runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2010-05-31:
Vi er selvfølgelig lidt optaget af, at det er en samlet regering, vi har, dvs. en regering, der består af både Venstre og Konservative.
Vi har jo lige haft en længere runde med beskæftigelsesministeren fra Venstre, som havde lidt svært ved at forklare, hvordan noget kunne være regeringens politik tilbage i februar – det er bare et par måneder siden – hvor man garanterede, at der ikke skulle pilles ved dagpengene, og så blev de bare, i samarbejde med Dansk Folkeparti, halveret hen over en nat.
Da Konservative er en del af regeringen, er det selvfølgelig af interesse, om det, vi nu hører fra den konservative ordfører, betyder, at vi rolig kan regne med, at hvis der er en chance for, at man lige skal finde lidt ekstra penge, så er man parat til hen over en nat alligevel at pille ved efterlønnen.
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Jeg vil gerne endnu en gang slå fast, at vi synes, det er vigtigt, at vi får nogle reformer af vores arbejdsmarked i Danmark, og vi ser det her som et første skridt på vejen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-31:
Jamen det synes jeg da er fuldstændig ærlig snak.
Her siger man, at man hele tiden har ønsket at gøre noget ved dagpengeperioden, modsat det, som Venstre lovede i valgkampen i 2007, og som beskæftigelsesministeren lovede så sent som i februar 2010.
Man siger også åbent og redeligt, at man vil gøre noget ved efterlønnen.
Det er da også ærlig snak, for så ved folk jo, hvor de skal sætte deres kryds henne næste gang, hvis de gerne vil bevare efterlønnen.
Så jeg synes da, det er meget ærlig snak.
Så må De Konservative så også internt blive enige med sig selv om, hvem det er, der skal defineres som svage, og hvem der ikke skal defineres som svage.
I 2007 fik vi at vide, at de svage var dem, der ikke kunne sætte nok børn i verden, og at dem, der var ufrivilligt barnløse, faktisk skulle hjælpes – også med flere børn – og i dag får vi at vide, at det er en borgerlig mærkesag at fjerne tilskuddet til dem.
Hvis De Konservative kunne blive enige om, hvem der er svage, og hvem der ikke er svage, skulle vi andre nok også klare vores. Men jeg synes da, det er ærlig snak, at man ønsker at afskaffe dagpengene, og at man ønsker at reformere efterlønnen og formentlig fjerne den helt.
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Vi synes, det er godt, fordi det netop skal være med til at sikre væksten og velstanden i Danmark og dermed også velfærden.
Derfor mener vi, ligesom også andre har påpeget det, at det er nødvendigt, at der kommer nogle reformer på vores arbejdsmarked i Danmark.
Derfor vil vi da heller ikke afvise, vi vil faktisk gerne kæmpe for, at der netop også kommer en efterlønsreform.
Eigil Andersen (SF), 2010-05-31:
Det er jo en påstand, at det vil koste arbejdspladser.
Men i øvrigt er regeringens plan jo, at der skal fyres 8.000 kommunalt ansatte.
Mener man, at det er en god politik set med Liberal Alliances øjne?
På den måde mener jeg, at det her med skattelettelser altså er blevet et fikspunkt for Liberal Alliance, som man har stirret sig totalt blind på.
Sagen er jo den, at det er dybt asocialt at give så store skattelettelser til velstillede mennesker, når sandheden er, at der er brug for bedre forhold for svage og udsatte grupper i det her samfund – eksempelvis mennesker, der er omfattet af kontanthjælpsloftet og 450-timers-reglen og den lave starthjælp til flygtninge, som er på 50-60 pct. af kontanthjælpen.
Peter Christensen (V), 2010-05-31:
Nu har vi både hørt Socialdemokratiets og SF's ordfører i dag, og er sandheden egentlig ikke den, at når man ikke vil svare på, hvad målet for, hvor lang dagpengeperioden skal være, er det, fordi man egentlig er glad for, at regeringen sætter den ned nu?
Det løser et økonomisk problem – og så vil man sådan set ikke bindes af at skulle sætte perioden op – og derfor svarer ordførerne konsekvent udenom på det egentlig ret simple spørgsmål.
Er det så ikke, fordi man er glad for, at den borgerlige regering træffer de nødvendige, men selvfølgelig svære beslutninger?
Eigil Andersen (SF), 2010-05-31:
Overhovedet ikke.
Jeg må sige, at det er rent sludder.
Så er det sagt så direkte, som jeg kan.
Sagen er jo den, at der i S og SF’s plan »En Fair Løsning« jo er finansiering til den genopretning, som vi gerne vil foretage.
Det vil sige, at den finansieringskilde, som regeringen har her, hvor man sparer et beløb på dagpengene ved at gøre de arbejdsløse til sorteper, er der ikke brug for i vores genopretningsplan. Jeg vil bare lige tilføje, at jeg da i øvrigt håber – for der bliver jo folketingsvalg, inden de første falder for den nye 2-års-grænse – at vi inden da får forhindret, at de skal falde for den 2-års-regel.
Peter Christensen (V), 2010-05-31:
Men i den sammenhæng ville det da så også være rimeligt, at SF i stedet for den udenomssnak, der har været hele dagen, med hensyn til hvor lang dagpengeperioden skulle være, gav en tilkendegivelse om, hvilken periode man gerne ville arbejde for.
Jeg har fuld respekt for, at der jo skal et flertal til at nå 4 år, men jeg kan ikke forstå, hvad det er for en krystermentalitet, der gør, at man ikke ærligt kan sige: Vi vil arbejde for at føre dagpengeperioden tilbage til 4 år.
I stedet for har vi hele dagen skullet høre på en lang forklaring om, at arbejdsmarkedets parter skulle høres.
For det normale er jo, at man, når man vil tale om noget og forhandle om noget, selv har en holdning til, hvad man synes kunne være godt.
Vi kan simpelt hen ikke få at vide, hvad SF's holdning til en god dagpengeperiodelængde er.
Hvorfor siger SF ikke bare: Jamen det er 4 år, eller siger sandheden, nemlig at man er glad for, at regeringen har truffet den svære beslutning, og at man ikke vil røre ved den bagefter?
Eigil Andersen (SF), 2010-05-31:
Der er to modpoler, to linjer i dansk politik, og den ene linje står bl.a. hr. Peter Christensen for.
Den går ud på, at de arbejdsløse skal have stærkt forringede forhold.
Sorteper skal placeres hos dem.
Det er dybt asocialt.
Så er der en anden holdning, som er repræsenteret af bl.a. Socialdemokratiet og SF, men også af andre.
Og som jeg har nævnt tidligere: Om det så bliver en 3-års, 4-års eller 5-års dagpengeperiode, må jo afhænge af, hvad man kan finde ud af i de der trepartsforhandlinger.
SF's holdning er, at trygheden skal være større end den tryghed, som hr. Peter Christensen vil give.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-31:
Nu hører vi, at det her lovforslag simpelt hen er årets bedste lovforslag for De Konservative, og derfor bliver jeg selvfølgelig nødt til at spørge, hvad det næste bliver.
De sidste par dage har vi set i aviserne, at partiformanden, fru Lene Espersen, stadig mener, at efterlønnen ikke er fredet, til trods for at De Konservative er med i et forlig om efterlønnen.
Hvor mange flere lovforslag af den her karakter skal vi høre om, og hvor mange flere løftebrud fra De Konservatives side i forbindelse med forlig, man har indgået, skal vi se, før man er tilfreds?
Line Barfod (EL), 2010-05-31:
Bare for at forstå, hvad det er, fru Helle Sjelle siger, må jeg sige, at jeg ikke går ud fra, at fru Helle Sjelle mener, at hvis kommunerne får større udgifter til dagpenge og kontanthjælp, fordi de bliver tvunget til at fyre folk, så får de råd til at ansætte flere igen, nemlig dem, de lige har fyret i skolerne, børnehaverne, ældreplejen osv.
Dem får de jo slet ikke råd til at ansætte igen.
Så det, fru Helle Sjelle og Konservative mener, er, at den skolelærer eller hjemmehjælper, der er blevet fyret, skal over at gøre rengøringsarbejde til underbetaling og undergrave løn- og arbejdsvilkår, der ellers er opnået via overenskomsterne.
Er det det, Konservative egentlig ønsker skal ske?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Det, vi ønsker skal ske, er, at vi skal have en solid, stærk og bæredygtig økonomi i Danmark, og hvis vi skal have det fremover, er vi altså også nødt til at gøre noget netop for at finde bl.a. de 24 mia. kr., som der har været tale om.
En ting er, at EU kræver det, men noget andet er også, at hvis vi fremover vil have en sund økonomi i Danmark og have råd til den velfærd, som vi som Konservative meget gerne vil have at vi har råd til, så er vi altså også nødt til bl.a. at gennemføre nogle reformer.
Det er derfor, vi meget gerne vil være med til at gennemføre den her dagpengereform.
For at vende tilbage til det spørgsmål, som fru Line Barfod stiller, vil jeg sige, at alle undersøgelser viser, at når arbejdsudbuddet bliver øget, er der altså også en større chance for, at der bliver skabt nogle flere job.
Nu står vi i en situation, hvor vi har fundet de penge, der skulle til for at få tingene til at hænge sammen vedrørende kravene om, at der skulle findes 24 mia. kr., så det er jo ikke et aktuelt spørgsmål.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Lad mig lige prøve igen, for jeg synes i virkeligheden, at det er meget fair, at den konservative ordfører stiller sig op og siger, at man synes, at der er behov for yderligere reformer af Danmark, eksempelvis af efterlønnen.
Så siger jeg: Oprindelig kom Det Konservative Folkeparti og sagde, at de syntes, at man skulle fastfryse overførselsindkomsterne.
Ja, så var der en forhandling med Dansk Folkeparti, og der kom noget andet ud af det.
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Jeg vil sige, at på nuværende tidspunkt overvejer vi ikke at finde fastfrysning af overførselsindkomsterne frem igen.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Nu har vi så i den her efterhånden lange debat jo den sidste af ordførerne fra de tre store borgerlige partier.
Jeg tror, man må være ærlig og sige om De Konservative i modsætning til Dansk Folkeparti og Venstre, at de sådan set hele tiden har gået ind for, at man skulle lave en lang række reformer.
Det kan jeg så også høre på ordføreren nu.
Dem skal der være flere af.
Lad mig derfor spørge: Kan De Konservative forestille sig, hvis Det Konservative Folkeparti får chancen igen, når der skal forhandles nye reformer, at De Konservative vil foreslå, at fastfastfrysning af overførselsindkomster kommer op på bordet igen?
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-31:
I det omfang det var Det Konservative Folkeparti, som smed forslaget om en halvering af dagpengeperioden på bordet i disse forhandlinger, som lige er overstået, vil jeg gerne lykønske Det Konservative Folkeparti med succesen.
Det er en god idé at halvere dagpengeperioden, det siger vismændene, Arbejdsmarkedskommissionen osv., fint nok.
Man henter 3½ mia. kr. her, men pakken indeholder jo skattestigninger for 11 mia. kr. Er det det, man kalder en god handel fra Det Konservative Folkepartis side?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Vi har fået taget hul på nogle ordentlige og gode arbejdsmarkedsreformer med det her forslag, netop med halveringen af dagpengeperioden.
Det synes jeg er vigtigt, og det mener jeg også er langtidsholdbart, og det er derfor, at det her er et supergodt forslag.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-31:
Jeg har forstået – og jeg er enig med Det Konservative Folkeparti – at det er et godt forslag, den del.
Men det er jo en del af en samlet pakke.
Derfor vil jeg gerne høre, om Det Konservative Folkeparti synes, at det er en god idé, at man hæver skatterne med 11 mia. kr.
Er det en god idé?
Er det god konservativ politik at indgå en handel på den her måde, at man godt nok skaffer 3½ mia. kr., men at man betaler 11 mia. kr. for det, 10.000 arbejdspladser?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Der er da ikke nogen tvivl om, at i vores verden ville vi meget hellere have sat skatter ned end skatter op.
Men når det nu ikke kan være anderledes, synes vi faktisk, at det er rigtig godt, at vi også har fået påbegyndt nogle store, markante arbejdsmarkedsreformer.
Derfor er vi også, som jeg sagde før, virkelig glade for, at vi har fået sat en halvering af dagpengeperioden på dagsordenen.
Vi tror på, at det på sigt kommer rigtig mange mennesker her i Danmark til gode, fordi vi får sikret vores velfærd.
Torben Hansen (S), 2010-05-31:
Tak, hr. formand.
Jeg kan forstå på fru Helle Sjelle, at det her er årets bedste lovforslag, og at De Konservative ser frem til andre arbejdsmarkedsreformer, bl.a. med hensyn til efterlønnen.
Det er blevet sådan en konservativ mærkesag, og jeg kan forstå, at afskaffelse af efterlønnen også er fru Helle Sjelles mærkesag – og hun er samtidig formand for Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg.
Men så er der det helt simple spørgsmål: Hvornår kan vi så forvente, at der kommer noget ud om det fra regeringen og Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, som en tyv om natten, ligesom det, vi har set her?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Nu er vi godt i gang med at gennemføre en dagpengereform, og den synes jeg vi skal færdiggøre først, og så må vi jo se, hvornår der bliver et flertal for at gøre noget ved efterlønnen.
Torben Hansen (S), 2010-05-31:
Nu kan jeg forstå på fru Helle Sjelle, at så gør vi det først, eller rettere så gør regeringen det først, men det viser jo bare, at mit spørgsmål er meget aktuelt.
Hvornår forventer fru Helle Sjelle så at de besparelser, fjernelse af efterlønnen, som Det Konservative Folkeparti gerne vil have, bliver gennemført, og hvornår kommer det som en tyv om natten ligesom det, vi har set her?
Fru Helle Sjelle har sagt, at det her var det første skridt, hvornår kommer andet skridt så?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Jeg bliver dog nødt til lige at slå fast, at vi naturligvis står ved den velfærdsaftale og de aftaler, som vi har indgået, men vi har på den anden side heller ikke lagt skjul på – det synes jeg også er meget klart, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov, hvis ret skal være ret, og det synes jeg det skal være – at vi netop arbejder for, som ordføreren også var inde på, at der kommer nogle reformer, også hvad angår efterlønnen.
Men vi står naturligvis ved de forlig, som vi har indgået.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Jeg tror, der sidder mange tusind arbejdsløse, som ikke ved, om de skal grine eller græde, når de hører den konservative ordfører sige, at det, at man forringer deres forsørgelsesgrundlag, simpelt hen er årets bedste lovforslag i Folketinget.
Det synes jeg alligevel er noget af en udtalelse.
For spørgsmålet er jo, når man med den begejstring i stemmen kan tale for at ødelægge folks forsørgelsesgrundlag, hvad det næste så bliver.
Ordføreren har jo selv været ude at kræve efterlønnen afskaffet.
Og den konservative partiformand sagde jo i desperation her i weekenden, at nu var hun klar til at se på efterlønsordningen igen, og så sagde hun, at regeringen kommer med en holdbarhedsplan, en 2020-plan, i efteråret, og der mente hun bestemt at man også skulle se på efterlønsordningen.
Så kan vi ikke få et svar fra den konservative ordfører: Vil der i den 2020-plan, der kommer i efteråret, stå, at regeringen agter at gøre op med efterlønsordningen inden for rammerne af den her 2020-plan, dvs. frem til 2020?
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Nu kan jeg klare meget, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov, men jeg kan dog ikke spå, og derfor kan jeg heller ikke forudsige, hvad der kommer til at stå i den 2020-plan.
Det tror jeg de færreste ved noget om på nuværende tidspunkt, men man kan have nogle ønsker til det, og jeg vil da håbe, at der står noget om efterlønnen i den 2020-plan.
Men som sagt er det ikke mig, der sidder og fører pennen i den 2020-plan, og jeg ved ikke engang, hvem der er i gang med det på nuværende tidspunkt.
Så det får vi jo se; det er ikke noget, vi kommer til at drøfte lige nu.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Men det er jo også et nogenlunde klart politikersvar, at De Konservative agter at arbejde for, at i den 2020-plan, som regeringen fremlægger her i efteråret, kommer der til at stå, at vi skal have et opgør med efterlønnen inden for 2020-planen.
Det synes jeg er meget klart, og derfor er der jo ikke nogen grund til at spørge om mere.
Nu har man sagt, at man som konservativ ikke står ved velfærdsaftalen, man vil have, at der i den plan, som regeringen fremlægger om den fremtidige holdbarhed i dansk økonomi, altså den såkaldte 2020-plan, skal stå, at der skal være et opgør med efterlønnen.
Så er det sagt, og så ved vælgerne jo, hvad det er, den her regering går til valg på, og hvad det er, Det Konservative Folkeparti arbejder for skal være grundlaget for regeringens økonomiske politik.
Helle Sjelle (KF), 2010-05-31:
Jamen jeg synes ikke, man kan sige, at det, at vi foreslår en efterlønsreform, kommer som en tyv om natten, for vi har jo sagt det her ganske, ganske længe, og det har vi også tænkt os at fortsætte med at sige.
Så må vi jo se, hvornår der er et flertal i Folketinget for at gøre noget ved efterlønnen.
Det er klart, at vi ikke har 90 mandater på nuværende tidspunkt, men det er ikke nogen hemmelighed, at vi meget gerne vil have mulighed for at se på efterlønnen, når der er et flertal for det.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-31:
Hvis det skulle stå til troende, gælder det jo bare om at få hævet skattetrykket til 120 pct., for så har vi jo beskæftigelse fra nu af, og indtil solen bliver sort.
Det er jo en på månen-argumentation.
Hr. Eigil Andersen må være den morsomste ordfører i Folketinget p.t.
Jeg fik jo intet svar på, hvorfor det er en god idé, jeg fik jo ikke noget svar på, hvorfor det helt konkret i det her tilfælde er en god idé at bakke op om regeringens initiativ med at udskyde skattelettelserne, når det koster arbejdspladser.
Hvad vil hr. Eigil Andersen sige til den arbejdsmand, til den ansatte på et slagteri, som mister sit arbejde, fordi skattelettelserne nu bliver udskudt, så konkurrenceevnen forringes, og så man bliver nødt til at nedlægge arbejdspladserne?
Hvor er den sociale argumentation i det?
Kan jeg helt specifikt få svar på det?
Eigil Andersen (SF), 2010-05-31:
Som jeg var inde på lidt tidligere, har Liberal Alliance, skattealliancen, sat sig det i hovedet, at skattelettelser til de rige og højtlønnede er den eneste vej til at skabe beskæftigelse.
Det er, som alle ved, forkert.
Sagen er jo den, at det også er en ineffektiv måde at skabe job på.
Der ligger jo svar fra Finansministeriet, som belyser, at hvis man har en given sum penge til rådighed og bruger den til at forøge forbruget med i form af skattelettelser, giver det kun et job, hvorimod det giver tre til fire gange så mange job, hver gang man bruger pengene i det offentlige til jobskabelse.
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jamen det har været et spørgsmål om netop at finde en balance, hvor alle kommer til at bidrage til den regning, der ligger på bordet.
Det har så indbefattet en lang række elementer, herunder ændringer på skatten, hvor skattelettelsen bliver udskudt.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-31:
Nu var det jo ikke mig, der påstod, at det var socialt afbalanceret, og at det var derfor, at det var nødvendigt at hæve skatterne.
Det er der, jeg gerne vil have argumentationen.
Vi står her i dag og diskuterer det her med nedsættelse af dagpengeperioden, og så er vi jo alle sammen enige om, at pointen er, at folk skal i arbejde.
Problemet er jo lidt her, at man faktisk i genopretningsplanen har et element, som koster danske arbejdspladser, og så er det, vi siger fra Liberal Alliances side, at det er helt tosset.
Vi skal jo ikke smide danske arbejdspladser ud over grænsen, hvis vi kan undgå det.
Det vælger regeringen så at gøre, og det vil jeg gerne have argumentationen for, altså for den specifikke del, ikke den samlede pakke, men den specifikke del.
Hvorfor er det en god idé at hæve skatten på arbejde?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Det har ikke været særlig nemt at lave den her genopretningspakke, og det ved jeg også at hr. Anders Samuelsen er fuldstændig bekendt med.
Nu har vi lavet den på den her måde, fordi regeringen mener, at det er den rigtige måde at gøre det på, fordi der netop er en balance i, at alle kommer til at betale.
Det betyder så også, at der er sket ændringer på skattesiden.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-31:
Jeg bliver nødt til at vende tilbage til det, ministeren siger om, at man hæver skatterne med yderligere 11 mia. kr. med den her genopretningsplan.
Udfordringen var at finde 24 mia. kr., og en borgerlig-liberal regering kunne ikke gøre det, uden at den skulle hæve skatterne med 11 mia. kr.
Hvori består det socialt ansvarlige i det?
Det koster jo arbejdspladser at gøre det.
Det koster simpelt hen danske arbejdspladser at gøre det her.
Jeg vil godt høre argumentationen for, at det er en god idé at skrotte danske arbejdspladser ved at hæve skatterne.
Hvor er det socialt ansvarlige i det?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jeg ved ikke, om det er gået fru Kirsten Brosbøls næse fuldstændig forbi, at vi har en international finanskrise, der er skyllet ind over hele verden.
Det ville da være utroligt, hvis man havde en regering, som ikke gik ind og rettede op på den økonomiske situation, der er.
Det er virkelig et eklatant problem, at Socialdemokraterne ikke accepterer det.
Men vi kan jo se i den plan, der er blevet lagt frem, bl.a. om, at folk skal arbejde 12 minutter mere, at det, man ligesom har at byde på, er ingenting.
Det er et telefonnummer til LO-huset, som man så kan ringe til og spørge om, hvad man egentlig må gøre, og hvad man ikke må gøre.
Altså, det er jo ikke mig og regeringen, der har deponeret handlefriheden hos LO.
Det er Socialdemokraterne, som ikke har et bud på, hvordan man skal rette økonomien op.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-31:
Ministeren kommer jo ikke med en forklaring på, at hun modsiger sig selv.
På den ene side står ministeren og siger, at regeringen længe har ønsket en dagpengereform, og på den anden side har vi citater, der viser, at ministeren selv i februar måned sagde, at det overhovedet ikke var aktuelt.
Så sent som den 29. april sagde finansministeren, at det p.t. overhovedet ikke var på tale med en dagpengereform.
Så går der lige så lang tid, som det tager at knipse med fingeren, og så mener regeringen noget andet.
Der er det så, ministeren kommer med den her anden forklaring.
Hvad er det, der er det rigtige?
Har regeringen længe ønsket den her reform, hvorfor de her citater så ikke er korrekte?
Altså, dengang ministeren i februar udtalte, at hun ikke syntes, det var aktuelt, da syntes hun det lidt alligevel, men hun turde bare ikke at sige det – eller hvad?
Er det længe, eller er det ikke længe, og er det, fordi man lige har opfundet noget i mellemtiden, at man nu synes, at det er helt i orden at gå ind og forringe dagpengemodtagernes vilkår?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jeg tror altså kun, det er fru Kirsten Brosbøl, der har svært ved at forstå argumentationen i det her.
Det, jeg har sagt om langtidsledighedspakken, er det, som i øvrigt alle ordførere, som er med til den her pakke, har sagt her fra talerstolen, nemlig at de to ting naturligvis hænger tæt sammen.
Det er også derfor, det er rigtig godt, at langtidsledighedspakken ligger i forlængelse af dagpengeændringerne her.
For det at sætte massivt ind over for langtidsledighed betyder jo netop, at man gør en stor indsats for dem, der har været i dagpengesystemet i et stykke tid.
Det er det, den her pakke til omkring 0,5 mia. kr. gør, og det betyder bl.a., at omkring 15.000 langtidsledige kan få læse-, skrive- og stavetræning.
Det er noget af det, som mange desværre har problemer med på det danske arbejdsmarked, og det betyder, at flere har svært ved netop at komme i gang med f.eks. en uddannelse.
Der er også uddannelse og kompetenceløft generelt i den her langtidsledighedspakke, som fagbevægelsen i øvrigt er helt enig i samtlige punkter af.