runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Tak for det.
Jeg kan oplyse ordføreren om, at det bl.a. var Erik Fabrin, næstformand for Kommunernes Landsforening, som for lidt under 1 år siden kaldte handicappede for gøgeunger, fordi de udgjorde en belastning for kommunernes budgetter.
Og der har været flere lignende tilfælde, så jeg tror, at det er ganske klogt, at vi som folketingspolitikere markerer os i den debat.
Jeg vil spørge ordføreren om det, der handler om retssikkerhed, for ordføreren nævner, at retssikkerheden er god.
Jeg tror sagtens, at den kan blive bedre, men min bekymring går i høj grad på det forslag, der går ud på at indskrive kommunale serviceniveauer og økonomiske hensyn i lovgivningen.
Den bekymring delte De Radikale før valget, hvor den tidligere kommunalordfører, Johs. Poulsen, om lige præcis den her aftale – som nu danner baggrund for det lovforslag, som regeringen fremsætter – bl.a. sagde, at man var stærkt skeptiske over for, at rettighederne for nogle af de svageste grupper i vores samfund udhules, og at det derfor meget vel kunne være et område, der ville få et gennemsyn efter valget.
Det sagde han om den her aftale, som nu danner baggrund for det lovforslag, regeringen fremsætter.
Så jeg vil gerne høre ordføreren fra De Radikale, hvad der er baggrunden for, at man har ændret holdning til det her lovforslag efter valget.
Hans Vestager (RV), 2012-03-29:
Jeg kan sige, at det er nødvendigt, at man gennemser det.
Og når det lokale serviceniveau spiller så stor en rolle – og vi har givet kommunerne den frihed – bliver vi også nødt til at arbejde med, om det, at man kan gøre sådan, er noget, der kan lade sig gøre.
For der er selvfølgelig en betænkelighed ved det, men der ligger også samtidig noget i det med hensyn til at give kommunerne lov.
Og kommunerne skal jo ved lov fastsætte et serviceniveau.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Er det serviceloven, hvor der står, at der skal ske en konkret, individuel vurdering, eller er det kommunernes lokale serviceniveau – og det, man nu beslutter sig for i en kommunalbestyrelse – ordføreren mener er et acceptabelt niveau?
Hvad kan borgeren regne med, når begge dele nu indgår i lovgivningen?
Hans Vestager (RV), 2012-03-29:
Borgeren kan regne med, at der skal foretages en individuel vurdering, men den individuelle vurdering finder jo sted under hensyntagen til det kommunalt fastsatte serviceniveau.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Tak til ordføreren.
Det er jo glædeligt, at ordføreren i sin verden ikke har set nogen trusler mod de handicappedes retssikkerhed.
Men der er altså andre, der godt kan se, at der er en sådan fare på baggrund af regeringens lovforslag, for som fru Stine Brix lige har refereret om de lokalpolitisk fastsatte serviceniveauer, skal økonomiske hensyn også indgå i konkrete afgørelser efter serviceloven.
F.eks. er Dansk Handicap Forbund meget bekymret over det her lovforslag.
De ser det, som om det alene er fremsat for at imødekomme et ønske fra Kommunernes Landsforening om at få bedre muligheder for at skære i støtten til mennesker med handicap.
Formanden Stig Langvad siger: »Med Dansk Handicap Forbunds erfaring med kommunernes brug af serviceniveauer og økonomiske hensyn er dette bestemt ikke gode toner, når det gælder borgernes retssikkerhed.«
Deler ordføreren slet ikke de bekymringer, som Dansk Handicap Forbunds formand kommer med her?
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-29:
Må jeg lige få spørgsmålet igen, fordi det røg lige af i farten?
Karen J. Klint (S), 2012-03-29:
Nu har vi jo ikke hørt ministeren endnu, så det kan godt være, at ministeren har et svar på datoen på handlingsplanen.
Jeg formoder, at det svar er der, og jeg har også en fornemmelse af, hvornår det er.
Men jeg vil gerne gentage mit spørgsmål: Er det ikke korrekt, at jeg hørte ordføreren bruge udtrykket, at der er lang vej endnu?
Hans Andersen (V), 2012-03-29:
Jeg nævnte, at vi havde iværksat en række initiativer, men jeg synes da stadig væk, at vi skal arbejde med at udvikle det her område.
Den her handlingsplan – lyttede jeg mig til – er jo først sat i værk nu.
Ugen inden vi skulle have den her forespørgselsdebat – har jeg så også forhørt mig om og lyttet mig til – var der et stort møde, fordi man helst skulle se at komme i gang, inden vi skulle have den her forespørgselsdebat, og jeg synes simpelt hen bare, at det ikke er ambitiøst nok.
Vi bliver nødt til at gøre mere for at fremskynde det her og for at få handlingsplanen gjort færdig.
Christian Juhl (EL), 2012-03-29:
Jeg vil gerne sige til ordføreren, at jeg undrer mig også over, at der ikke for længst er blevet sat mere tempo på den handlingsplan for længst.
Der er jo forinden gået 10 år, som kunne have bragt os længere frem i processen.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål om handicapkonventionen for at høre, hvad Venstre mener i forhold til, at vi får ratificeret tillægsprotokollen, sådan at vi har en reel klageinstans.
Hvad er årsagen til, at man har smølet med det i den tidligere regering?
Hans Andersen (V), 2012-03-29:
Jeg vil gerne vende tilbage med et rigtig godt svar på hvad der er årsagen til, at det her ikke er skredet hurtigere frem.
Jeg har sådan set fuldstændig den samme ambition om, at vi skal arbejde med at få implementeret
FN's handicapkonvention i Danmark, og at vi skal gøre det, så hurtigt vi overhovedet kan og økonomisk har mulighed for det.
Christian Juhl (EL), 2012-03-29:
Jeg blev ikke så meget klogere, så jeg prøver lige at stille spørgsmålet en gang til.
Da man i Folketinget vedtog handicapkonventionen, vedtog man ikke tillægsprotokollen, og så vil jeg gerne høre: Hvorfor gjorde man ikke det?
Var det ikke en god idé at få de to ting, der jo hænger så tæt sammen, til at fungere samtidig?
Det er jo ikke nogen kunst at sige en hel masse pæne ord om, hvad man gerne vil, når det ikke har nogen konsekvenser, og der ikke er en klageinstans.
Hans Andersen (V), 2012-03-29:
Jamen som jeg svarede hr. Christian Juhl på hans første spørgsmål, vil jeg gerne vende tilbage og sige, hvad der var årsagen til, at Venstre på det tidspunkt ikke gik videre med hensyn til at implementere tillægsprotokollen.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Tak for det.
Jeg vil starte med at beklage noget, for jeg har på Facebook fået besked fra flere døve – der sidder og prøver at følge med i debatten – om, at de ikke kan følge med, fordi tv fra Folketinget ikke er tekstet.
Det er beklageligt, og det siger jo meget om, at der er lang vej endnu, før vi har tilgængelighed, så man kan følge med, f.eks. i den offentlige politiske debat, og det har jeg lovet at sige videre.
Men ellers vil jeg spørge ordføreren, hvad han synes om vores forslag om, at man skulle kigge på, om der kan gives en form for godtgørelse til borgere, såfremt en kommune i en sag laver en fejlbehandling, som betyder, at en borger f.eks. bliver frataget den hjælp, som vedkommende ellers havde krav på.
Det betyder jo, at kommunerne kan tjene nogle penge på, at de ikke giver den hjælp, som borgerne har ret til.
Hans Andersen (V), 2012-03-29:
Jeg er sådan set altid optaget af, at vi – når vi laver en lovgivning herinde – også skal leve op til den, og at kommunerne også i praksis skal leve op til lovgivningen i hverdagen.
Og er det sådan, at der træffes afgørelser, som ikke er rigtige, og som kommunerne efterfølgende bliver bedt om at lave om, så skal vi da drøfte, om der er et problem.
Men det er da noget, jeg gerne vil drøfte, for der er jo paralleller til andre områder inden for velfærdssamfundet – eksempelvis sundhedsområdet – hvor man også drøfter det her, og hvor der er erstatning, hvis nogen har fået en fejlbehandling.
Her handler det så om, at nogen ikke får den rigtige service i forhold til lovgivningen, og jeg vil sådan set have, at vi i Folketinget skal stå ved den lovgivning, som vi vedtager.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Tak til ordføreren for redegørelsen for alle de mange ting, Dansk Folkeparti har gjort i tidligere folketingsår.
Jeg har jo ikke været her så længe, så jeg er nødt til at spørge ind til noget, jeg ikke helt forstår, og det er, hvorfor Dansk Folkeparti ikke har været med til at sikre, at man fik en underskrift på den her tillægsprotokol til handicapkonventionen.
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-29:
Som sagt har jeg heller ikke været med så længe, men jeg kunne forestille mig, at det har været sådan, at man har tænkt, at man har et klagesystem her i Danmark, og at man så ville effektivisere det klagesystem.
Så man har jo klagemuligheder i Danmark, og jeg kunne forestille mig, at det er derfor, at det ikke er med.
Vi vil gerne være med til at effektivisere klagesystemet i Danmark, for det er selvfølgelig vigtigt, at borgere kan klage, og det kan de jo også her i Danmark.
Så jeg kunne forestille mig, at det er det, det handler om.
Finn Sørensen (EL), 2012-03-29:
Så kan det være svært at få det hele på plads.
Men skal det så forstås sådan, at Dansk Folkeparti stadig væk er modstander af, at vi får skrevet under på den og får ratificeret den?
Nu er der jo heldigvis et flertal for den, men er man stadig væk modstander af det – og i givet fald, hvorfor?
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-29:
Jeg kan sige igen, at vi jo har et klagesystem her i Danmark, og grunden til, at man vil underskrive en tillægsprotokol, må vel være, at man mener, at klagesystemet i Danmark ikke fungerer, og så mener jeg, at det er vigtigt, at klagesystemet i Danmark fungerer, så vi kan klage i Danmark.
Stine Brix (EL), 2012-03-29:
Tidligere har Dansk Folkeparti jo støttet det lovforslag, men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan Dansk Folkeparti ser på den sag nu.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-29:
Det er jo et alvorligt emne, vi her berører.
Jeg synes egentlig gerne, at jeg vil gentage den ros til Dansk Folkeparti, som jeg kom med ved behandlingen af B 32, nemlig at Dansk Folkeparti kommer med nogle forslag og nogle initiativer til, hvad vi kan gøre for at få øget straffene i forhold til pædofile, altså folk, der begår seksuelle overgreb på børn.
Vi har det jo sådan i Liberal Alliance, at vi synes, at overgreb på børn, både de seksuelle og sådan set også andre former for overgreb på børn, er noget af det mest modbydelige, der overhovedet findes.
Derfor skal vi selvfølgelig se på, hvordan vi kan gribe ind over for det.
Hvis vi vedtager det her forslag, fuldstændig som det ligger fra forslagsstillernes side, vil det i hvert fald få den effekt, at nogle får nogle længere straffe, end de gør i dag.
Man kan faktisk sige, at når det nu åbenbart er så svært at få hævet straffene generelt for pædofiles overgreb på børn, kunne det her forslag være en form for rambuk eller trojansk hest, for at man de facto fik hævet straffene, altså når man nu ikke kan gøre det på en anden måde.
Set i det perspektiv vil jeg faktisk sige, at Liberal Alliance godt kunne være fristet til at stemme for det her beslutningsforslag.
Jeg vil dog godt have lov til at gå lidt dybere ned i forslaget under den udvalgsbehandling, som vi nu skal have.
Der har allerede været flere røster fremme om, at der kan være et problem i, at vi ikke kan presse nogen af de pædofilidømte ind i et behandlingsforløb, og man kan jo godt være lidt bekymret for, at det også kan få den negative konsekvens.
Derfor synes jeg sådan set, at det er relevant nok at spørge ind til lige præcis den del.
Egentlig havde jeg tænkt, at man sådan set bare kunne lave et behandlingsforløb efter endt straf, men hvis det eneste, der gør, at folk er villige til at gå ind i behandlingsforløbet, er, at de kan få en prøveløsladelse, skal vi se på, hvilke konsekvenser det får.
Hele den her problematik kunne vi jo sådan set få løst meget let, ved at Folketinget – om ikke i enighed så i hvert fald med et flertal – vedtog det forrige forslag, B 32, og pålagde regeringen, at den faktisk sørger for, at pædofile seksualforbrydere kommer til at sidde noget længere i fængsel.
Det lød det desværre ikke til at der var stemning for, da vi før behandlede B 32, men jeg synes, at man bør genoverveje B 32, inden vi forhåbentlig kommer til den andenbehandling, som jeg håber forslagsstillerne af B 32 vil sætte forslaget til, således at vi kan sende et kraftigt signal herfra om, at vi ikke vil acceptere overgreb på børn og slet ikke seksuelle overgreb på børn.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-03-29:
Jeg er enig i, at en sag er en sag for meget.
Det er jeg helt enig i, men det, jeg er bange for, er – og jeg håber, at hr. Peter Skaarup vil respektere min holdning – at hvis vi fratager pædofile muligheden for prøveløsladelse, så ville mange miste den gulerod, det er at indgå i resocialiserende tiltag, og på den måde vil der være endnu flere, der falder tilbage og begår nye sædelighedsforbrydelser, når de er færdige med at afsone, uanset om de så skulle afsone i 3 år eller 1½ år, eller hvad det nu måtte være.
Så jeg er bange for, at vi ikke bare ville få en sag for meget – eller hvor mange sager vi nu har for meget – men at vi ville få mange flere sager, hvor der sker tilbagefald.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-29:
Det er da fuldstændig rigtigt, som hr. Jeppe Mikkelsen siger, nemlig at der er gode effekter af behandlingen, som kan foretages i forbindelse med et fængselsophold, men det nytter jo ikke noget, at straffene er meget korte, hvorefter man ikke kan igangsætte den nødvendige behandling.
Og der må jeg jo så henvise hr. Jeppe Mikkelsen til bemærkningerne i Dansk Folkepartis forslag, hvor vi kan anskueliggøre, at for den ene del af den pågældende paragraf, der handler om seksuelt misbrug af børn, ligger den gennemsnitlige straf på noget mellem en fjerdedel og en ottendedel af det, man egentlig kunne give i sådan nogle sager.
Og for den anden del ligger den på ca. en fjerdedel i gennemsnit.
Så man kommer sjældent, hvis nogen sinde, op på den maksimale straf for seksuelt misbrug af børn, selv om det er ganske forfærdeligt, hvad de børn bliver udsat for.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-03-29:
Vi er helt enige om, at de sager, man hører om i medierne, er frygtelige, og det er noget, vi skal arbejde sammen om at bekæmpe mest muligt, så meget, som vi kan gøre herinde fra Christiansborg i dag.
Altså, det vil jeg mene.
Hvis vi kunne komme derned med andre typer af kriminalitet, havde vi godt nok meget mindre retspolitik at tage os af her i salen, og vi ville spare utrolig mange penge ude i de danske fængsler og i retsvæsenet.
Frem for alt ville der være meget færre ofre, og det ville jo være fantastisk.
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-29:
Jeg må bare lige sige, at jeg undrer mig lidt over, at ordføreren starter med at sige, at det er trivielt at drøfte den her problemstilling, og at det nu er fjerde gang.
Mener ordføreren virkelig, at det er trivielt at drøfte så stort et emne som pædofilisager, eller har ordføreren sagt noget forkert?
Jeg vil sige, at når det handler om pædofili og børn og unge, der er blevet udsat for det, er det vel ikke trivielt, at vi diskuterer det her i Folketingssalen; så er det vel meget, meget relevant og et vigtigt emne, som vi bliver nødt til at gøre noget ved.
Så jeg undrer mig bare over ordførerens ordvalg.
Det kan godt være, jeg har misforstået det, men jeg vil godt bede ordføreren om at redegøre for, hvorfor han bruger ordet trivielt.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-03-29:
Det vil jeg meget gerne have lov til at gøre.
Jeg vil gerne læse op fra min tale endnu en gang.
Jeg sagde: »Tak til forslagsstillerne for dette forslag.
Det er jo det tredje i rækken vedrørende seksuelle krænkelser mod børn, og om lidt skal vi så have det fjerde.
Man kunne måske synes, det blev en smule trivielt, men skal det være, så lad det være, og så vil jeg da godt kvittere for, at vi får drøftet det her emne ... fra forskellige vinkler.«
Det, jeg egentlig sagde, var, at jeg gerne ville kvittere Dansk Folkeparti for, at vi får drøftet det til bunds, for jeg er helt enig i, at det er et alvorligt emne, som vi skal have højt på vores dagsorden.
Karina Adsbøl (DF), 2012-03-29:
Jeg forstår stadig væk ikke, at ordføreren bringer det på banen, at man jo kunne synes, at det var trivielt.
Altså, hvem er »man« så?
Er det ordføreren, eller hvem er »man«?
Det er jo ikke trivielt at tage den her diskussion i Folketingssalen om et så vigtigt emne.
Om vi skal tage den fire, fem, seks eller syv gange er underordnet.
Det handler jo om, at vi skal handle herinde, og vi skal debattere og diskutere.
Så jeg forstår stadig væk ikke, at der siges, at man jo kunne synes, at det var trivielt.
Det vil jeg bare sige til ordføreren.
Jeg synes, at han da en anden gang skulle tænke lidt over det ordvalg, han bruger.
Det er bare det, jeg vil sige til ordføreren.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-03-29:
Jamen det er taget til efterretning.
Jeg synes ikke personligt, at det er trivielt.
Jeg kan ikke give fru Karina Adsbøl svar på, hvem »man« er, men det er klart, at gentagelser kan være trivielle, og det kan da være, at i hvert fald nogle synes, at de er det.
Det er ikke undertegnede, og jeg synes, at jeg prøvede at gøre det klart i min tale.
Tom Behnke (KF), 2012-03-29:
Også fra konservativ side er der opbakning til forslaget her og ikke kun til intentionen, men også til – fuldstændig som hr. Simon Emil Ammitzbøll sagde det – det, der står på forsiden, nemlig at der er behov for, at vi får markant skærpet strafudmålingerne, når vi straffer for seksuelle overgreb mod børn.
Det er der slet ikke nogen tvivl om, og det støtter vi fra konservativ side.
Overgreb mod børn er for det første ganske, ganske forfærdelige.
Det er ekstremt krænkende, men derudover har det jo altså også den effekt, at det giver livsvarige skader på de her børn.
Det er blevet fremført fra regeringens side, at man ikke kan støtte beslutningsforslaget, for man afventer Straffelovrådets arbejde.
Ja, ja, vi er fra konservativ side enige i, at vi skal afvente Straffelovrådets arbejde, men det er jo i forhold til at udarbejde det konkrete lovforslag.
Jeg tror, der skal være et lille ændringsforslag, sådan at den dato, der står på forsiden af beslutningsforslaget, bliver ændret, men ellers er der jo ikke noget som helst til hinder for, at man kan vedtage den retning, der ligger i beslutningsforslaget, inddrage det, som Straffelovrådet kommer med, og til efteråret lave et lovforslag, der får den konsekvens, som beslutningsforslaget her lægger op til.
Det kan man gøre nu.
Tidligere, hvor vi gik og ventede og ventede på Straffelovrådet, ville det være sådan lidt halsløs gerning at kaste sig ud i at vedtage sådan et beslutningsforslag, for så havde vi ikke rigtig et juridisk sagligt og fagligt grundlag at gøre det på, men det har vi nu.
Derfor er der ikke noget til hinder for at støtte forslaget her.
Vi kan sagtens gøre det og så afvente den konkrete formulering, når Straffelovrådet er færdig.
Det ville så i øvrigt også være et meget, meget kraftigt signal til Straffelovrådet om at blive færdig med sit arbejde.
Det er jo nogle gange til at rive sig selv i håret af ærgrelse over, hvor lang tid det skal tage at komme med de opgaver, som Folketinget via justitsministeren beder Straffelovrådet om at komme med.
Men hvis man vedtog beslutningsforslaget her, ville Straffelovrådet jo være tvunget til at blive færdig til sommer.
Hvis vi ikke vedtager beslutningsforslaget, kan jeg egentlig godt blive lidt i tvivl om, at Straffelovrådet bliver færdig til sommer, selv om de har fået det at vide rigtig mange gange.
Men man kan godt blive noget i tvivl, for det er jo før sket, at det et blevet udsat, og det ville være rigtig, rigtig ærgerligt, hvis det skete.
Men som sagt er vi fra konservativ side enige i beslutningsforslaget her.
Der er ingen tvivl om, at de, der seksuelt krænker børn, skal straffes hårdt og kontant.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-29:
Jeg må indrømme, at jeg synes, at den lethed, hvormed justitsministeren tager de her sager, er bekymrende.
For det er dybt krænkende for retsbevidstheden, at mennesker, der har fået en straf for seksuelt misbrug af børn, bliver prøveløsladt før tid og begår nye overgreb, mens de er prøveløsladt.
Og justitsministeren kan så tale nok så meget om, at det er en individuel bedømmelse, om de skal komme ud efter afsoning af to tredjedele af straffen, og sige en masse andet sniksnak, men det, der står tilbage, er, at vi simpelt hen ikke kan være det bekendt, at man skal opleve, at en prøveløsladt i forbindelse med sin kriminalitet igen misbruger børn.
Der er et eksempel, som er beskrevet i JydskeVestkysten: En person blev idømt 1½ års fængsel for seksuelt misbrug af to lokale søstre på 7 og 11 år.
Med i dommen var så en reststraf fra en tidligere dom, som var på 1 år og 9 måneders fængsel.
Pågældende var prøveløsladt, men begik altså nye overgreb.
Er det rimeligt, vil jeg spørge justitsministeren?
Morten Bødskov (S), 2012-03-29:
Jeg tror godt, hr. Peter Skaarup kan gætte sig til svaret på, hvad der er rimeligt.
Men vi har da som samfund, og det går jeg ud fra at vi alle i den her sal har, en interesse i, at når også folk, der er dømt for noget så modbydeligt, som det, vi nu diskuterer her, kommer ud, skal vi have dem til at lade være med at gøre det.
Retsudvalget har lige været på besøg i Herstedvester, og det her var også et emne, som vi fik præsenteret.
Jeg synes, at det også der blev bekræftet, at når vi nu skal sikre, at de her personer ikke begår ny kriminalitet, ja, så er sammenhængen mellem prøveløsladelse og behandling et vigtigt redskab.
Det er derfor, regeringen bestemt ikke ser nogen grund til, at vi skulle afskrive os den mulighed.
Og jeg må sige, at jeg stadig væk ikke kan forstå, at Dansk Folkeparti rent faktisk vil opgive den mulighed, for det anser jeg som sagt ikke for at være nogen som helst form for forbedring af retstilstanden i det danske samfund, og særlig ikke af hensyn til ofrene.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-29:
Jeg tror ikke, der er nogen partier her i Folketinget, der vil opgive nogen mulighed for behandling.
Tværtimod har Dansk Folkeparti jo fremsat forslag om, at man skal tvinges til at gå i behandling, hvis man er pædofil.
Der er en gruppe pædofile, der i dag ikke får behandling.
Det var også noget af det, vi fik at vide ude i fængslet i Herstedvester.
Så ingen uenighed der.
Selvfølgelig skal der ske behandling, spørgsmålet er bare, hvor meget behandling man når at få i den korte tid, der gives i fængselsstraf i nogle af de her sager.
I den sag, som jeg nu taler om, hvor en person blev prøveløsladt og begik nye overgreb, er der jo tale om, at den pågældende fik en dom på 1 år og 9 måneders fængsel, men hvor meget behandling når man at få inden for 1 år og 9 måneder, når man tilmed bliver prøveløsladt før tid?
Der når man ikke at få ret meget behandling.
Derfor er det jo også meget nærliggende at tro, at den pågældende kunne tænkes at begå nye overgreb.
Det er derfor vigtigt, at vi her i Folketinget er åbne over for at diskutere prøveløsladelse og ikke bare parkerer vores holdning hos nogle embedsmænd, der vel typisk altid helst ikke vil lave noget om.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-03-29:
Først og fremmest må jeg sige, at så har jeg nok misforstået bemærkningerne en smule.
Men i forhold til fængselsopholdet, for at svare på det, som hr. Peter Skaarup siger, må man bare sige, at det faktisk virker ret godt i dag.
Det er jo det sjove, for når vi kigger på statistikkerne for recidiv i forhold til sædelighedskriminalitet, kan vi se, at det virker ret godt i dag.
Og ja, de påvirkes rigtig godt i fængslet.
Man kan sige meget om det danske samfund og retsvæsenet osv., og vi har i mine øjne et utrolig højt recidiv generelt set i det danske samfund, men kigger vi på sædelighedsdømte specifikt, og kigger vi på, om de begår ny ligeartet kriminalitet, så kan vi se, at det, jævnfør recidivstatistikken for Kriminalforsorgen i 2010, er 2,9 pct., der går tilbage og gør det samme.
Hvis det handler om kriminelle generelt set, tror jeg, det er op mod en tredjedel af dem, vi dømmer til en eller anden form for afsoning, som begår ny kriminalitet allerede inden for 2 år.
Så jeg vil sige, at det allerede virker ret godt i dag, det skal hr. Peter Skaarup da have ret i.