Colette L. Brix (DF), 2010-02-11:
De to lovforslag har været undervejs længe og er blevet grundigt behandlet i bl.a. fusionsudvalget og arbejdsgrupper, der har set på implementeringen af EU's kontroldirektiv.
Så de to lovforslag har absolut en høj lovkvalitet, hvis vi ser på processen; de er gennemarbejdede, og der er gennemført et grundigt stykke forarbejde, som vi gerne vil kvittere ministeren for.
Så er spørgsmålet, hvor meget det egentlig gavner.
Vi har det med at lovgive hele tiden, også selv om der ikke har vist sig problemer.
Mig bekendt har der ikke været problemer med de nuværende grænser for fusionskontrol, men det tegner jo godt, at man griber ind over for begrænsninger i konkurrencen, og det skal også ske, hvis der konstateres problemer.
Jeg kan ikke mindes, at der, siden vi sidst ændrede konkurrenceloven, har været problemer med fusioner under de nuværende tærskelværdier på henholdsvis 3,8 mia. kr. for de deltagende virksomheder og 300 mio. kr. for den enkelte virksomhed.
Nu har der været et fusionsudvalg, som i enighed har anbefalet bl.a. at nedsætte grænserne og samtidig smidiggøre godkendelserne.
En ting er dog sikkert, og det er, at det medfører øgede administrative byrder for virksomhederne på 50 mio. kr. plus det løse, som ikke opgøres i lovforslaget.
Når det gælder Forbrugerombudsmandens muligheder for at føre gruppesøgsmål, er der fundet en god balance, så der ikke føres sager, uden at lovgivningen har været overtrådt.
Men igen vil jeg sige, at der mig bekendt kun har været ført to sager om gruppesøgsmål, siden muligheden blev indført i 2008.
Selv om der er et meget spinkelt erfaringsgrundlag – det må et par sager siges at udgøre – så skal mulighederne udvides, selv om forbrugerne jo har muligheder for selv at søge gruppesøgsmål.
Nu håber vi, at loven denne gang kan få lov til at virke lidt længere, inden der gribes ind igen-igen.
Når regeringen gerne vil fremme konkurrencen, hvilket absolut er positivt, så er det jo lidt pudsigt, at man, når man alligevel har loven om benzinforhandlerkontrakter fremme, ikke skaber ens vilkår på markedet.
Det har regeringens egne publikationer ellers vist vil gavne konkurrencen.
Her tænker jeg på varebindinger, som er tilladt på gader og stræder, men ikke på tankstationer.
Her vil regeringen ikke gøre noget, selv om det ville kunne skærpe konkurrencen og føre til lavere priser.
I stedet for har vi forskellige regler, som kun skaber forvirring og mærkværdige opdelinger mellem salg af brændstof og salg af varer fra tankstationer.
Når det gælder den anden lov om håndhævelse af udbudsreglerne, synes vi, at der er fundet en god balance.
Klagenævnet for Udbud styrkes, så nævnet nu også kan opsige en ulovlig kontrakt eller give bøder ved overtrædelse af udbudsreglerne.
Samtidig kommer der tidsfrister for, hvor længe virksomhederne kan klage.
Som jeg tidligere har været inde på her fra talerstolen, mangler vi stadig bedre vilkår for ikke mindst de mindre virksomheders muligheder for at klage.
Virksomheder, der ønsker at klage til Klagenævnet for Udbud, kan i dag ikke være sikre på at få dækket sagsomkostningerne, selv om de vinder en sag.
Godt nok kan klagenævnet pålægge den tabende part, at der gives erstatning til virksomheden, men det behøver ikke at dække omkostningerne til advokater og andre rådgivere.
Derfor klager mange mindre virksomheder ikke, selv om de har en god sag.
Der er desuden en række forhold i dette lovforslag, som jeg håber ministeren kan udrede.
For det første virker det rodet, at EU's kontroldirektiv senest skal være implementeret i dansk ret den 20. december sidste år, men loven træder først i kraft 1. juli i år.
Vi vil gerne have sikkerhed for, at virksomhederne ikke kommer i klemme i dette vakuum.
Virksomhederne kan vel kræve, at de regler, der er baseret på et EU-direktiv, kan bruges fra den 20. december sidste år.
Eller har man en anden holdning?
For det andet kan jeg af høringssvarene læse, at flere organisationer finder, at standstill-perioden godt kunne være lidt længere, altså perioden inden underskrivelsen af kontrakten, hvor andre tilbudsgivere kan gøre indsigelser.
Al erfaring viser jo, at klager skal tages i opløbet, inden blækket er tørt.
Flere organisationer har peget på, at denne periode godt kan være 5 dage længere ud over den forlængelse, som lovforslaget lægger op til, når korrespondancen sker pr. brev.
For det tredje forekommer det uklart, om man i den nye lov har fjernet mulighederne for myndighederne for at give ekstra bøder, hvis der flere gange sker overtrædelse af de samme regler.
Det er ellers et velkendt instrument ved gentagne overtrædelser af lovgivningen, at der gives et ekstra rap over fingrene.
Endelig vil vi anbefale, at den nye lov om udbudsreglerne, som jo mest handler om de nye klagemuligheder, bliver evalueret om nogle år, så vi kan se, om de nye regler reelt har givet virksomhederne bedre vilkår og muligheder for at klage.
Det behøver ikke at betyde flere klager, men mere kvalificerede klager.
Den bedre klageadgang skulle gerne munde ud i, at der kommer bedre retningslinjer, så de offentlige myndigheder også bedre ved, hvornår reglerne overtrædes.
F.eks. skal det være muligt at kunne forlange, at en offentlig myndighed kan dokumentere, hvorfor en virksomhed er valgt til en opgave, så det ikke kun beror på en mavefornemmelse.
Med disse bemærkninger skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslagene.