runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Hvis jeg fik en ultimativ mulighed for at vælge imellem enten de tilvalgte eller også de fravalgte, ville jeg vælge de retssikkerhedsmæssige for at pynte lidt på EU's ekstremt manglende retssikkerhed, vil jeg dog sige til Holger K. Nielsen.
Om de andre vil jeg sige: Hvorfor tage nogle ting, hvor man glemmer retssikkerheden?
Det ligner ikke SF.
Altså, vi var jo fælles om i 1992, da parolen var »Holger og konen siger nej til Unionen«, at sige nej til Unionen, det var ikke bare nej til dele af Unionen.
I 1993 ændrede vi i Enhedslisten jo melodien til: Holger og madammen siger ja og ammen.
Jeg vil sige: Hvad i alverden sker der?
Er der slet ingen principper i SF mere?
Er det sådan, at når tingene ændres, må man også tilpasse sig lige så langsomt?
Jeg mener: Lige her afleverer man jo ting, som man har foræret befolkningen.
Holger K. Nielsen har været med til at forære befolkningen en garanti for, at den får lov til at stemme, hvis vi afgiver suverænitet.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-20:
Jeg har ikke nogen særlig grund til at tro, at Europol i fremtiden skulle få en udformning, som vi skulle være bekymret for.
Hvis hr. Christian Juhl har nogle særlige scenarier, som han frygter, vil jeg da gerne høre om dem, men jeg har ikke hørt om nogen sandsynlige scenarier for Europols fremtidige udformning, som jeg skulle være bekymret for.
Jeg tror bestemt ikke, der er nogen, der er interesseret i, at Danmark bliver et helle for kriminelle, og jeg går ud fra, at der med spørgsmålet henvises til, at man så må antage, at landene er interesseret i, at vi også kommer til at få nogle parallelaftaler omkring Europol bl.a., hvis jeg forstår spørgsmålet korrekt.
Og det tror jeg da sådan set også der er, men vi får ikke den samme adgang til Europol, hvis vi ikke er med.
Hver gang de vil have nogle oplysninger, skal de anmode om det; de kan ikke selv gå ind i databasen.
Og det er jo et problem, fordi det så bare betyder, at de informationer ikke er lige så nemt tilgængelige for norsk politi, som de er for dansk politi, som har en fordel ved at være med i Europolsamarbejdet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Tak for det.
Ja, udenrigsministeren har også måttet vente længe, så det skal være udenrigsministeren velforskyldt .
Jeg synes jo, det er lidt pudsigt, at udenrigsministeren her i sidste øjeblik kommer med et ændringsforslag til det lovforslag, vi står med i dag, endda mens vi stemmer om det.
Der er folk, der allerede har været henne at afgive deres stemme ved den her afstemning, og nu kommer regeringen så med et ændringsforslag.
Det er jeg ikke sikker på at jeg synes er god skik.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Jo, man kan ændre lovgivningen.
Det kan man med et simpelt flertal, og det er derfor, jeg mener, at det ønske, nogle har haft om, at man skulle skrive en eventuel aftale om folkeafstemningen ind i lovgivningen, sådan set ville være mindre bindende end en politisk aftale.
Jeg er medlem af et parti, som honorerer og står ved politiske aftaler, også aftaler, som er indgået, før jeg blev medlem af Folketinget, hvilket vist i forhold til dem, der sidder i salen nu, er længere end nogen andre tilstedeværende.
Alligevel honorerer vi de aftaler, fordi vi står ved de aftaler, der er indgået.
Jeg overså hr. Holger K. Nielsen, og det beklager jeg.
Hr. Holger K. Nielsen var med til at indgå det nationale kompromis i sin tid.
Det var, før jeg blev medlem af Folketinget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Tak for det svar, som jo altså var ja til begge dele, og dermed kan jeg også forstå, at det løfte, der er kommet fra statsministeren, om, at det her løfte om asyl- og udlændingepolitikken gælder, indtil solen brænder ud, i virkeligheden kun kan fortolkes på den måde, at det er statsministeren, der er solen.
Det vil sige, at når statsministeren er ude, gælder det løfte ikke længere.
Kan udenrigsministeren ikke forstå det?
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Så det må være sådan ønsketænkning, at hr. Kenneth Kristensen Berth ligesom kan gætte, hvad han måtte håbe på at jeg ville sige i svaret til hr. Kenneth Kristensen Berth.
Sagen er, at vi står ved de aftaler, der er indgået.
Vi står ved aftaler, som indebærer, at hvis der skal ske en ændring i asyl- og indvandringspolitikken, at hvis der skal ske en ændring, sådan at Dublinforordningen betyder en bindende fordeling af asylansøgere og flygtninge i Europa, så kræver det en folkeafstemning.
Så hr. Kenneth Kristensen Berths hidtidige påstand om, at det her er sidste gang, danskerne kommer til at stemme om noget som helst på det retlige område, er forkert.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-20:
Tak for det.
Tak til ministeren for talen.
Jeg synes egentlig, at det var enormt befriende, at vi fik slået meget klart fast, at det selvfølgelig er en folkeafstemning, fordi der er tale om en suverænitetsafgivelse, og også at ministeren startede med alle de øvrige retsakter, der ikke omhandlede Europol – ros for det.
Der manglede lige en sidste lille krølle, for at det så havde været næsten den fulde pakke, der var blevet præsenteret fra talerstolen, og den er jo, at kompetencen til at afgive mere suverænitet i fremtiden vil blive flyttet fra den danske befolkning, som lige nu har sine forbehold, til et flertal i Folketinget.
Udenrigsministeren kunne ikke forstå, hvorfor vi ikke var trygge ved det.
Jeg vil sige, at det ville jeg være, hvis et nyt folketingsflertal, som var blevet valgt ind af den danske befolkning, kunne mene noget andet og tage magten tilbage igen.
Kan udenrigsministeren ikke bekræfte, at det jo er det, der også ligger i et fremtidigt flertals kompetencer, altså at afgive en magt, som andre flertal ikke kan tage tilbage igen?
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Da vores forgængere i 1953 ændrede grundloven, indskrev de muligheden for at afgive suverænitet, for at vi netop kunne deltage i forpligtende internationale samarbejder.
Den mulighed bruges nu.
Den mulighed bruges til at sige: Her er der nogle områder, hvor vi gerne vil have mulighed for at vælge.
Vi, der var med til at lave aftalen, har været meget nøjeregnende med, hvilke 22 retsakter vi entydigt, i fællesskab kunne se ville være en forbedring for danskerne at vi deltog i.
Derfor er de 22 plus Europol valgt til, derfor er de 10 valgt fra.
Hvis de på et eller andet tidspunkt skal tiltrædes, hvis der skal være en ændring af noget af det, vi deltager i, eller hvis der kommer helt nye retsakter, så bliver det et spørgsmål, som skal forelægges Folketinget til beslutning.
Det er jeg helt tryg ved, det er helt i grundlovens ånd.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-20:
Altså, det er en tilvalgsordning, det er ikke en til- og fravalgsordning, og det betyder jo, at hvis udenrigsministeren nu tiltræder de 22 retsakter plus Europol – og vistnok også et par andre, man har lovet hinanden allerede, ikke? – så vil et fremtidigt flertal ikke kunne gøre det om.
Er det ikke korrekt, at når suveræniteten er afgivet på de her 22 og fremtidige retsakter, vil selv et flertal i Folketinget ikke kunne sige: Ved I hvad, vi vil ikke være med alligevel, vi vil have nogle andre regler?
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Det vil være sådan, at på de områder, hvor vi har sagt ja, overholder vi de regler, vi så har sagt ja til, og det er bindende.
Det er korrekt, at det er afgivelse af suverænitet, og det er derfor, vi snakker om folkeafstemning.
I sidste ende vil det jo ultimativt være sådan, at et flertal i Folketinget eller et flertal af danskerne som helhed vil kunne vælge at sige: Nu ønsker vi slet ikke at være med i EU-samarbejdet længere, vi ønsker at komme ud af det.
Det vil være den ultimative mulighed, at man kan gøre det, hvis der er noget, man synes er forkert i den retning, EU bevæger sig.
Jeg kommer lige fra London, hvor jeg var på besøg i går hos min britiske kollega, og jeg skal hilse at sige, at dér er debatten i hvert fald i gang, i forhold til om man skal bruge den teoretiske mulighed, der er, for at kunne melde sig ud.
Jeg synes, det ville være tåbeligt; jeg ville fraråde det.
Jeg synes, det er klogt at gå med i en tilvalgsordning.
For det, der sker, er netop, at i stedet for at bede de andre om lov til at deltage i samarbejdet får vi her i Folketinget, så får den danske befolkning lov til at vælge, hvilke dele Danmark skal være med i.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Ministeren sagde, at før man ved, hvor Europol ender, er der ingen grund til at søge om en parallelaftale.
Jeg tror, det var nogenlunde sådan, han sagde det; ellers må han jo rette mig.
Så vil jeg gerne spørge, om man ikke lige så vel kunne sige, at før man ved, hvor Europol ender, er der ingen grund til at bede om en folkeafstemning, da vi jo ikke rigtig kan svare på, hvad det er, vi stemmer om.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Så er jeg glad for, at Christian Juhl spurgte.
Jeg er glad for, at Christian Juhl spurgte, for det var ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde, at der ikke er mulighed for at søge om en parallelaftale.
Der er grund til at være med i Europol.
Der er også grund til at være med i Europol med de ændringer, der snakkes om at gennemføre af Europol.
Der er ikke mulighed for at søge en parallelaftale, før der er klarhed over, hvordan den skal være.
Men jeg ønsker ikke et b-medlemskab af Europol.
Jeg ønsker ikke Enhedslistens model, hvor vi skal stå udenfor og vente på, at de andre bliver enige om, hvad der skal være samarbejde om.
Jeg ønsker en model, hvor vi er aktivt deltagende i et forpligtende internationalt samarbejde om at finde de bedste rammer for, hvordan politisamarbejdet i Europol kan være til gavn, ikke bare for Danmark, men for alle europæiske borgere, for alle de lande, som arbejder sammen med Europol.
Det kræver altså, at vi er aktivt med og ikke står udenfor og venter på at se, hvad de andre bliver enige om.
Så det er ikke et spørgsmål, om det er nødvendigt, det er simpelt hen et spørgsmål om, at det ikke er muligt at søge en parallelaftale.
Jeg synes heller ikke, det er rimeligt at søge.
Jeg synes, vi skal have fuldt medlemskab.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Det var ikke det, ministeren prøvede at svare på.
Det var på, hvorfor man ikke havde lavet en ansøgning.
Nej, det kunne være, at det var ønskværdigt.
Lad os så sige, at det ikke var muligt.
Kunne man så ikke med rette sige, at når det ikke er muligt at vide, hvad Europol kommer til at handle om – forhandlingerne foregår i øvrigt i øjeblikket – er der heller ingen grund til at lave en folkeafstemning, for så kan man ikke svare befolkningen på, hvad det er, de stemmer om?
Det er mere det spørgsmål, jeg stiller.
Man får jo katten i sækken.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-20:
Jeg tror, at garantien om, at udlændinge- og asylpolitik ikke bliver et EU-anliggende, er stærkere, ved at vi har en politisk aftale, end ved at vi havde skrevet det ind i loven.
Jeg kan i hvert fald sige for mit vedkommende, at det nærmest ville blive over mit lig som politiker, at vi skulle bryde sådan en aftale.
Christina Egelund (LA), 2015-10-20:
Tak for det.
For det er jo sådan, at afskaffer man retsforbeholdet, vil det være overladt til et flertal i Folketinget eller et flertal i Europaudvalget at tage stilling til afgivelse af dansk suverænitet.
Men det er ikke så meget holdningen til selve det spørgsmål, det gælder her.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvilke initiativer eller ideer ordføreren og ordførerens parti har i forhold til i forbindelse med en sådan procedure at sikre en fortsat offentlig debat med inddragelse af borgerne i processen.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-20:
Det er jo vigtigt at slå fast, at det er på et afgrænset område, at der kan indgås yderligere aftaler, altså på området for retslige og indre anliggender.
Det er jo ikke sådan, at vi lige pludselig kunne tilslutte os euroen, gå med i en fælles EU-hær eller andre forfærdelige ting.
Så det er inden for ret begrænsede områder, der minder om de ting, som vi nu tilslutter os.
Det er den slags beslutninger, vi ville kunne tilslutte os fremover, og som minder om det, vi nu tilslutter os.
Det er bare lige for at slå fast over for folk, der hører med, at der ikke er tale om, at vi fremover bare sådan ubegrænset kan afgive suverænitet på alle områder.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi får en debat fremover.
Jeg ved ikke, om jeg har nogle specielle ideer til det, men jeg er sikker på, at der vil være stor bevågenhed om det.
Og jeg er sikker på, at både Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti vil være i stand til at rejse de debatter og protestere voldsomt, hvis der skulle blive afgivet en hel masse suverænitet.
Christina Egelund (LA), 2015-10-20:
Tak for svaret, og også tak for erkendelsen af, at en tilslutning til euroen ville være en forfærdelig ting.
Det er jeg enig med ordføreren i.
Erkender ordføreren, at det i den nye proces, hvor man går fra, at suverænitetsafgivelse gives ved en folkeafstemning, til, at man gør det i en udvalgsbehandling, vil være meget vanskeligere at få en offentlig debat om de spørgsmål, om det så er store eller små, og at borgerinddragelsen derfor også vil være langt mindre, end den er i dag?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-20:
Ja, jeg vil gerne medgive, at det selvfølgelig giver en større offentlig debat, hvis man har en folkeafstemning – det tror jeg er helt rigtigt.
Så jeg er ikke så bekymret for det.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-20:
Tak for det.
Ordføreren sagde lige før, at det var en entydig fordel for danskerne at tiltræde tilvalgsordningen og afskaffe retsforbeholdet, og at hr. Rasmus Jarlov ikke har hørt nogen have kritik af de enkelte retsakter, så derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge til nogle af de enkelte retsakter, som vi er meget skeptiske over for i Enhedslisten.
Det er f.eks. det PNR-direktiv, som er på trapperne.
Der har Konservative stået hernede i Folketingssalen og sagt meget klart, at skulle det indføres i Danmark, skulle man kræve en dommerkendelse, for at de oplysninger kunne blive udleveret.
Det vil være entydigt dødt, hvis det bliver et ja den 3. december.
Så ville man kunne få alle oplysninger om flypassagerer og uskyldige borgere uden en dommerkendelse.
Efterforskningskendelsesdirektivet, som er en gensidig anerkendelse af domstole, betyder, at domstole i f.eks. Rumænien kan træffe beslutninger om beslaglæggelse af dansk ejendom eller ransagninger i danske hjem.
Nu er jeg løbet tør for tid, men jeg kan opremse nogle flere, når jeg får en kort bemærkning mere.
Nu kan jeg lige høre hr. Rasmus Jarlovs kommentarer til de enkelte direktiver.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-20:
Jeg skal også beklage, at jeg måske kom til at fornærme Enhedslisten før.
Det er rigtigt, at Enhedslisten rejste nogle bekymringer også i den tidligere debat, så det skal jeg beklage at jeg ikke anerkendte i mit indlæg.
I forhold til adgangen til oplysninger om flypassagerer kan jeg godt forstå, hvis der er sådan en eller anden retssikkerhedsmæssig bekymring i, om vi så sidder og overvåger, hvordan borgerne flyver rundt i verden.
Altså, det er ikke ligefrem hemmeligt, når man går ned igennem en paskontrol og køber en flybillet osv., hvor man rejser hen.
Så jeg ser det ikke som sådan et stort retssikkerhedsmæssigt problem – det må jeg indrømme.
I forhold til det sidste kunne jeg simpelt hen ikke høre det præcis.
Jeg ved ikke, om Pernille Skipper igen vil spørge om, hvad det var, der skulle beslaglægges, så kan jeg ikke lige kan få gentaget det spørgsmål.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-20:
Jeg vil sige, at for det første har De Konservative skiftet holdning, for De Konservative mente, da vi talte om det sidst her i Folketingssalen, at det at kunne udlevere ikke kun, hvor man flyver rundt henne, men også betalingsoplysninger, madoplysninger, bagageoplysninger, oplysninger om medrejsende osv., var et retssikkerhedsmæssigt problem, hvis der ikke blev krævet en dommerkendelse.
Der har Konservative så skiftet holdning.
Domstole i andre lande vil med efterforskningskendelsesdirektivet få mulighed for at træffe afgørelse på baggrund af deres regler om beslaglæggelse af dansk ejendom, ransagninger i danske hjem, uden danske domstole kan komme ind over og godkende det forinden.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-20:
Jeg synes, at det er nogle relevante diskussioner, som Enhedslisten åbner op for, og vi må også tage dem efterfølgende i forhold til efterforskningen.
Generelt vil jeg sige, at med det her lovforslag er det jo sådan, at forbrydernes retsstilling bliver ringere, altså, det bliver nemmere for politiet i Europa at efterforske kriminalitet.
Det bliver også nemmere at få adgang til oplysninger om kriminelles færden i andre lande.
Vi må anerkende, at sådan bliver det.
Det gør vi jo med åbne øjne, fordi vi ved, at der er meget kriminalitet, som er grænseoverskridende.
Jeg vil sige, at den sikreste måde at sikre, at man ikke bliver straffet af domstole eller politi fra andre lande på, er ved at lade være med at begå kriminalitet i andre lande.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Jeg forstod på hr. Rasmus Jarlov, at han opfordrede folk, der ville vide, hvad der skete i Det Konservative Folkeparti, til at melde sig ind.
Den opfordring tog Mads Holger jo til sig, og så opdagede han, hvad der skete, og så meldte han sig ud.
Det er jo sådan set pointen her eller måske forskellen, for da han havde meldt sig ind, kunne han melde sig ud igen.
Og det har vi jo set på andre områder at Domstolen har gjort.
Så er det ikke en meget dårlig sammenligning, når man sammenligner de her retsakter med Mads Holger?
Jeg forstod, at de ikke havde adgang til det hele, og at det skulle skabe nogle problemer.
Jeg ved ikke, om hr. Rasmus Jarlov mere præcist kunne uddybe, hvad han mener.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-20:
Jeg synes, at hr. Søren Søndergaard sagde det meget fint selv.
I forhold til Norges aftale med Europol er problemet, at de ikke har lige så god adgang til informationerne i Europols informationsdatabase, som det danske politi eller andre europæiske landes politi har.
Så hørte jeg godt hr. Søren Søndergaard før sige, at så må det være, fordi de ikke har lige så meget brug for det, at de søger mindre.
Men det tror jeg bare ikke det er.
Jeg tror, sagen er, at når det norske politi søger de her ca. 2.000 gange om året, som jeg husker det som, og dansk politi søger 70.000 gange om året som et af de politivæsener i Europa, som søger mest, så er det simpelt hen, fordi vi har gavn af det, og fordi det er nemmere for os, end det er for det norske politi.
Jeg tror også, det norske politi ville være glade for det, hvis de havde en lige så god tilgang til information, som det danske politi har.
Det ville simpelt hen gøre det nemmere at søge og få oplysninger og dermed bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet – og det betragter jeg som et gode.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Jamen jeg synes jo netop, at det her med, at det danske politi søger 70.000 gange, er interessant, og at det danske politi står for 19 pct. af samtlige søgninger i Europols register, mens Danmark udgør 1 pct. af befolkningen i EU.
Det er jo lidt interessant.
Går den f.eks. 35 gange bedre end i Norge?
Og er det ikke rigtigt, hvad vi har fået oplyst, nemlig at Norge faktisk i hastetilfælde på få minutter kan få adgang til Europols register?
Er det ikke korrekt?
Det er i hvert fald den norske ambassade, der har oplyst det, så jeg går ud fra, at det er korrekt.
Er nogle få minutter for lang tid?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-10-20:
Altså, jeg er jo ikke sådan et sandhedsvidne, i forhold til om det er korrekt, hvad den norske ambassade har udtalt.
Jeg tror generelt, at det, når man stiller spørgsmål, så helst skal være om, hvad min holdning er, og ikke om, om jeg kan bekræfte, hvad andre mennesker har sagt.
Der antager jeg altid at folk som udgangspunkt taler sandt, når de siger et eller andet.
Men jeg ved da ikke, om det er noget problem, at det danske politi er flittige til at bruge den her informationssøgning i Europols database.
Jeg kan ikke se noget voldsomt problem i det.
Jeg går ud fra, at det danske politi gør det, fordi de mener, at det styrker deres bekæmpelse af kriminaliteten, ikke fordi de synes, det er morsomt, eller de bruger det som underholdning.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Jeg lægger mærke til, at ordføreren nævner Grønland en del gange, samtidig med at han nævner forholdene på Færøerne.
I den sammenhæng har Grønland jo en lidt anderledes rolle over for EU i forhold til Færøerne.
Grønland har en OLT-status over for EU, fordi vi meldte os ud af EF i sin tid.
Det gør så også, at Grønland har en anden form for relation til EU.
Uanset retsforbeholdet og uanset hvordan Danmark kommer til at stå i den her situation,
vil Grønlands rolle i sig selv over for EU ikke ændre sig, og dermed kommer Danmarks egen rolle, hvad angår justitsansvarsområdet, nok ikke til at ændre sig.
Jeg vil bare gerne spørge, hvorfor Grønland bliver nævnt så meget i den sammenhæng, når vores roller over for EU er meget forskellige.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Jamen jeg tænker både på, at vi går fra en mellemstatslig samarbejdsaftale, hvor landene jo har en vis indflydelse, til en overstatslig aftale.
Der er da en væsentlig forskel.
Der er en række ting, som jeg gerne ville diskutere med hr. Rasmus Jarlov om – Europol og den sikkerhed, der er for f.eks. personoplysninger og den slags ting.
Det tager vi en anden dag.
Jeg vil gerne spørge: Når man så siger Europol plus 22 retsakter plus samtlige kommende retsakter, dog lige på nær det med asyl og flygtninge – det giver vi lige en politisk garanti for – hvad er årsagen til, at man ikke skriver den politiske garanti ind i lovforslaget, så vi kan se, at det her er juridisk bindende og ikke bare nogle politikere, der har lavet en korridoraftale?
Jeg tror ikke på, at den politiske aftale kan holde, til solen brænder ud.
Jeg tror, at en lov måske kunne være med til at sige noget, men det har man ikke turdet – hvorfor?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-10-20:
Tak for det.
Jamen den dialog, der foregår i den store europæiske koncert, er selvfølgelig præget af de forskellige instrumenter, der deltager i orkesteret.
Og der er ingen tvivl om, at vi har et meget forskelligt syn på f.eks. en litauisk lovgivning mod homopropaganda, som jeg tror det var spørgeren nævnte.
Ikke desto mindre tror jeg også, at det er i den dialog og i det samarbejde, der er, at vi faktisk kan flytte noget og flytte nogle af de andre, vi snakker med.
Jeg er ikke helt sikker på, hvordan det her er forbundet med det konkrete spørgsmål om deltagelse i Europol og de 21 øvrige retsakter.
Og der tror jeg, at hvis der er et egentligt politisk spørgsmål neden under den der betragtning, så vil jeg gerne bede spørgeren om at gentage det.
Jeg kan kun sige, at det forhold, at vi deles om magt, at vi samarbejder, opfatter jeg som en god måde at fremme vores værdier på.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-20:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til det sådan klassiske radikale argument om at sidde med ved bordet.
Jeg tror måske, at ordføreren også selv har brugt det i dag, og det handler om, at når man taler om mere EU, så er det en central pointe for De Radikale, at Danmark skal sidde med ved bordet og få indflydelse.
Hvis man sådan kigger på de 27 lande, vi sidder ved bordet med, så kunne jeg godt tænke mig at få ordføreren til at bekræfte, at det ikke kun er Danmark, der bestemmer ved det bord, men også de øvrige 27 lande.
Hvordan tror Radikale udsigterne for den fremtidige lovgivning er, når man kigger på, at lande som Polen, Irland og Malta har forbud mod abort, at det kun er et mindretal af EU-landene, der har tilladt ægteskaber af samme køn, og at vi har lande, som f.eks. Litauen, der har forbud mod såkaldt homoseksuel propaganda?
Er det ikke bekymrende, at de også skal have indflydelse på noget af vores meget progressive lovgivning i Danmark?
Christina Egelund (LA), 2015-10-20:
Lad mig komme ind på spørgsmålet om mistillid eller ikke mistillid.
Historisk er det jo sådan, at lige præcis når det angår spørgsmål om Danmarks tilknytning til EU, har der været ret stor diskrepans imellem, hvad et flertal her i huset mente om en sag, og hvad et flertal i befolkningen mente om en sag.
Det så vi jo senest ved folkeafstemningen om tilslutning til euroen.
Så det kan jeg ikke svare på.