runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2015-08-26:
Og man kan sige, at I jo havde den fordel, at I også sagde det til dem på forhånd.
Problemet var bare, at I også sagde, at man får 5.000 arbejdspladser ud af det.
Alligevel valgte man at sige til danskerne: Det her giver 5.000 arbejdspladser.
Og fru Louise Schack Elholm må jo gerne fortælle, at der også andre fordele ved det, men når man rejser rundt med et tal på 5.000 og det så viser sig, at det giver 600, og at det koster 1,8 mio. kr. pr. job, så synes jeg bare, det er en lemfældig omgang med skatteborgernes penge.
Og hvis man siger, at det er den måde, man gerne vil hjælpe folk på, er det fair nok, men så skal man jo bare stille sig herop og forsvare det.
Louise Schack Elholm (V), 2015-08-26:
Jamen det er jo meget interessant at få udlagt sin politik af andre partier.
Det er ikke altid helt i overensstemmelse med den måde, man selv ville gøre det på.
Det kender ordføreren nok også godt.
Men noget af det, som vi jo har lagt rigtig meget vægt på i valgkampen, er også den håndsrækning, som vi giver til familierne og til håndværksmestrene rundtom i hele landet.
Derfor ville jeg høre ordføreren, om ordføreren synes, det er spild af penge at give familierne og danskerne en håndsrækning til at få hverdagen til at hænge bedre sammen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Jamen jeg er sikker på, at vi ser en del arbejdspladser opstå, men jeg kan ikke sige, hvor mange det skal være, for det ved jeg jo ikke endnu.
Der er en forskellig jobeffekt, alt afhængigt af om det er energirenoveringer, eller om det er ladestationer, eller om det er jordvarme, eller om det er klimatiltag eller miljøtiltag.
Det er klart, at når vi skal sætte os sammen her i efteråret, skal vi nærmere definere, hvad de her grønne tiltag er.
Det er jo netop, for at der ikke skal være nogle smuthuller, hvor man lige pludselig kan sige, at man egentlig gerne vil have et mere lækkert badeværelse, selv om det egentlig ikke rigtig har nogen effekt miljømæssigt eller klimamæssigt, og hvor det så alligevel kan komme ind under ordningen.
Det vil vi selvfølgelig ikke have.
Det skal kunne holde til det sigte, som vi og Alternativet har lagt for dagen.
Stine Brix (EL), 2015-08-26:
Tak for det.
Jeg vil gerne vende tilbage til skatteministerens pointe fra tidligere om, at der stadig udestår et arbejde med at finde en finansiering for ordningen for 2016 og 2017.
Og i den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre, om skatteministeren kunne forestille sig at støtte de forslag, som SF's ordfører kom med.
Kunne det være nogle af de forslag, man kunne blive enige om i aftalekredsen i forhold til at finde en finansiering for 2016 og 2017?
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Jeg kan bekræfte, at hvis man havde fulgt den linje, Enhedslisten ville, og brugt pengene på at ansætte folk i den offentlige sektor, var der jo blevet ansat flere folk i den offentlige sektor.
Man kan måske forestille sig, at beskæftigelseseffekten i virkeligheden kunne være mindre, for kunne man nå at ansætte alle de her mennesker inden udgangen af året, så kom effekten først næste år.
Man skal se tingene i en større sammenhæng, og jeg kan bare sige som skatteminister, at selvfølgelig kigger jeg på økonomien og på beskæftigelsesudbuddet, men jeg tilrettelægger ikke udelukkende mine dispositioner efter, hvad økonomerne siger, men også efter andre hensyn.
Rune Lund (EL), 2015-08-26:
Jeg har også bemærket, at skatteministeren har et lidt mere passioneret forsvar for ordningen her i salen i dag, end skatteministeren havde under samrådet her for et par uger siden.
Der er skruet lidt op for passionen, men det ændrer nu ikke ved indholdet i det, som bliver sagt fra skatteministeren, når skatteministeren erkender, at der bliver skabt utrolig få jobs med det her, samtidig med at det koster over en milliard kroner.
Skatteministeren må da gerne bekræfte, at hvis man havde valgt at bruge den her milliard på f.eks. flere pædagoger i børnehaverne eller flere lærere i folkeskolerne, ville man have kunnet ansætte mange flere mennesker for de samme penge.
Kan ministeren bekræfte det?
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Nej, sådan skal det ikke forstås.
Rune Lund (EL), 2015-08-26:
Hvis jeg skal fremhæve noget godt ved den her debat, er det jo, at der nu er enighed om, at der kun bliver skabt i størrelsesordenen 600 jobs ved at bruge lidt over en milliard kroner i år.
Er det sådan, det skal forstås?
Mattias Tesfaye (S), 2015-08-26:
Jeg har ikke nogen anden kort bemærkning.
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Jeg synes, det er et fremragende forslag.
Det har jeg jo redegjort for her i dag, og jeg tror, at man skal tage det, at boligjobordningen kan få så bred opbakning i Folketinget, som udtryk for, at det faktisk er en ganske fornuftig ordning.
Der er partier, der selvfølgelig lægger vægt på det beskæftigelsesmæssige hensyn, men der er så også andre ganske saglige hensyn.
Jeg tror, for at være helt ærlig, at Socialdemokraterne er lidt kede af, at der er nogle andre partier, der har valgt at sige, at de søger noget indflydelse, og at Socialdemokratiet ikke er med i den her ordning, som man tidligere syntes var en god idé.
Jeg kan fortælle hr. Mattias Tesfaye, at vi ikke har nogen planer om at trække forslaget, tværtimod vil vi forhandle en ny, forbedret grønnere boligjobordning og fremsætte den i Folketingssalen, og der håber vi da – og jeg håber personligt – at hr. Mattias Tesfaye følger med i lovbehandlingen.
Så kan jeg til sidst sige, at der ikke er noget i vejen med at sidde på bageste række.
Der startede jeg selv.
Mattias Tesfaye (S), 2015-08-26:
Tak for ordet.
Jeg er jo ny i klassen.
Jeg sidder hernede på bageste række, og det her lovforslag er det første, jeg har fulgt fra start til slut.
Jeg var til første og anden og tredje behandling, jeg har været i samråd, jeg har læst alle artikler, jeg har læst alle spørgsmål og alle de svar, som ministeren har givet.
Så for mig har det været spændende at følge den her proces, men også en smule skuffende.
Jeg er faktisk lidt skuffet over det saglige niveau i de diskussioner, der har været hen over sommeren.
Det synes jeg.
Vi er gået fra 5.000 til 600 jobs.
Alt, hvad jeg har kunnet læse mig frem til, og jeg har virkelig forsøgt at læse i alverdens rapporter om, hvad effekten, formindskelsen af det sorte arbejde, har været, er, at den er temmelig marginal, mindre, end jeg faktisk selv troede den ville være.
Og så er et af ministerens kronargumenter, at 500.000 danskere er glade for at få kastet penge efter sig.
Ja, selvfølgelig er de da det.
Jeg anfægter egentlig ikke ministerens intentioner, men den metode, som det her forslag er udtryk for.
Det er jo simpelt hen ikke særlig imponerende.
Nu kender jeg ikke vores forretningsorden i detaljer, men jeg vil egentlig opfordre jer til at trække forslaget; jeg synes ikke, det er særlig imponerende.
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Men det er jo ikke rigtigt, hr. Jeppe Bruus, at regeringen udelukkende ønsker at genindføre ordningen, fordi den er populær.
Det er også, fordi den bekæmper sort arbejde, minimerer sort arbejde, og fordi den skaber jobs og beskæftigelse.
Den giver en hjælpende hånd til en lang række familier, som vi i regeringen synes skal hjælpes til at betale lidt mindre i skat via fradrag på boligjobordningen, og jeg synes, det er mærkeligt, at man skal høre den socialdemokratiske ordfører her fra Folketingets talerstol sige, at det er penge lige ud ad vinduet.
Jeg håber, at den halve million danskere, der benytter ordningen, i hvert fald er klar over, at det ikke er tilfældet, for det gør jo, at deres hverdag kan blive noget lettere, og det er altså ikke penge ud ad vinduet.
Nu skal man jo ikke udelukke noget på forhånd, men jeg tror, det må være usandsynligt i forhold til de forslag, som fru Stine Brix foreslår, for det er forslag, som Venstre har været imod, og som regeringen er imod.
Men man kan jo ikke udelukke noget.
Jeg er helt sikker på, at når den kreds af partier, der har været med til at aftale boligjobordningen, mødes med henblik på at gøre den grønnere, så finder vi en måde at gøre ordningen bedre på i forhold til forskellige parametre, og så er jeg sikker på, at man i Finansministeriet finder en løsning på finansieringen af det. Så vil jeg sige, at jeg glæder mig til at diskutere ordningen videre her i Folketingssalen, når vi forhåbentlig i efteråret skal behandle endnu et lovforslag om den nye, forbedrede boligjobordning.
Men jeg tror ikke, det bliver med de finansieringskilder, som fru Stine Brix her kom ind på.
Stine Brix (EL), 2015-08-26:
Så blev vi da det klogere – at de tre forslag altså ikke er mulige som finansiering.
Og vi kunne forstå på SF's ordfører, at beskæring af udviklingsbistanden og at tage råderummet, der kunne være brugt på velfærd, heller ikke er en mulighed.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre skatteministeren, om der er nogle andre mulige finansieringskilder, som vi kunne bringe i spil i den her forbindelse, for at ordningen også kan blive til noget i 2016 og 2017, eller om virkeligheden måske ikke nærmere er den, at SF og Alternativet ikke har lovning på så meget mere end et møde med statsministeren og eventuelt også skatteministeren.
Det er sikkert også ganske hyggeligt, men det er jo ikke det, der kommer en grøn boligjobordning ud af.
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Jeg tror, at der er en del liberale mennesker, og der er måske også nogle, der har stemt på Liberal Alliance, som har benyttet sig af ordningen, og som synes, at den er god.
Det kan selvfølgelig påvirke deres syn på den.
Med hensyn til en omlægning af registreringsafgiften er det jo noget, som vi har skrevet i regeringsgrundlaget at vi vil kigge på, og det glæder jeg mig da til at drøfte videre med Liberal Alliance.
Så havde man ikke opnået de samme effekter, og man havde sikkert ikke opnået nogen nævneværdig forbedring af arbejdsudbuddet.
Sådan er det jo.
I sidste ende er det jo politiske prioriteringer.
Boligjobordningen har været en succes, og derfor ønsker vi i regeringen at prioritere, at den skal fortsætte, og vi er glade for, at der er et bredt flertal i Folketinget, der er for, at ordningen kan fortsætte.
Og jeg tror, at der er rigtig, rigtig mange danskere, der er glade for det.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-08-26:
Så det mål at gøre noget godt for landområderne havde man også nået, hvis man havde sænket registreringsafgiften.
Det, der står tilbage, er, at man har brugt nogle penge på en dårlig måde.
Man kunne have brugt pengene på en anden måde, og man kunne have nået alle de samme sympatiske mål, som man mener at man gør med den her ordning.
Man kunne have øget beskæftigelsen mere, og frem for alt kunne man have gjort noget, der er langt mere liberalt end at give erhvervsstøtte til en bestemt branche.
Det får skatteministeren meget, meget svært ved at benægte på en måde, som giver mening for noget liberalt menneske i det her land.
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Men jeg synes, at det er ganske liberalt og god Venstrepolitik, at man har en ordning, som fortrænger sort arbejde, som har en beskæftigelsesmæssig effekt, som bliver brugt af en halv million danskere, som betyder rigtig meget for små håndværksmestre, også i de tyndtbefolkede områder, og det er liberalt og god Venstrepolitik, at man vælger at fortsætte med en ordning, som har været en succes.
Det er jo rigtigt, at man godt kunne have valgt at gøre andre ting, men det her er det, regeringen har valgt.
Det handler jo også om, at vi har afgivet et valgløfte.
Det handler om, at vi synes, ordningen er en succes, og derfor har vi afgivet et valgløfte, og nu skal vi så indfri det valgløfte.
Nu prøver vi så i forhandling med de partier, der står bag den nye og mere grønne boligjobordning, at forbedre de forskellige effekter.
Det gør vi bl.a. også med det, der allerede er aftalt, nemlig at aftalen bliver lidt billigere i de efterfølgende overslagsår.
Man kan jo godt have lange hypotetiske diskussioner om, hvad man ellers kunne have gjort.
Jeg synes, at det, regeringen har gjort, er klogt, og jeg tror, at der er rigtig, rigtig mange danskere, der er glade for det.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-08-26:
Det er jo fair nok, at man har nogle andre målsætninger end bare at øge beskæftigelsen.
Man vil f.eks. gerne hjælpe børnefamilierne med det her lovforslag.
Men den her 1,1 mia. kr. kunne man jo også have brugt til at sænke registreringsafgiften.
Man kunne have taget ca. 15 pct. af registreringsafgiften.
Det havde også hjulpet børnefamilierne, og det havde øget beskæftigelsen mere, end det her lovforslag gør.
Man ville have nået de samme mål, alle de meget sympatiske mål, som man gør ved det her lovforslag, ved at sænke registreringsafgiften.
Det var sikkert også noget, man kunne finde flertal for.
Jeg er sikker på, at Dansk Folkeparti også gerne vil være med til at sænke registreringsafgiften.
Og frem for alt ville det have været langt mere liberalt end at give den her form for erhvervsstøtte til en speciel branche, hvilket forvrider økonomien.
Er skatteministeren ikke enig i, at man ville have nået alle de samme mål, men man ville have fået en større beskæftigelseseffekt, og det havde frem for alt været langt mere liberalt at sænke registreringsafgiften i Danmark?
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Det, der kommer en grøn boligjobordning ud af, er jo, at der er partier, der seriøst sætter sig ned og samarbejder med regeringen.
Det har Enhedslisten og Socialdemokratiet ikke ønsket, og det er fair nok.
Det har Radikale Venstre ikke ønsket, og det er fair nok.
Det har SF og Alternativet så ønsket, og nogle af de ønsker, de har, bliver selvfølgelig imødekommet.
Sådan er det; det er demokrati.
Og det her med at gøre boligjobordningen grønnere har ikke været et stærkt ønske fra mit partis side, men det har været et ønske fra nogle af de partiers side, som lægger stemmer til.
Og jeg vil da gerne drøfte med Enhedslisten, hvordan Enhedslisten kan lægge stemmer til regeringens politik, og det tror jeg at jeg skal gøre i næste uge, når jeg skal mødes med Enhedslistens skatteordfører, hr. Rune Lund, og jeg ser frem til det og håber da, at vi kan finde nogle steder, hvor vi kan samarbejde.
Men jeg tvivler på, at det bliver på det her område.
Jeppe Bruus (S), 2015-08-26:
Hvordan vi er nået frem til topskat og sådan noget, må andre forstå.
Det gik lidt hen over hovedet på mig.
Men tilbage til det saglige.
Jeg synes jo, at det her vidner lidt om, hvorfor det nogle gange kan være svært også på Christiansborg at indføre midlertidige ordninger, fordi midlertidige ordninger har det med at have en effekt dér, hvor man indfører dem, men så bliver de populære, og så bliver de svære at afskaffe igen.
Og det er jo lige præcis det, der er tilfældet her, nemlig at vi sagde, at den ikke har en effekt i en højkonjunktur, og derfor ønsker vi at afskaffe den, selv om folk er glade for den.
Nu står Venstre og regeringen og skatteministeren og siger: Jamen den eneste grund til, at vi sådan set holder fast ved den her ordning, er, at den er populær.
Er det et sagligt grundlag i forhold til alt det, som den ordning sådan set var sat i søen for at løse, da vi havde en lavkonjunktur og der blev behov for at få skaffet arbejdspladser og jobs?
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Hvis det er det, hr. Jeppe Bruus mener jeg skulle have sagt i samrådet, er det givetvis rigtigt.
Jeg vil anbefale, at man genser samrådet – det er sikkert ganske underholdende, nej, det er jeg ikke sikker på at det er – men man vil i hvert fald komme frem til, at den udlægning, som Socialdemokratiet har haft af, hvad jeg skulle have sagt som skatteminister, ikke er rigtig, og at den fordrejning, man forsøger at lave her i salen, ikke er korrekt.
Og man må få det indtryk i hvert fald fra det samråd så vel som fra debatten her i dag, at det eneste, der tilsyneladende betyder noget for Socialdemokratiets økonomiske politik, er at gøre det, der øger arbejdsudbuddet mest.
Og det må jo bare glæde særlig Liberal Alliance rigtig meget, for det betyder f.eks., at Socialdemokratiet nu går ind for, at man skal sænke topskatten, som jo virkelig i den grad er noget, der giver en effekt på arbejdsudbuddet.
Det er ikke vores primære ønske i Venstre.
Vi ønsker at lette skatten på arbejde i bunden først, fordi det er vigtigt for alle danskere, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Så jeg tror, at hvis man ser samrådet, vil man komme til at vide, at en del af den skræmmekampagne, som Socialdemokratiet fører mod boligjobordningen, ikke er på et rigtigt, faktuelt grundlag.
Jens Joel (S), 2015-08-26:
Tak for det.
Det er jo sjovt at høre skatteministeren.
Han er meget forundret over, at den her sag kan skabe så meget debat, for det burde jo være sådan en lille sag.
Jeg minder bare skatteministeren om, at det, så vidt jeg ved, var det eneste ultimative krav, statsministeren havde for at ville være statsminister.
Så så lille kan den jo ikke være, hvis man vil sætte statsministerdrømmene ind på den.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om det var rigtigt, når bl.a. Venstres integrationsminister, fru Inger Støjberg, i løbet af valgkampen sagde, at ud over at det glæder folk og forbedrer folks hjem, skaber det også 5.000 arbejdspladser.
Jeg vil gerne høre, om det var et rigtigt udsagn eller et forkert udsagn.
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Altså, jeg tror, der er forskellige hensyn til, at man udstikker forskellige valgløfter.
Jeg tror, der er nogle, der vælger f.eks. grundskylden, fordi det er noget, deres vælgere er meget optaget af.
Jeg tror, Liberal Alliance har valgt topskatten – som i øvrigt er noget, der giver et meget stort arbejdsudbud, hvis man vælger at afskaffe den – som en mærkesag, bl.a. fordi der også er en del af Liberal Alliances vælgere, der har peget på det.
Vi har i Venstre valgt boligjobordningen, håndværkerfradraget, fordi vi synes, det er en god ordning, som rigtig mange danskere benytter sig af, og som jo altså skaber jobs, også i de områder, hvor der er lidt længere mellem husene, og som ikke er et højvækstområde som her, hvor Christiansborg ligger – midt i hovedstaden.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-08-26:
Det er rigtigt, som ministeren gentager: Der er få penge næste år.
Og der er jo endnu færre penge nu, fordi regeringen har besluttet, at der skal bruges 1,1 mia. kr. på boligjobordningen.
Så siger ministeren: Jamen det er, fordi vi gik til valg på det.
Hvorfor syntes man i valgkampen, det var vigtigere at sikre boligjobordningen end at sikre boligejerne mod stigende grundskyld?
Det vil ministeren sikkert ikke svare på, og jeg spørger så om noget nyt: Hvorfor er det vigtigere at bevare boligjobordningen end at sænke marginalbeskatningen i Danmark?
Altså: Hvorfor er det vigtigere med boligjobordningen end at sænke marginalbeskatningen i Danmark?
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at det er udtryk for en prioritering.
Venstre har lovet i valgkampen, at vi ville genindføre boligjobordningen.
Jeg tror, det er nyt for nogen, men den her regering er faktisk en regering, der vil holde, hvad den lover, altså holde de valgløfter, vi har givet i valgkampen.
Man kunne selvfølgelig vælge, som Liberal Alliance ønsker det – og det er der også andre partier der gør – at se på grundskylden, og det kan være, man kommer til at kigge på det i finanslovsforhandlingerne, når man har det fuldstændige overblik over vores økonomi.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der ikke er blevet efterladt en bugnende statskasse ovre i Finansministeriet af den tidligere regering.
Vi har valgt at prioritere boligjobordningen.
Det kan jeg fuldt ud stå på mål for.
En halv million danskere bruger boligjobordningen og er glade for den.
Den er fornuftig ud fra en lang række parametre, ikke blot et beskæftigelsesmæssigt hensyn.
Grundskyld, kan man vel sige, hvis man skal tage de beskæftigelsesmæssige briller på, er der i hvert fald umiddelbart, vil jeg gætte på, en mindre effekt af arbejdsudbudsmæssigt end boligjobordningen.
Men der kan jo være gode grunde til, at man som parti ønsker at se på grundskylden.
Det forstår jeg at Liberal Alliance gør, og det lytter vi selvfølgelig til.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-08-26:
Der er 3 mia. kr. mindre.
Det vil selvfølgelig sige, at de penge, man anvender der, skal man jo anvende med omhu, for en krone, man bruger på et formål, kan jo ikke bruges på et andet formål.
Det vil sige, at man skal vælge de formål, som man synes er vigtigst.
Jeg vil gerne spørge skatteministeren, hvorfor det ifølge skatteministeren er vigtigere at bruge 1,1 mia. kr. på en boligjobordning end at bruge 700 mio. kr. – hvilket er mindre – på at sikre, at boligejerne i Danmark ikke betaler mere i grundskyld i 2016?
Hvorfor er boligjobordningen vigtigere end at sikre boligejerne mod grundskyldsstigninger?
Jens Joel (S), 2015-08-26:
Okay, så det står fast, at man faktisk ingenting ved om, hvordan man skal skaffe de her penge.
Det er fair nok.
Man har så vundet en vetoret, som man ikke kan sige noget om hvornår man vil bruge, for vi kan ikke vide, hvor mange arbejdspladser der kommer ud af det.
Men ordføreren falder jo selv i fælden, når hun siger, at hun gerne vil have, at det her skaber arbejdspladser.
Er 500 nok?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Men vi håber selvfølgelig på flest mulige.
Men det har skatteministeren jo et helt embedsværk til at sidde og regne på i den nærmeste tid, så det kan vi jo spørge ministeren om.
For os handler det om, at det her kommer til at skabe nogle arbejdspladser, og nogle er mere end nul.
Og nul var cirka, hvad selskabsskattelettelsen i 2012 gav.
Der er i hvert fald ikke nogen, der har kunnet præsentere mig for nogen tal for, hvad den har givet.
Så det der med, at ting altid død og pine skal give en jobeffekt, er ikke altid gældende.
Men det, vi gerne vil, er at skabe nogle arbejdspladser specielt i de dele af landet, hvor det halter, for der er stadig væk steder, hvor der er arbejdsløshed inden for byggeriet osv.
Og så vil vi gerne have, at det skal være grønt – ja, ikke blot gerne have, det var selvfølgelig et krav.
Ellers havde vi ikke lavet den her aftale.
I forhold til finansieringsforslag har jeg jo redegjort for det.
Altså, det kan man jo ikke vide, før man sidder i et forhandlingsrum.
Men det er klart, at SF ikke kommer til at finansiere det her med besparelser på ulandsbistanden eller andre ting, som vi klokkeklart er imod.
Jens Joel (S), 2015-08-26:
Tak for det.
Jeg synes faktisk ikke, at SF's ordfører skal føle sig ramt eller snakke om Christiansborgfnidder eller noget som helst.
Jeg sagde ikke et ord om SF i min tale; jeg sagde sådan set oven i købet, at det var blevet en bedre ordning, efter at den også havde fået et grønt islæt.
Men lad os nu snakke om SF's politik, nu når ordføreren er gået op for at tage ordet og siger, at man har vetoret over for det.
Så er der bare to simple spørgsmål: Kan man for det første nævne én finansieringskilde, som man kunne forestille sig kunne bruges, og hvor man kunne opnå enighed med Venstre?
Og har man for det andet nogle krav til, hvor mange arbejdspladser der skal komme ud af det?
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Jeg har ikke noget at udsætte på det, udlændinge- og integrationsministeren har sagt.
Jeg tror, at det, ministeren henviser til, er Dansk Byggeris tal.
Og jeg har i øvrigt noteret mig, at efter den debat, vi har haft her, mener Dansk Byggeri stadig væk, at de til fulde kan stå på mål for deres tal.
Så at man henviser til de tal, ser jeg slet ikke noget problem i.
Men vi er jo enige om, at det, vi lægger til grund for lovforslaget, de beregninger, vi har, når vi behandler lovforslaget, er de respektive ministeriers tal, nemlig Finansministeriets og Skatteministeriets.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-08-26:
Nej, det er klart, at SF ikke kommer til at finansiere det her med forringelser af ulandsbistanden eller af flygtningevilkår, eller hvad det nu kan være af ting, vi er uenige i.
Det gør vi ikke.
Vi går til de forhandlinger med nogle finansieringsforslag, og så må vi jo se, hvor langt vi kan komme.