runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-02-25:
Nu er det nok en god idé for hele retssamfundets videre færd, at det ikke er mig som justitsminister, der hverken tildeler brug af isolationsfængsling, strafceller eller udelukkelse fra fællesskaber i danske fængsler.
Det er et anliggende for kriminalforsorgen, når man afsoner sin dom.
Det ændrer ikke på, at jeg tror, det er nødvendigt med en mere generel politisk diskussion om, hvordan vi imødekommer de problemer med radikalisering, der er i fængsler, og vi har fokus på flere forskellige ting.
Vi har lige indgået en aftale med bl.a. Dansk Folkeparti, Venstre, Det Konservative Folkeparti og SF, og Liberal Alliance er også med.
Der er der en række initiativer til at hindre den radikalisering, vi ser i fængslerne, og det er bl.a. ved hjælp af exitprogrammer og andre ting.
Så længe problemet er der, vil vores fokus også være der, og vores vilje til at finde nye metoder er til stede.
Også det kan jeg svare meget kort og præcist på.
Det siger sig selv, at udlændinge, der i Danmark er dømt eksempelvis for terror og efterfølgende udvist, er uønskede i Danmark, og de skal ikke være her.
Der er en række kriminalitetsformer, der har en så alvorlig karakter, at man kan blive udvist herfra, og så skal man selvfølgelig forlade landet.
Vi kan ikke udsende mennesker til tortur eller dødsstraf.
Her støder vi igen ind i diskussionen om vores internationale forpligtelser, men jeg vil også gerne tilkendegive, internationale forpligtelser eller ej, at jeg ikke ønsker at udsende mennesker direkte til tortur eller dødsstraf, ligegyldigt hvor vederstyggelige deres forbrydelser ville være.
Der er også en grund til, at vi ikke har den form for afstraffelse i vores eget land.
Så er der det andet spørgsmål – der er mange spørgsmål i spørgsmålet – nemlig om vi på en eller anden måde kan få udvisningsdømte af sted til andre lande end deres oprindelsesland.
Jeg vil meget nødig skulle påduttes svenske, afghanske eller amerikanske statsborgere i det danske retssystem, og jeg tror, at de fleste andre lande har det på samme måde.
Peter Skaarup (DF), 2015-02-25:
Det bliver så et nyt spørgsmål, selv om man selvfølgelig godt kunne have haft lyst til at diskutere det andet videre.
Hvad er ministerens holdning til, at det er svært at udvise udlændinge, der er dømt for terror i Danmark, og som også har en udvisningsdom, og vil ministeren undersøge mulighederne for at få de udvisningsdømte udvist til andre lande end de lande, hvor de er statsborgere, og undersøge mulighederne for at lade udvisningsdømte, der er løsladte og lever på tålt ophold i Danmark, bære en elektronisk fodlænke som et vilkår for løsladelsen?
Hvad er ministerens holdning til, at Folketinget ved en tidligere lejlighed har givet statsborgerskab til en person, som PET havde advaret imod, og vil ministeren i lyset af terrorangrebet i København fremadrettet sikre, at advarsler fra PET om konkrete personer får den konsekvens, at der ikke tildeles dansk statsborgerskab?
Mette Frederiksen (S), 2015-02-25:
Jeg giver helst tilsagn, når jeg er sikker på, at jeg selv træffer beslutningerne.
Og når det drejer sig om teknik og praktik og kørekort, er jeg ikke sikker på, at jeg er den eneste aktør, som skal være på plads.
Jeg kan blot sige, at spørgeren har ret i alt, hvad spørgeren siger, hvad angår vigtigheden af, at amerikanere selvfølgelig skal kunne køre bil i Danmark.
Jeg synes, det er lidt pinligt, at det har skullet tage så lang tid at finde en afklaring på det her spørgsmål.
Det er vigtigt for Danmark at kunne tiltrække dygtige amerikanere til vores arbejdsmarked.
Myndighederne er i dialog om, hvordan vi gør det her, og jeg håber på en afklaring så hurtigt som muligt.
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-25:
Jamen det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg tager spørgsmålet op, fordi jeg oprigtig talt ønsker at få det løst, og jeg har også taget det op under skiftende regeringer, som sagt også en borgerlig.
Jeg vil godt spørge justitsministeren, om ministeren regner med, at der er styr på det her inden sommerferien.
Hvis ministeren her i folketingssalen i dag kan give det tilsagn, vil jeg godt rose ministeren for det.
Regner ministeren med, når man er så langt i processen, at der er udstedt en ny bekendtgørelse og fundet en løsning inden sommerferien?
Kan ministeren give det tilsagn her i Folketingssalen i dag, så vil jeg godt rose ministeren for det.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-25:
Spørgeren har jo ret i, at det her har taget lang tid, og det synes jeg sådan set er beklageligt.
Derfor har jeg set det fra den anden side, nemlig hvad det betyder, når amerikanske borgere kommer hertil for at arbejde, bidrage til det danske samfund og betale skat.
Så vil de også gerne kunne køre i bil, og derfor må det være muligt at finde en løsning, og det er sådan set min tilgang.
Jeg vil nødig gå ind i teknikken i det.
Det er der folk, der er klogere på end jeg.
Jeg synes, det skal være sådan, at det kørekort kan omsættes i en dansk sammenhæng, og det arbejdes der altså på nu hos myndighederne.
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-25:
Det, der så undrer mig noget, hvis man skal holde ministeren op på det, er, at ministeren den 27. oktober sidste år underskrev en ny bekendtgørelse om ombytning af udenlandske kørekort, hvor den amerikanske del ikke er med.
Og der vil jeg nok sige, at hvis man skulle tro ministeren, er det mærkeligt at lave en ny bekendtgørelse og sige, at vi lige er ved at løse det her problem.
Jeg undrer mig noget over, at man så ikke ventede på bekendtgørelsen, indtil man rent faktisk havde løst det her problem.
Og jeg frygter simpelt hen, at det her problem ikke bliver løst i den her regerings tid, og det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt, uanset hvem der så måtte have regeringsmagten efter et folketingsvalg.
Men det får vi jo afklaret.
Jamen tak til justitsministeren.
Det er ikke første gang, jeg har stillet det her spørgsmål.
Det er første gang, jeg har stillet det til den nuværende justitsminister, men jeg har faktisk stillet det til nogle af de tidligere borgerlige justitsministre også og til den nuværende justitsministers forgænger, både fru Karen Hækkerup, tror jeg, og også hr. Morten Bødskov.
Og ved alle lejligheder er der blevet lovet, at det her var et meget stort problem, som man agtede at få løst.
Så det har tilsyneladende ikke skortet på den politiske vilje, men man kan bare se, at der ikke er sket noget.
Sidste gang jeg spurgte hernede i Folketingssalen, var til hr. Morten Bødskov for 1½ år siden, og der, vil jeg godt sige, pralede den daværende justitsminister med – og jeg vil faktisk sige, at det var pral – at nu skulle han sørge for at få løst det, borgerlige justitsministre ikke fik løst.
Det roste jeg den daværende justitsminister for og sagde, at vi glædede os rigtig meget til, at i efteråret 2013 havde vi løst det her problem.
Så jeg vil endnu en gang takke en socialdemokratisk justitsminister for at give tilsagn om, at det her er noget, vi får løst, men jeg bliver også bare nødt til at spørge, om ministeren så vil sætte en tidshorisont på – om det er løst her i løbet af foråret, altså inden sommerferien, og om den tidshorisont mon holder.
For de tidligere løfter, vi har fået, både fra borgerlige justitsministre, det vil jeg ærligt indrømme – der skal jeg rette kritikken mod tidligere borgerlige justitsministre – men jo bestemt også fra den her regerings justitsministre viser, at det her problem tilsyneladende ikke bliver løst.
Og det er altså bare ærgerligt, når vi har brug for, at der kommer højt uddannet amerikansk arbejdskraft til Danmark for at arbejde, at de så skal igennem et kæmpe bureaukrati med hensyn til at få ombyttet deres kørekort.
Så mit spørgsmål til justitsministeren er: Altså, tak for tilsagnet, men hvornår kan vi så regne med at det rent faktisk er løst?
Peter Skaarup (DF), 2015-02-25:
Det lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at Folketinget ved en tidligere lejlighed har givet statsborgerskab til en person, som PET havde advaret imod, og vil ministeren i lyset af terrorangrebet i København fremadrettet sikre, at advarsler fra PET om konkrete personer får den konsekvens, at der ikke tildeles dansk statsborgerskab?
Mette Frederiksen (S), 2015-02-25:
Vi har behov for at kunne tiltrække amerikanerne til en række af vores danske virksomheder, som er blevet globale, eller for den sags skyld globale virksomheder, der placerer sig i Danmark.
Derfor skal nytilkomne amerikanske medborgere her, som jo kommer for at bidrage og arbejde, selvfølgelig ikke opleve, at de ikke kan få lov til at køre bil.
Det tror jeg nemlig godt de kan finde ud af, og derfor skal spørgsmålet her sådan set bare afklares hurtigst muligt.
Og som jeg sagde det før, er der en dialog mellem Rigspolitiet og Justitsministeriet og de amerikanske myndigheder, og den skal snart finde sin afklaring.
Jeg tror, jeg kan tale på alle danskeres vegne, når jeg siger, at vi aldrig glemmer 14. og 15. februar i år, hvor terroren ramte os på sin hårdeste og mest barske facon få kilometer fra, hvor vi står netop nu.
Og jeg synes, det er helt naturligt, at vi i tiden efter et så voldsomt terroranslag mod vores samfund selvfølgelig diskuterer mange forskellige aspekter, herunder det, der bliver rejst af spørgeren i dag.
Jeg skal heller ikke undlade igen at understrege, at det, der har vores fulde fokus fra regeringens side lige nu, jo er at gøre alt, hvad vi kan, for at sikre danskerne den tryghed og sikkerhed, som vi alle sammen har krav på og ret til.
Men jeg svarer selvfølgelig gerne også på det konkrete spørgsmål her.
Det spørgsmål, der nu bliver rejst her, er om sager, hvor PET vurderer, at en ansøger til indfødsret kan være til fare for landets sikkerhed.
Jeg forstår, at det er sådan en lidt gammel sag, der her spørges til, og som har været diskuteret ved forskellige lejligheder tidligere.
Det følger af § 21 i cirkulæreskrivelsen om naturalisation, at en sag vil blive forelagt for Folketingets Indfødsretsudvalg, hvis PET vurderer, at en ansøger kan være til fare for landets sikkerhed.
Den forelæggelse sker med Justitsministeriets indstilling om, at den pågældende ansøger udelukkes fra optagelse på et lovforslag om indfødsretsmeddelelse i en nærmere angiven periode.
Derfra er det så op til Folketinget at træffe beslutningen og ikke jeg som minister. Den procedure følges i mange tilfælde, men ikke i sager, hvor den pågældende ansøger måtte være omfattet af enten FN's konvention om begrænsning af statsløshed eller børnekonventionen.
Baggrunden for det er, at statsløsekonventionen indeholder et krav om, at ansøgeren skal være fundet skyldig i en forbrydelse mod statens sikkerhed, og det vil sige, at den pågældende skal være dømt, før statsborgerskabet vil kunne nægtes.
Efter børnekonventionen kan ansøgeren ikke nægtes statsborgerskab i den situation, som spørgsmålet her omhandler.
Det vil altså med andre ord være i strid med de to konventioner, hvis personer, som opfylder betingelserne i konventionerne, udelukkes fra optagelse på et lovforslag om indfødsret alene med den begrundelse, som spørgsmålet her er rejst på baggrund af.
Peter Skaarup (DF), 2015-02-25:
Hvad er ministerens holdning til, at det er svært at udvise udlændinge, der er dømt for terror i Danmark, og som også har en udvisningsdom, og vil ministeren undersøge mulighederne for at få de udvisningsdømte udvist til andre lande end de lande, hvor de er statsborgere, og undersøge mulighederne for at lade udvisningsdømte, der er løsladte og lever på tålt ophold i Danmark, bære en elektronisk fodlænke som et vilkår for løsladelsen?
Skriftlig begrundelse
Mette Frederiksen (S), 2015-02-25:
Men det bør jo kun være sådan, at Folketinget træffer en anden beslutning end den, jeg lægger op til her, hvis det er, fordi man så at sige er tvunget til det på grund af de internationale forpligtelser, vi har, for ellers bør man selvfølgelig ikke tildele statsborgerskab på den baggrund, altså at vedkommende måtte være til fare for vores sikkerhed.
Men de internationale spilleregler er nu engang dem, vi har, og som man har kunnet opnå enighed om globalt, og dem respekterer og anerkender Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2015-02-25:
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål handler om de internationale konventioner.
Hvis ministeren siger, at man er imod at give dem statsborgerskab, var det så ikke en idé at få lavet de konventioner om i samarbejde med lande, der har nogenlunde de samme synspunkter, f.eks. England, der jo har udtrykt skepsis over for centrale dele af nogle af de konventioner, vi taler om.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-25:
Jeg synes, at det er helt åbenbart, at personer, der måtte være til fare for vores lands sikkerhed, selvfølgelig ikke skal tildeles dansk indfødsret, og det vil også være det, der er udgangspunktet for Justitsministeriets anbefaling i forhold til Folketingets videre arbejde.
Hvad skulle vi ellers næsten sige og mene?
Jeg kommer i hvert fald ikke til at have et andet standpunkt end det.
Hvis man er til fare for dansk sikkerhed, bør man selvfølgelig ikke få dansk statsborgerskab – det burde jo være tydeligt og klart for enhver.
Så er der nogle internationale forpligtelser, og det er der jo, når man er et retssamfund.
Dem kan man have mange forskellige holdninger til, det har man sikkert over hele verden; men så længe spillereglerne ser ud, som de gør, så respekterer Danmark dem.
Peter Skaarup (DF), 2015-02-25:
Det synes jeg jo er godt ministeren siger.
Så kunne jeg jo så efterlyse, at regeringspartierne stemmer imod at tildele dem statsborgerskab.
Vi kan jo se ud fra de afstemninger, der har været – der har været minimum to, ved jeg – at regeringspartierne alligevel har tildelt statsborgerskab til de pågældende personer, selv om PET advarer imod dem.
Det er det ene.
Der kunne jeg godt tænke mig at vide, om regeringen vil ændre adfærd i forhold til det.
Så vil jeg også godt spørge: Logisk set, når ministeren siger, at det er noget, ministeren er imod, altså at man tildeler statsborgerskab, vil regeringen så arbejde for at lave de konventioner om, der forpligter os til at give statsborgerskab til personer, der er til fare for nationens sikkerhed?
Det er jo derfor, PET advarer imod dem.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-25:
Jeg vil gerne sige det meget klart: Jeg synes, det er et problem, at de pågældende personer får dansk indfødsret.
Jeg er imod, at de får det.
Det er sådan set kun, fordi vi er internationalt forpligtet, at beslutningen kan falde anderledes ud end det, Justitsministeriet jo som udgangspunkt anbefaler, nemlig at vedkommende ikke får statsborgerskab.
Peter Skaarup (DF), 2015-02-25:
Vi skal gøre, hvad vi kan, for at bekæmpe terror på alle planer og også søge at kigge på de områder, hvor det fører til terror, altså hvordan vi kan forebygge, at det sker en anden gang.
En af de ting, som vi i Dansk Folkeparti har øje for, er den praksis, der er opstået i Folketinget, hvor man altså fra et flertals side gang på gang tildeler statsborgerskab til personer i Danmark, selv om PET advarer imod den pågældende person.
Derfor kunne vi godt tænke os, at regeringen også mere end det, ministeren siger nu, tilkendegiver, at man er enig i, at det er et problem, at vi tildeler statsborgerskab til personer, som Politiets Efterretningstjeneste betragter som en fare for landet.
Det er vel egentlig totalt logisk – jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren ikke er enig i det – at det er rigtig skidt, det er dårligt, det er urimeligt, og at det skal laves om, at vi tildeler statsborgerskab til personer, som PET advarer imod.
Så kan det være, at ministeren siger, at ja – det siger ministeren jo – der er nogle konventioner, som forpligter os uanset vores holdninger til det.
Der vil jeg godt spørge ministeren, om det så ikke vil være rimeligt, at regeringen tager kontakt til andre lande, med henblik på at man får lavet de konventioner om eller udtræder af de pågældende konventioner.
For det er vel urimeligt for det danske samfund og den tryghed, der skal være, at nogle ældtussegamle konventioner, som der er tale om med hensyn til flere af dem, for de er lavet lige efter anden verdenskrig, er en barriere for, at vi kan sige nej til statsborgerskab til personer, som Politiets Efterretningstjeneste advarer imod.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-02-26:
Tak for ordet, formand.
Og tak til forslagsstillerne for at rejse en debat, jeg egentlig synes er vigtig.
Jeg tror, vi alle er enige i, at man ikke skal ryge cannabis og umiddelbart efter sætte sig bag rattet.
De to ting skal holdes langt fra hinanden.
Sker det alligevel, mener vi Radikale, at det er fair, at der er den hårde straf, som en ubetinget frakendelse af kørekortet er.
Som det er blevet beskrevet i de henvendelser, jeg har fået, har der ikke været tale om misbrugere med et dagligt cannabisforbrug, hvor man kunne opbygge meget store mængder THC i fedtlaget – altså det stof, man får fra at ryge eller indtage cannabis.
Det har været lejlighedsrygere, om man vil.
Jeg har, som de fleste andre ordførere nok også har, forsøgt at få det her be- eller afkræftet ligesom i videnskaben.
Jeg har snakket med en række misbrugseksperter, også efter det ekspertmøde, som er blevet omtalt her tidligere i debatten, og meldingen er, at man ikke har tilstrækkelig med viden om det her område, hvilket jo er meget trist på mange måder, da vi Radikale sådan set gerne vil lave lovgivning på et oplyst grundlag.
Det gode er, at efter mine oplysninger vil en række danske fagfolk nu starte nogle kliniske undersøgelser op for at få afdækket, om man ville kunne spore THC i mit blod på søndag, hvis jeg røg en joint i dag.
Jeg tror, debatten her har været med til at sætte de undersøgelser i gang, hvilket jeg da godt kan glæde mig over.
Det tror jeg gør, at vi kan lovgive på et mere oplyst grundlag.
Men viser undersøgelserne, at man kan blive taget for narkokørsel i tilfælde, hvor man ikke er påvirket og hvor man ikke er til fare for andre trafikanter, så er vi Radikale meget åbne for at se på, om der er brug for lovændringer for at sikre proportionaliteten.
Man skal kun have taget kørekortet, hvis man udgør en fare for andre trafikanter.
Derfor støtter vi Radikale ikke det her forslag på det nuværende grundlag, om end vi synes, at den debat, det har været med til at skabe, har været gavnlig.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Når De Radikale understreger behovet for at få mere viden på det her område, har De Radikale så gjort noget for at sikre sig, at vi kan få mere viden – at der bliver iværksat noget forskning?
Eller er der nogen ting på tegnebrættet i forhold til det?
For jeg tænker, at det heller ikke er radikal politik at straffe mennesker, som faktisk ikke er til fare for trafiksikkerheden, uagtet at de selvfølgelig skulle have ladet være med at ryge hash, fordi det er ulovligt og alle de her ting.
Men jeg synes da så som minimum, det kunne være en farbar vej, at vi prøvede at blive lidt klogere på det her.
Det er jo ingen hemmelighed, og det hørte vi også på ekspertmødet, at Danmark har en meget, meget lav tolerancetærskel i forhold til en række andre lande.
Så har De Radikale nogen planer om at få lidt mere forskning i det her?
Jamen vi må jo prøve at afklare med nogle spørgsmål, om der så er gang i noget forskning eller ikke er gang i noget forskning.
Jeg synes i hvert fald, at det er vigtigt.
Jeg ærgrer mig over, at vi sætter unge mennesker fra bestillingen på et meget, meget løst grundlag.
Jeg vil også bare lige høre, om det ikke kan – for jeg kender normalt den radikale retspolitik som værende meget klog og fornuftig – være en farbar vej, det her med, at man faktisk støtter nogle førstegangsrygere, eller førstegangslovovertrædere i den her sammenhæng, i at holde op med at ryge ved simpelt hen at give dem en gulerod i den anden ende af forløbet.
Jeg har faktisk en viden om, at den slags metoder virker på misbrugere, nemlig ved simpelt hen at sige, at du kan beholde dit kørekort, men til gengæld kræver vi altså også, at du lader dig indrullere i noget behandling og aflægger nogle prøver, som beviser, at du faktisk er stoffri – eller hashfri.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-02-26:
Tak for de pæne ord om radikal retspolitik.
Jo, absolut, det vil vi gerne være med til at drøfte, men det bliver nok på bagsiden af nogle dybere undersøgelser, som viser mere om, hvad effekten af et THC-niveau i blodet er, når man har røget for mange dage siden, og man ikke er kæderyger, om man vil.
Kim Christiansen (DF), 2015-02-26:
Indledningsvis vil jeg sige, at Dansk Folkeparti har kæmpet meget for at få strammet lovgivningen.
Det fik vi gjort med den forrige regering på det her område – altså i forhold til kørsel i påvirket tilstand i forbindelse med brug af euforiserende stoffer.
Vi fik en nultolerance, og det ønsker vi i Dansk Folkeparti sådan set ikke at ændre på.
Med hensyn til det, der bliver lagt op til i lovforslaget, om, at der skulle være en kortere frakendelsesperiode – altså at man sådan set skulle kunne få sit kørekort igen, når man ikke var påvirket mere – svarer det jo til, at hvis man havde fået taget kørekortet for spritkørsel, kunne man komme og hente det igen, når man var blevet ædru.
Det er jo ikke sådan, tingene fungerer.
Også i forhold til at sætte bøden ned, så der bare skal betales faktiske omkostninger, synes jeg altså, det er håbløst at begynde at graduere på den måde.
Der, hvor jeg trods alt godt vil være en lille smule positiv over for forslaget, er i forhold til oplysning.
Vi kunne måske være bedre til at oplyse, for jeg tror, at mange unge mennesker måske ikke er klar over, at det faktisk kan måles, flere dage efter at man har røget hash.
Så der kan måske ligge noget i en oplysningsfunktion.
Den anden ting er selvfølgelig der, hvor f.eks. flydende cannabis indgår i medicinsk behandling af sclerosepatienter.
Der synes jeg også at man i hvert fald har en opgave med at se, om man måske kan lave nogle retningslinjer for det.
Der er jo en lang, lang række lægemidler, der er undtaget; der er en lang liste af midler.
Det kunne måske overvejes, for det er klart, at der, hvor det indgår i en medicinsk behandling, skal det selvfølgelig ikke have konsekvenser, hvor man bliver straffet på den måde.
Men overordnet har vi den holdning i Dansk Folkeparti, at man ikke skal køre bil, når man har drukket spiritus, eller når man har røget hash eller indtaget andre former for rusmidler.
Så vi kan ikke støtte forslaget.