremadrettet være 375 boliger, som de enlige forsørgere med et barn kunne have råd til at bo i.
Det synes jeg er alarmerende tal, og jeg synes, et meget centralt spørgsmål er, hvor de fattigste skal bo.
Vi er jo i en situation, hvor kommunerne skal skaffe ca. 10.000 boliger til flygtninge, hvor der er 6.000 hjemløse – det er måske en lidt usynlig gruppe – og hvor vi nu får nogle kontanthjælpsmodtagere, der bliver ramt af et loft, og BL mener, at det betyder, at der kan være 12.000 familier, der står overfor at blive sat ud af deres bolig, når vi kommer frem til slutningen af året.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Hvor er det, de fattigste skal bo?
Jeg har indtryk af, at ordføreren selv har kendskab til nogle kommuner.
Hvor er det, de fattigste skal bo?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Som bekendt er kontanthjælpsloftet kun første del af den jobreform, som Venstreregeringen ønsker at gennemføre, og i løbet af efteråret følger anden del, hvor vi vil lette skatten for mennesker med de laveste lønindkomster.
De to initiativer hænger sammen for at skabe den forskel, der skal være, når man skal øge incitamentet til at påtage sig et arbejde.
Det er et spørgsmål om rimelighed.
Der er hårdtarbejdende danskere, der har et arbejde, som hver dag tager af sted på job og yder bidrag til vores fælles velfærd – og sådan bør det være.
Flere skal stå aktivt til rådighed for arbejdsmarkedet, og med lovforslaget i dag sikrer vi, at flere mennesker faktisk kommer i job, og vi sikrer, at der er et incitament til at tage et job.
På den baggrund skal jeg meddele, at Venstre støtter dette lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-17:
Tak og tak til ordføreren.
Jeg kan forstå, at ordførerens eneste opmuntrende budskab til den enlige mor med to børn, der pludselig mister 36.000 kr. i rådighedsbeløb om året, er: Jamen du må da bare lære at prioritere.
Den kommer vi nok ikke videre med.
Lad os tage en anden diskussion om rimelighed.
Synes ordføreren virkelig, at det er rimeligt, at den samme enlige mor med to børn, som måske har været så heldig at skaffe sig et job, hun meget gerne vil holde fast i, men som bliver arbejdsløs, fordi der bliver skåret ned i virksomheden på grund af rationaliseringer, vil opleve en voldsomt større nedgang i sit rådighedsbeløb som følge af de her regler? Hun vil nemlig opleve, at oven i det, hun mister med de nuværende regler, når hun ryger på kontanthjælp, vil hun miste 36.600 kr.
Synes ordføreren virkelig, at det er rimeligt?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Jeg vil gerne diskutere, om det er rimeligt, når man er enlig forsørger, eksempelvis har tre børn og er på kontanthjælp, at man så har ca. 13.000 kr. til rådighed, når skatten og boligudgifterne er betalt.
Det finder jeg og det finder Venstre er et rimeligt beløb at have, når man er på kontanthjælp.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-17:
Tak, men så kan jeg også konkludere, at ordføreren og den øvrige blå bloks snak om, at det er rimeligt for de lønmodtagere, der ikke får ret meget ud af at gå på arbejde, at man nu sætter kontanthjælpen ned for de arbejdsløse, bare er noget sludder, for dybest set er ordføreren jo hamrende ligeglad med de lavtlønnede.
Hvis ikke ordføreren var det, ville man jo ikke gennemføre et sådant forslag.
Vil ordføreren ikke nok bekræfte, at den lavtlønnede enlige mor, der er så heldig at have et lavtlønsjob, ikke får det bedre af, at den arbejdsløse får det værre?
Vil ordføreren ikke gerne lige bekræfte det faktum?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Med det her lovforslag sikrer vi faktisk, at der er den gevinst, vi finder der bør være, og den gevinst, der er ved selve gennemførelsen af lovforslaget, vil vi bruge på at sætte skatten ned i for den gruppe af borgere, der har de laveste lønindkomster.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
Tak for det.
Det tog cirka fire måneder for finansministeren at finde ud af det her spørgsmål, så vi forventer jo derfor, at svaret er rigtigt.
Svaret er, at det er sådan i dag, at der er 14.000, der får mindre end 0 kr. ud af det.
Det er der så også, når det her træder i kraft.
Der er 37.000, der får mindre end 1.000 kr. ved at gå i arbejde.
Det er der så også, når det her træder i kraft.
Med andre ord, det der med, at det hele er lavet, fordi det skal kunne betale sig at arbejde, virker jo ikke.
Kan ordføreren ikke bekræfte de her tal?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Jeg tror helt bestemt, at det, der står i det notat, er fuldstændig korrekt.
Det, man skal huske, er jo at læse hele svaret.
For der står nederst på side 2, at lige præcis den gruppe, vi taler om her, kontanthjælpsmodtagere, fordobler deres gevinst ved at gå i arbejde.
De går fra at have en gennemsnitlig gevinst ved at gå i arbejde på 1.500 kr. til en gennemsnitlig gevinst på 3.000 kr.
Det her er jo kun første del af vores jobreform.
Anden del af vores jobreform kommer til efteråret.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-17:
I sådan et notat står der altid noget først og sidst.
Sådan er det med notater.
Men først står der så altså også, at der er 51.000 mennesker, som faktisk nu ikke kan få noget ud af at tage et arbejde, og det vil de heller ikke kunne, efter at det her forslag er vedtaget.
Kan ordføreren bekræfte det?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Det notat går jo ud på at se på den samlede befolkning.
Der er helt sikkert dagpengemodtagere, der er omfattet af det notat, og de har i dag en meget, meget lille gevinst ved at gå i arbejde.
Det, jeg hæfter mig ved, er, at vi med kontanthjælpsloftet sikrer, at gevinsten ved at gå ud og tage et job som kontanthjælpsmodtager fordobles, og det er jo det centrale.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-17:
Jeg må sige, at jeg faktisk synes, det er tæt på at være uforskammet, når Venstre og Dansk Folkeparti igen og igen siger, at det i virkeligheden er af hensyn til den lavtlønnede SOSU-medarbejder eller den lavtlønnede rengøringsassistent, at I skærer ned på kontanthjælpen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordførers svar på, hvordan den lavtlønnede SOSU-medarbejder på nogen måde får en bedre hverdag, ved at man gør hendes arbejdsløse kollega fattigere; hvordan den lavtlønnede rengøringsassistents hverdag bliver forbedret af, at hendes kollega, som blev ramt af depression og derfor røg på kontanthjælp, nu får endnu sværere ved at betale huslejen.
Hvordan hjælper det den lavtlønnede, at de syge, at de arbejdsløse bliver endnu fattigere?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
I Venstre finder vi, at der skal være en mærkbar gevinst ved at gå fra kontanthjælp til et job.
Og vi finder, at det niveau, vi har lagt for kontanthjælpsloftet, altså at man som forsørger med tre børn har ca. 13.000 kr. til rådighed, når man har betalt sin bolig og sin skat, er et rimeligt niveau.
Vi mener, at der skal være en meget mærkbar forskel på at gå fra kontanthjælp til et arbejde, og det er da også et spørgsmål om rimelighed.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-17:
Jeg fik ikke noget svar på mine, synes jeg, meget ligetil spørgsmål.
Jeg vil gerne have et svar.
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Jeg tror, vi skal være varsomme med at tage patent på, hvem der senest har været uden for Christiansborgs tykke mure.
Jeg kan bare konstatere, at hvis man er enlig forsørger med tre børn, har man i dag en gevinst på 600 kr., altså 30 kr. om dagen, ved at gå på arbejde.
Det hæves nu til 4.400 kr. om måneden.
Det er en mærkbar gevinst, og det er også det, der skal til, for at der er rimelighed.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-03-17:
Nej, det er jo sådan set blå bloks skyld, hvis det er sådan, at der er nogen mennesker, der bliver sat ud af deres bolig fremadrettet.
Altså, det, som vi har med at gøre her, er jo, at regeringen med blå blok måske skaffer 700 job med det, der nu bliver vedtaget, mens der er 30.000 familier, som får en fattigere hverdag.
Det er jo virkeligheden.
Når der ikke skaffes flere job, når Venstre ikke formår at skaffe de job til de fattigste mennesker, er konsekvensen jo kæmpestore personlige omkostninger med enlige forsørgere, der risikerer at blive sat på gaden.
Fra dag et skal kommunen så skaffe dem en bolig, og det bliver en udgift, man bare læsser over på kommunerne.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører igen: Hvor er det, de fattigste skal bo?
Hvad vil Venstre gøre, for at der er billige boliger i Danmark?
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Det var derfor, vi i enighed vedtog en særlov.
Det er jo derfor, vi har sørget for, at en særlig enhed i Ankeskadestyrelsen behandler de her sager så hurtigt som overhovedet muligt.
Og så handler det jo om, at hvis man har en varig nedsat arbejdsevne og eksempelvis har PTSD, så skal man slet ikke være på kontanthjælp, og det ansvar har kommunen.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-03-17:
Man skal altid være varsom og lytte ordentligt efter, når Enhedslisten citerer økonomer, især når Enhedslisten citerer alle økonomer.
Hr. Finn Sørensen siger, at alle økonomer er enige om, at hvis man sænker kontanthjælpen, sænkes også mindstelønnen.
Og hr. Finn Sørensen antyder, at det vil gå ud over dem, der er i arbejde i dag til mindsteløn – eller lidt over mindstelønnen.
Virkeligheden er den, som økonomerne beskriver, at med en lavere overførselsindkomst vil folk, der i dag er uden for arbejdsmarkedet, føle motivation til at komme ind på arbejdsmarkedet til den løn, de nu engang kan tjene, og den kan godt være under den nuværende mindsteløn.
Altså, det kunne måske være 100 kr. i timen i stedet for 110 kr., 115 kr.
Men de folk, der allerede er i arbejde, vil ikke falde i løn som følge af det.
Der er tale om forskellige mennesker med forskellig produktivitet.
Man kan kun forestille sig, at det skulle være bedst og være en idealsituation, at de, der ikke kan tjene 110 kr. eller 115 kr., er på kontanthjælp fremfor at være i arbejde til 100 kr., hvis man er meget rød.