Rune Lund (EL), 2007-05-30:
Alle våben kan bruges til at slå mennesker ihjel med, alle våben er lavet for at slå mennesker ihjel, men nogle våben er helt bestemt mere rædselsfulde og mere ødelæggende end andre.
Der er forskel på atomvåben, på klyngevåben, på små håndvåben og på f.eks. slangebøsser.
I dag diskuterer vi klyngebomber, som er en beholder, der indeholder en række mindre bomber, op til 600 mindre bomber, som kan blive kastet ud i forbindelse med en krigsførelse.
Det, som er erfaringen med klyngebomberne, er, at de forvolder meget skade, i særdeleshed meget skade mod civile.
Det er i helt overvejende grad civile, som er ofrene for klyngebomber.
I forbindelse med den her debat har vi fået et ganske udmærket notat fra Folkekirkens Nødhjælp og Dansk Røde Kors, som har været så venlige at sende det notat til partierne i Folketinget.
Det notat beskriver meget kort og præcist, hvad der egentlig er problemet med klyngebomberne.
98 pct. af ofrene er civile.
Det er klart, for når man har en beholder, som svæver oppe i luften, så går der lige pludselig hul på beholderen, og så smider den en masse mindre bomber ud.
Det er klart, at det ikke på nogen måde kan siges at være en præcisionsbombe.
Så dør en masse civile, bl.a. børn, der leger med dem, fordi de tror, at det er legetøj.
Det gør det heller ikke mindre slemt eller mere godt, at en klyngebombe spreder sin last over et meget stort område, typisk et areal på størrelse med to til fire fodboldbaner.
Det er igen ikke noget, som på nogen måde kan siges at være et præcisionsvåben.
Det, der også sker, er, at når en krigshandling er afsluttet, som vi f.eks. har set det i Libanon, så bliver bomberne ved med at ligge der, og de bliver ved med på daglig basis at skade folk og slå folk ihjel.
Et af de aktuelle eksempler i debatten har jo lige præcis været det sydlige Libanon, hvor Israel jo begik krigsforbrydelser ved at smide klyngebomber over civile boligkvarterer.
Der lå 1 million ueksploderede klyngebomber efter krigen, og antallet af ofre for den efterladte klyngeammunition har været meget stort.
Det er to ud af mange eksempler, som viser, hvad klyngeammunition er for en størrelse.
Der skal ikke være nogen kattelem.
Men i det forslag til vedtagelse, som regeringspartierne, Dansk Folkeparti, De Radikale og Ny Alliance står bag, vil man jo kun arbejde for et forbud mod alle former for klyngeammunition, som forvolder uacceptable skader på civile.
Det er en kattelem på størrelse med hovedindgangen til Folketinget.
Det har ikke været sådan, at nogen her i dag nærmere har kunnet definere, hvad der egentlig mere præcist menes med udtrykket uacceptable skader på civile.
I dag ved vi, at 98 pct. af ofrene er civile.
Kunne man ikke have forventet, at de partier, som stod bag det her forslag til vedtagelse, havde kunnet komme med en eller anden form for benchmarking, en eller anden form for nærmere definition af, hvad der var acceptabelt, måske 50 pct.?
Hvis det nu kun er 50 pct. af de civile, der er ofre, vil det så være acceptabelt?
Jeg synes egentlig, at det er lidt vigtigt, for det har jo betydning for, hvordan den danske regering skal agere i de internationale forhandlinger, som vil komme.
For der vil der sikkert være forskellige typer af klyngebomber, og så vil man komme med en opgørelse af, hvor meget – i procent – de enkelte bomber måtte skade de civile.
Så er det da interessant at vide, hvilken position den danske regering indtager i den sammenhæng.
Men fra Enhedslistens side siger vi højt og klart, at vi mener, at den acceptable skade på civile i forbindelse med klyngebomber er 0 procent.
Vi skal ikke have klyngebomber.
Vi skal have dem fuldstændig forbudt.
Derfor står vi selvfølgelig helt bag det forslag til vedtagelse, som Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten har fremsat i dag.