runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Jeg er ked af at måtte sige det, men hr. Anders Samuelsen roder lidt rundt i det, tror jeg, for jeg ved ikke noget om, hvorvidt den pågældende person, som blev omtalt i går, var på fattigdomsydelse.
Vi ved, at hun var på kontanthjælp, men jeg vil sige, at det er meget sjældent, at enlige forsørgere er på fattigdomsydelse.
I 2008 var der 6.500 personer, der var omfattet af loftet, og kun 650 af dem var enlige, og de havde næsten alle sammen børn.
Så vi ved jo reelt ikke, om personen – jeg ved det i hvert fald ikke – var på kontanthjælp eller var på en lavere ydelse, altså på fattigdomsydelse.
Det ved jeg ikke om hun var, og det ved jeg ikke om ordføreren er klar over.
Men i forhold til det generelle her vil jeg sige, at det, der er vigtigt, er, at vi har fattige i Danmark, og det vil vi gerne gøre noget ved, fordi vi ikke mener, at det bidrager til, at man kommer tilbage på arbejdsmarkedet, hvis man lever i en fattig situation.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-30:
Det var jo lidt svært at få et klart svar på, om statsministeren mente, at man er fattig, hvis man er på en af de såkaldte fattigdomsydelser.
Det blev der ikke svaret klart på, og det er måske – kan man sige – begrundet i, at hvis svaret havde været ja, havde statsministeren været uenig med sin egen socialminister, som jo har udtalt det samme, som statsministeren lige har stået her og sagt, at den meget omtalte anonyme Carina ikke er fattig, på trods af at hun er på en fattigdomsydelse.
Omvendt, hvis der blev svaret nej til spørgsmålet, kan man spørge sig selv, hvorfor det så er, at man skal afskaffe fattigdomsydelserne.
Sandheden er jo, at det reelt set bliver en endnu dårligere situation for Carina, når man nu afskaffer fattigdomsydelserne i hvert fald i forhold til motivation til at tage et arbejde.
Altså, giver det mening at gøre sin pligt i stedet for kun at kræve sin ret?
Så jeg kunne stadig væk godt tænke mig at vide, om der er et klart svar på, om man er fattig, når man er på fattigdomsydelser – ja eller nej.
Som opfølgning på det spørgsmål vil jeg spørge: Når nu der hele tiden bliver sagt også fra statsministerens side, at det her er et meget dårligt eksempel, har statsministeren så selv medbragt nogle konkrete eksempler på fattige?
Frank Aaen (EL), 2011-11-30:
I dag er der jo kommet nye tal for udviklingen i dansk økonomi, som viser, at økonomien er i tilbagegang, at vi med stor sandsynlighed er på vej ind i en ny recession, og at den økonomiske krise ser ud til at strække sig ikke bare over 2012 og 2013, men også over 2014 og 2015; det er i hvert fald flere økonomers skøn.
Det er altså en ganske alvorlig situation, som jo i høj grad er baseret på den økonomiske arv, der er kommet fra den gamle regering, som jo ikke gjorde noget i tide, som bare lod stå til og mente, at nu var krisen overstået, da vi andre sagde, at det var den nok ikke.
Det er også derfor, det er godt, at vi har fået en ny regering og et nyt flertal, som nu er ved at blive enige om, at der skal igangsættes en kickstart og andre initiativer, der forbedrer beskæftigelsen.
Det er alt sammen ganske fint.
Jeg vil også sige, at det jo stiller alle bankøkonomerne i et meget dårligt lys.
Det er jo bankøkonomerne, der har advaret imod, at man gjorde noget, og har sagt, at vi nu bare skulle vente og se, at der kunne komme værre tider, og jeg ved ikke, hvad der har været af undskyldninger for at lade beskæftigelsen være og arbejdsløsheden stige.
Men når alt det er sagt, og det er vi glade for at vi er med til, er det alligevel mit spørgsmål til statsministeren, om ikke vi allerede nu aktuelt kan se det tegne sig, at der nu og i fremtiden er brug for at tage nogle flere initiativer end dem, vi er blevet enige om, altså med kickstarten og finansloven, at vi allerede nu begynder at tænke over, hvordan vi tager initiativer, der styrker beskæftigelsen og dermed dansk økonomi.
Man skal jo huske, at når man styrker beskæftigelsen, får man også bedre økonomi i det offentlige, fordi man sparer dagpenge, og man får skatter.
Vi må få sat gang i sådan en udvikling, som jo ikke starter fra dag til dag, men som kræver forberedelse.
Er det ikke på tide, at vi, der bekymrer os om økonomien, i højere grad begynder at tænke over, hvordan vi kan sætte nye initiativer i gang?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Det er fuldstændig rigtigt, som hr. Frank Aaen siger, at der hos den tidligere regering var meget stor forvirring om, hvordan man egentlig skulle beskrive krisen i forhold til borgerne.
Den ene dag var den slut, den anden dag var den meget slem, den tredje dag var det så en ny situation.
Det er også rigtigt, at der var meget stor debat om, hvorvidt der var behov for en kickstart.
Og det er en god ting for Danmark.
Så blev der spurgt om, hvorvidt vi har behov for en yderligere kickstart.
Jeg synes, vi skal koncentrere os om den kickstart, vi nu har sat i gang.
Det er jo noget, der gælder både for 2012 og 2013.
Man kan sagtens diskutere, om den skulle have været større og have haft større volumen, men det er nu engang det, der er plads til inden for den ramme, vi har, for vi vil også gerne samtidig leve op til de henstillinger, vi skal leve op til ifølge EU.
Frank Aaen (EL), 2011-11-30:
Jeg er helt med på, at regeringen har den opfattelse, at vi skal gøre, som de siger i Bruxelles, og det er nok lidt for stor en opgave at få regeringen væk fra det synspunkt sådan lige med det første.
Vi arbejder på det.
Jo tidligere vi løser f.eks. klima- og miljøproblemer, jo bedre er det for samfundet og hele verden i virkeligheden.
Er det ikke på tide nu at sige, at det ikke er nok med 2012 og 2013.
Vi kan jo på de ting der ligger, se, at i 2013 reduceres indsatsen allerede.
I 2014 går den nærmest baglæns og i 2015 endnu mere baglæns, fordi der er tale om fremrykninger, som så forsvinder senere.
Er der ikke på baggrund af det allerede nu brug for at tænke på, hvad næste skridt skal være?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Jeg vil gerne sige, at når vi gerne vil leve op til henstillingen, er det ikke, fordi de siger, vi skal, i Bruxelles.
Så er det, fordi vi opfatter det sådan, at det er en del af det at beskytte Danmark og Danmarks økonomi og velfærd, at vi har en høj grad af disciplin i vores egen økonomi.
Det er derfor, vi gerne vil gøre to ting nu.
Vi vil gerne konsolidere vores økonomi, og så vil vi også gerne kickstarte økonomien.
Vi har fundet det rigtige miks nu, hvor vi kan gøre begge dele.
Vi er meget stolte af, at vi har fundet lige præcis det felt.
Det er rigtig fornuftigt.
I forhold til pensionskasserne er det jo pensionskassernes penge, vi taler om her, men jeg kunne da også godt tænke mig, at man fremover fik etableret nogle projekter, måske nogle rigtig store projekter, som kunne give et fornuftigt afkast for pensionskasserne at være en del af, at man kunne etablere nogle offentlig-private partnerskaber, hvor det ville være fornuftigt at få aktiveret de her penge i Danmark og få gjort dem til en del af den udvikling, vi også skal have i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2011-11-30:
Det sidste er jeg meget enig i.
Det svarer meget til de tanker, jeg selv har arbejdet med i nogle år i virkeligheden.
Jeg er lidt nervøs for, hvor meget pensionskasserne skal have i forrentning af deres indskud, men det bliver jo en diskussion mellem dem og staten.
Så har jeg et afsluttende spørgsmål.
Hvad vil statsministeren gøre, for at vi får gang i den proces?
For i dag er det jo lagt meget op til den enkelte pensionskasse, og så er det en motorvej her, og så er det en bro der, altså nogle infrastrukturprojekter .
Muligvis var der brug for i fællesskab – både regeringen og det parlamentariske grundlag, altså Enhedslisten, og pensionskasserne – at få diskuteret, hvordan vi kan lave et langsigtet træk, som er til gavn for pensionskassernes medlemmer.
Vi skal huske, at i det omfang vi kan skabe beskæftigelse for metalarbejderne, for 3F'erne og de andre grupper, så får vi jo både sat dem i gang og får sat gang i Udkantsdanmark, og vi får samtidig også skabt en bedre økonomi til bedre velfærd, som giver nogle andre grupper mulighed for beskæftigelse.
Altså, en samordnet langsigtet indsats er i virkeligheden det, jeg beder om og håber på at vi kan få en nærmere dialog med regeringen om.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Den dialog tager vi naturligvis meget gerne.
Jeg tror ikke, der er nogen nemme løsninger foran os.
Jeg tror ikke, at der sådan er én løsning, vi kan tage, som så løser en hel masse problemer på én gang.
Det er vi optaget af, og det vil vi gerne have en øget dialog om.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-30:
Men sagen er, at regeringen selv har svaret, at de skaber yderligere et sted mellem 3.000 og 5.000 arbejdsløse, mennesker, der bliver skubbet ud i arbejdsløsheden.
Vi har haft en lang diskussion i nogle dage og især inden for det sidste døgn om fattigdomsydelser.
Mit enkle spørgsmål til statsministeren er: Er statsministerens holdning, at man er fattig, når man får en af de såkaldte fattigdomsydelser – ja eller nej?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Først og fremmest skal jeg sige, at det, vi har udtalt os om også i det svar, som jeg går ud fra at hr. Anders Samuelsen har fået, jo er den strukturelle beskæftigelse.
Jeg tror bare lige, at det er vigtigt at holde fast i, at vi har sagt, at den strukturelle beskæftigelse bliver reduceret med mellem 2.000 og 3.000 fuldtidspersoner, og det er ikke helt det samme, som ordføreren nævnte.
Det er vigtigt, at man ikke blander de to ting.
Det er jo rigtigt, at det har nogle konsekvenser at ændre på fattigdomsydelserne, men vi mener, og det har jeg sagt før, at det kan være meget vanskeligt, hvis man er en fattig familie, at komme tilbage til arbejdsmarkedet.
Vi mener også, at der skal være en vis værdighed omkring, hvordan danske familier lever og måske i særdeleshed, hvordan deres børn lever.
Jeg medgiver, at den familie, der blev debatteret i går, opfatter jeg egentlig heller ikke som værende under fattigdomsgrænsen – sådan en har vi jo ikke – og det er også det, social- og integrationsministeren har sagt.
Derfor var diskussionen i går lidt afsporet, og vi har sådan set fattige i Danmark.
Derfor handler spørgsmålet stadig om, hvorvidt vi ønsker at have fattige i Danmark, og om hvorvidt vi mener, at det at være fattig bringer folk hurtigere tilbage til arbejdsmarkedet, og det gør vi ikke.
Liselott Blixt (DF), 2011-11-30:
Hvad er ministerens holdning til, at ministerens regeringspartner tidligere har udtalt, at Socialdemokratiet arbejdede for, at der maks. måtte gå 15 minutter, før en ambulance nåede frem til patienten, og maks. måtte være 30 minutters transport til et hospital, og til, at det er på grund af Socialistisk Folkeparti, at regeringen ikke fortsat arbejder for dette?
Erling Bonnesen (V), 2011-11-30:
Er ministeren enig i, at Dansk Gartneri er i en presset økonomisk situation, og at der er behov for, at konkurrenceevnen styrkes, og hvilke nye initiativer kan ministeren foreslå?
Mette Gjerskov (S), 2011-11-30:
Jeg er enig i, at gartneriet står i en presset økonomisk situation.
Det er der faktisk rigtig mange erhverv i Danmark, der gør.
Vi står midt i en meget, meget alvorlig økonomisk krise, og i den alvorlige økonomiske krise har det været regeringens ansvar at finde frem til en finanslov, som balancerer det, at vi på den ene side skal passe på menneskers helbred og naturen og på den anden side skal sørge for produktion.
Og jeg vil så sige, at jeg faktisk er rigtig glad for spørgsmålet, for det giver mig jo lejlighed til at fortælle om alle de fantastiske ting, vi gerne vil gøre i forhold til gartnerierhvervet.
Vi har allerede i 2011 fundet ekstra midler, i alt 70 mio. kr., til investeringer i miljøteknologi.
Det vil gavne gartnerierne.
Helt konkret har den pulje affødt 7 mio. kr. ekstra i tilskud til investering i gardiner, der kan reducere energiforbruget i væksthuse, allerede i 2011.
Derudover har vi sikret, at en forstærket indsats med de 70 mio. kr. kan fortsætte både i 2012 og i 2013.
Det skal gøres ved at øge puljen til det indsatsområde, der handler om at reducere energiforbruget samt vand-, næringsstof- og sprøjtegiftforbruget i gartnerisektoren – alt sammen noget, der peger fremad mod en mere konkurrencedygtig sektor, mod en mere grøn sektor.
Jeg vil også sige, at vi i den kommende natur- og landbrugskommission samtidig vil kigge på de samlede vilkår og muligheder for landbruget, men jeg synes faktisk, at vi er kommet rigtig, rigtig langt med årets finanslov.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-30:
Tak for det.
Jeg havde netop stillet spørgsmål på den måde for at kunne hjælpe ministeren med at prøve at få en platform, hvorfra hun kunne fortælle om sine forhåbentlig mange gode initiativer.
Man skal naturligvis kvittere for de ting, der kommer, og tager man kikkerten og kigger på de ting, der blev nævnt, kan man se, at der er der noget, der går nogle millimeter i den rigtige retning.
Men for det meste er det nogle omprioriteringer, hvor man drejer rundt på nogle overskud andre steder fra.
Så i den forstand er der ikke tale om mange nye penge, der bliver tilført.
Det, vi skal prøve at have fat i, er sådan set nettovirkningen af det.
Hvis vi prøver at få det stillet op og siger, at der er nogle minusting i det, og så er der det, vi kunne kalde plusting, som ministeren får stillet op nu, er det helt tydeligt qua det, som vi også var inde på i det tidligere spørgsmål, at nettovirkningen er et klart, klart minus.
Det sætter jo netop snakken om kickstart ind i en helt ny ramme, og konklusionen på det vil nærmest blive, at det ikke er en kickstart, men en antikickstart, for konklusionerne fra erhvervet selv er, at selv med de her små ekstra forbedringer, som er kommet gennem nogle omprioriteringer, går det ud over branchen, for man skærer nogen af.
Så det svarer lidt til at sige, at vi kommer og fjerner lidt af grundlaget under jer, men det er ikke så slemt, for det sker først om et halvt år, og så der er drysset en lille smule oven på her.
Det holder jo ikke, vil jeg sige til ministeren.
Det giver ikke sådan lys for enden af tunnellen, det giver ikke tro på fremtiden.
Så jeg må ligesom bede om, om ikke der er et supplement til det, som vi allerede har hørt om, så gartnerisektoren kan få en tro på fremtiden.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-30:
Jeg må sige, at jeg synes, det er meget uansvarligt af Venstres ordfører at være fløjtende ligeglad med, at vi rent faktisk har en luftforurening i det her land, som mennesker bliver syge af, og som skader vores natur.
Det er vi nødt til at tage alvorligt.
Vi er nødt til at gøre alt, hvad vi kan, for at motivere alle dem, der udleder NOx, til at udlede mindre.
Nu taler vi så om gartnerierne.
De vil altså få en afgift i størrelsesordenen 5-10 mio. kr.
Vi hjælper dem på rigtig mange måder, men vi hjælper altså hverken danskerne eller naturen ved, at vi bare lader udledningerne af NOx fortsætte.
NOx-udledningen skal ned, så hjælper vi erhvervslivet på andre måder, og det sørger vi også for med gartnerierne.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-30:
Målsætningen er vi fuldstændig enige om.
Der skal være en platform, man kan arbejde ud fra og fortsat udvikle sig på.
Vi er fuldstændig enige om det, og jeg tror såmænd, at hele Folketinget kan skrive under på det, for jeg tror og håber, at vi alle sammen fortsat ønsker en gartnerisektor.
Men kæden hopper af for den nye regering, når nettosummen af de her ting regnes ud.
Jeg har også hæftet mig ved nu, når jeg står og lytter lidt til svarene, at ministeren f.eks. ikke selv nævnte noget om forskningsog udviklingsmidler, som jo er fuldstændig afgørende for netop at komme videre.
Jeg kan da også huske, at ministeren selv nævnte i sin tidligere oppositionsrolle, at det var ufattelig vigtigt.
Jeg kan derfor også bare undre mig over, at man kan sætte lighedstegn mellem det her cirkus-NOx og rene skatter og nye byrder oveni.
Det trækker jo altså bare i den forkerte retning.
Det kan nok så mange ord jo ikke fjerne billedet af, og det er det, der sådan set skal gøres noget ved, så vi prøver at få skuden vendt og kommer den anden vej.
Derfor prøver vi at rejse debatten nu for at sige, at det er nu, at erhvervet er i den her økonomisk særdeles pressede situation.
Jeg kan også forstå, at ministeren er enig i, at vi er nødt til at få en hånd ind under erhvervet og rulle nogle initiativer ud, så branchen får nogle rammevilkår at producere under og stadig væk kan eksportere som bidrag til samfundet, så vi ikke eksporterer arbejdspladser, men i stedet for kan eksportere varer.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-30:
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at hvis dansk gartnerierhverv og dansk landbrug skal have en fremtid – og det skal de – skal det være en fremtid, der er grønnere i morgen end fortiden i går.
Det vil være de varer, som forbrugerne efterspørger.
Det vil være den natur, danskerne efterspørger.
Vi kan ikke blive ved med at sige til danskerne, at de må leve med, at der er sprøjtegift i deres vand.
Det kan bare ikke nytte noget.
Vi kan ikke blive ved med at bede danskerne om at leve med, at vi har så stor en NOx-forurening, som vi har.
Vi er nødt til at gøre noget.
Og jeg tror faktisk på, at der er en grøn fremtid derude, både for gartneri- og for landbrugserhvervet.
Vi har, som jeg nævner her, taget mange initiativer i form af støtte til at reducere energiforbruget, støtte miljøforbedringer, støtte til energiforbedringer, støtte til at forbedre vandkvaliteten, støtte til at reducere mængden af næringsstoffer og reducere udledningen af sprøjtegifte.
Med alle de her initiativer lægger vi mange, mange millioner kroner ud til erhvervet, og det skulle jo netop gøre, at de får den lyse fremtid.
Men alle erhverv i det her land er jo pressede af krisen.
Det må vi jo også konstatere.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-30:
Vi skal passe godt på vores miljø, men vi skal også have brød på bordet, og vi ved jo alle sammen godt, at Danmark, selv om der stadig væk kan være nogle miljøudfordringer – det vil der altid være – ligger godt i svinget, når vi sammenligner os med en masse andre lande.
Og lige præcis i situationer, hvor vi f.eks. taler om NOx, ved vi jo også, at vel cirka to tredjedele af det – det er der i hvert fald rapporter, der viser – kommer fra udlandet, og så er det vel udtryk for en lille smule tossegodhed at sige, at nu løfter vi fanen så højt, at vi overhovedet ikke kan nå jorden bare for ligesom at få sat et nyt lille fint skilt op i vinduet. Så hjælper det jo ikke meget, at vi har eksporteret arbejdspladser og andre værdier ud af landet og så skal til at importere i stedet for.
Så for at vende tilbage til det allerførste er det jo lige præcis der, balancen ryger.
Det er den balance, som ministeren jo selv fra starten af sagde skulle være der.
Den er helt, fuldstændig skæv.
Det er derfor, at der jo er gode grunde til ligesom at få spurgt: Hvad kan vi så i den nuværende situation gøre, når vi nu har den her NOx på bordet?
Jeg vil gerne have det helt væk.
Jeg kan forstå, at der jo også er nogle partifæller i ministerens eget parti, der vil det.
Vil ministeren i det fortsatte arbejde prøve f.eks. at argumentere for, at NOx-afgiften skal tilbageføres til erhvervet?
Det kunne jo være en måde at hjælpe på.
Christine Antorini (S), 2011-11-30:
Jeg tror, det er velkendt for spørgeren, at ethvert parti har forskellige mærkesager, endda når man er regeringsparti.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at Venstre, da Venstre var i regering, mente, at det var helt fint at indføre megaklasser og fjerne loftet på 28 elever i skolen.
Det var ikke noget, man var gået til valg på, det mente man pludselig midt i regeringsperioden.
Man gik heller ikke til valg på, at man syntes, det var alletiders at lave skoleranglister, men det kom så.
Det er bare for at sige, at det kan man så åbenbart gøre som regeringspartner.
Vi havde en valgkamp, hvorefter vi dannede en regering.
Nu ligger der et regeringsgrundlag, hvori der er en række løft på uddannelsesområdet, herunder et forsøg med tolærerordning.
Det synes jeg er rigtig godt.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-30:
Det er interessant at høre Venstres ordfører bede om en overbudspolitik, for der skal noget ovenpå, og der skal noget ovenpå.
Det er ikke lykkedes for den tidligere regering at levere et fremtidens landbrug, som er økonomisk og miljømæssigt bæredygtigt.
Det er bare for at sige, at det var udgangspunktet.
Det er vi nødt til at løse.
Vi er nødt til at give både landbruget og gartnerierhvervet en fremtid.
Jeg er stærkt optaget af det som fødevareminister.
Der skal være en fremtid for de erhverv i det her land.
Den fremtid er bæredygtig, det er en grøn fremtid, hvor man forurener mindre, uanset om det gælder NOx eller sprøjtegift eller kvælstof.
Det er man nødt til, det er det, vi har brug for i fremtiden.
Hvis vi hjælper virksomhederne til at reducere alle deres udledninger, har vi virkelig hjulpet dem meget.
Det er det, hele det her støtteprogram handler om.
Det er at hjælpe dem til en bedre og grønnere fremtid.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-30:
Er ministeren enig i, at den nye NO x -afgift vil belaste og forringe gartneriernes rammevilkår og konkurrenceevne?
Tak for det.
Er ministeren enig i, at den nye NOx-afgift vil belaste og forringe gartneriernes rammevilkår og konkurrenceevne?
Med det pres, som gartnerisektoren allerede er under, som vi har været inde på i de tidligere spørgsmål,
må vi bare konstatere, at smertegrænsen er nået.
Når man taler om adfærdsændringer, hvad er det så, der vil ske af ændringer, når man kommer med nye afgifter, f.eks. NOx-afgiften?
Effekten er jo, at det er arbejdspladser ud af landet.
Så jeg må bare konstatere, at fødevareministeren synes, at det er o.k., at effekten så bliver et tab af arbejdspladser og dermed tab af produktion, for det er jo det, der er effekten af det.
Det står jo lysende klart for alle, og det er vel også derfor, at regeringen selv nu trækker halvt i land i forhold til at få det gennemført, udskyder det lidt, og man skal til at have noget dialog, og det er sådan set fint nok at få noget dialog, men indrøm det nu klart: Lad os få den der NOx-afgift af bordet, sådan at vi ikke får de der ekstrabelastninger på erhvervet.
Så vil fødevareministeren sikre, at der ikke kommer nogen nye netto ekstrapåvirkninger og ekstrabelastninger på gartnerierhvervet?
For det er jo sådan en melding, gartnerierne har brug for nu for bare at få en lille smule tro på fremtiden.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-30:
NOx-afgiften er en del af en finanslov, som samlet set øger beskæftigelsen.
Aftalen om finanslov for 2012 indeholder en lang række initiativer, der imødegår de uheldige konsekvenser for beskæftigelsen, der følger af den generelle afmatning af konjunkturerne, og vil derfor medføre en samlet højere aktivitet end ellers.
Jeg synes, at det er vigtigt at holde fast i, at det, vi prøver i regeringen, er at sikre en balance mellem produktion på den ene side og miljø på den anden side.
Det er sådan, at udledningen af NOx fra forbrænding i energianlæg forurener luften rigtig meget.
Det medfører skadelige virkninger for mennesker, for naturen, for miljøet.
Det er helbredsskadeligt for mennesker og gør os udsatte for lungeproblemer.
Desuden fører det også til en overgødskning, iltsvind og forsuring i naturen.
Jeg mener, at NOx i luften er et problem, og det problem skal løses.
Samtidig ved vi jo, at der faktisk er et stort potentiale for at nedbringe forureningen af NOx, det viser alle erfaringer, og derfor foreslår vi altså en forhøjelse af NOx-afgiften, sådan at virksomhederne vil reducere deres udledning.
Der skal reduceres omkring 10 mio. kg NOx, og gartnerierne udleder i størrelsesordenen 0,5 mio. kg, altså ud af de 10 mio. kg. Hvis der ses på virkningen af forhøjelsen af NOx-afgiften for de danske gartnerier, skønnes de at blive belastet i størrelsesordenen ca. 10 mio. kr. på årsbasis før adfærdsændringer.
Men hele NOx-afgiften handler jo om at få dem til at udlede noget mindre, så derfor vil det være mindre end de 10 millioner.
Men indrømmet, det er en belastning i økonomien, men det er også helt afgørende for os, at vi sikrer, at vi får reduceret udledningen.
Det, vi har gjort nu på baggrund af høringssvarene, er jo at udsætte indfasningen af NOx-afgiften og dermed også give gartnerierne mulighed for at reducere deres udledninger.