Camilla Hersom (RV), 2012-04-19:
Radikale Venstre anerkender, at livet er mangfoldigt, og at der findes mange forskellige måder at etablere en familie på.
Der findes også en række mennesker, der ønsker at etablere en familie og blive forældre til et barn, men hvor det kan være nødvendigt at få assistance.
Det kan det være, fordi den ene part i et forhold har fertilitetsproblemer, f.eks. fordi vedkommende har været syg.
Det kan være en enlig kvinde, der ønsker at blive mor, eller det kan være et lesbisk par, der ønsker et barn sammen.
Kernen i dette lovforslag om ændring af lov om kunstig befrugtning er udvidelsen af de nuværende regler om anonym donation af sæd og æg, så der skabes valgfrihed for den enkelte donor og for den enlige kvinde eller parret, som ønsker at modtage donation i forbindelse med behandling med assisteret befrugtning.
Fremover vil det være muligt at benytte såvel anonym som ikkeanonym sædog ægdonation.
Både donorer og modtagere vil kunne træffe det valg, de ønsker.
Det mener vi i Det Radikale Venstre er et rigtigt og et vigtigt skridt fremad.
Vi mener, at det er de mennesker, der har behov for assisteret befrugtning, der bør kunne bestemme, hvordan de vil indrette sig.
Det, der er rigtigt for den ene familie, er ikke nødvendigvis rigtigt for den anden.
Og hvad der er rigtigt for en given familie, mener vi den bedst selv kan vurdere.
Lovforslagets åbning for kendt ægdonation og krydsdonation vil forhåbentlig også kunne medføre, at der bliver flere tilgængelige æg.
Der er et meget stort behov for flere æg, ventetiderne er i øjeblikket lange, i mange tilfælde flere år.
Det betyder jo selvsagt, at der faktisk er mennesker, som har adgang til en behandling, men ikke mulighed for at få den, simpelt hen fordi der ikke er det materiale til rådighed, som de har behov for.
Lovgivning af denne type skaber stor debat.
Dels er det jo et område, der notorisk medfører en række etiske dilemmaer, dels er det et område, som alle mennesker kan relatere sig til.
Vi anerkender, at der findes dilemmaer på dette område.
Det gælder f.eks. i forhold til barnets mulighed for at kende identiteten på sine biologiske forældre.
Men vi er overbeviste om, at de mennesker, der giver sig i kast med assisteret befrugtning, gør det efter nøje overvejelser og med et meget, meget stærkt ønske om at få et barn.
Det er ikke noget dårligt udgangspunkt for livet at være ønsket.
Lovforslaget indeholder en række andre forslag, som har det tilfælles, at de medfører større lighed med hensyn til, hvilken fagperson der udfører behandlingen med assisteret befrugtning, ophævelsen af forskellige forbud samt større klarhed om, hvordan en faderskabssag skal afgøres.
Endelig ændres adoptionsloven, så spørgsmålet om graden af anonymitet ikke bliver afgørende for muligheden for at adoptere.
Flere har allerede nævnt de mange høringssvar, der er kommet til dette lovforslag.
Det kræver selvsagt en grundig behandling, og vi kan varmt tilslutte os ønsket om en teknisk gennemgang.
Vi er også meget villige til at se på sprogbrugen på dette område, og om det kan imødekommes, at vi fremover taler om kunstig befrugtning som assisteret befrugtning.
Det betyder nemlig rigtig meget for de grupper, der har behov for hjælp til at få børn.
Radikale Venstre mener, at landets lovgivning skal rumme det liv, der leves.
Det er kun hjertet, der kender kærlighedens veje, og en familie kan antage mange former.
Vi kan derfor støtte lovforslaget i sin helhed.