runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2010-05-20:
Tak for det.
Forslaget går ud på at indføre velfærdsbesøg i kvæg- og svinebesætninger hvert tredje år.
For godt og vel 2 år siden behandlede vi et lignende beslutningsforslag her i salen, men siden dengang er der også sket rigtig meget på området.
Vi kan sikkert alle sammen hurtigt blive enige om, at vi skal sikre dyrevelfærden, og det er da også netop derfor, at vi allerede har igangsat flere initiativer netop med det formål.
For halvandet år siden indgik regeringen et veterinærforlig med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, som indeholdt 18 konkrete tiltag til dyrevelfærdsforbedringer.
En af de ting, som blev efterset i den sammenhæng, var netop kontrolindsatsen.
I den forbindelse fik vi bl.a. besluttet at indføre en ny risiko- og behovsorienteret kontrolindsats, og det betyder, at vi holder ekstra godt øje med de besætninger, hvor der er en forhøjet risiko for eller mistanke om, at der kan være problemer.
Det er en effektiv udnyttelse af ressourcerne og sund fornuft, at man tager fat der, hvor man ved at problemerne kan opstå.
Vi fik samtidig besluttet, at større besætningsejere i højere grad skal udføre egenkontrol, og på den måde er vi med til at sikre, at landmændene selv er opmærksomme, hvis der er områder, der trænger til at blive tilset.
Det vil betyde, at problemer af mere teknisk karakter som eksempelvis registrering af døde dyr hurtigere vil blive løst.
Vi mener derfor ikke, at der her og nu er behov for yderligere ændringer af kontrolindsatsen, som der bliver lagt op til i dette forslag.
Venstre afviser derfor forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører om lidt af det samme, som jeg spurgte ministeren om.
Jeg kan forstå, at der trods alt er lidt sympati for forslaget, men man har indgået veterinærforliget, og derfor kan man ikke sige ja til mere.
Så vil jeg godt spørge, hvor mange færre besøg svineproducenterne får i fremtiden på baggrund af det nye veterinærforlig, og jeg vil også gerne spørge til fagligheden, for det tror jeg Venstres ordfører kan have stor viden om.
Synes han, det er godt, at det er teknikere fra Plantedirektoratet?
Det er udelukkende teknikere fra Plantedirektoratet, og er det ikke i forhold til det faglige niveau en nedprioritering af dyrlægernes faglige kunnen?
Erling Bonnesen (V), 2010-05-20:
Jeg tror, vi hurtigt kan blive enige om – forhåbentlig da – at når man næsten lige har indgået et nyt stort forlig og sat en masse ting i gang, som der er redegjort for i både min tale og også i ministerens tale, med en ny række tiltag, så må det være rimeligt, at de får lov til at virke først, inden man så at sige kommer med nye tiltag.
Vi har oven i købet også kunnet konstatere, at flere af dem trækker i den gode, rigtige retning, så ligger det ikke ligesom en lille smule mellem linjerne hos spørgeren, at man fra Socialdemokratiets side tilsyneladende er parat til at sende en helt ny hær af kontroller og kontrollører ud over landbruget?
Jeg synes ikke, det lige er det, der er behov for, for det er jo ikke antallet af kontroller, der handler om.
Det handler om, at man får sikret og prioriteret indsatsen rigtigt lige præcis de steder, hvor man kunne have en frygt for eller en mistanke om, at der er behov for det, og det er jo præcis det, forliget også går ud på.
Det er ikke det gennemsnitlige besøgstal hos den enkelte, der er afgørende.
Det gælder om at få prioriteret ressourcerne rigtigt, og det synes jeg forliget tager godt hånd om.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Hvorfra ved ordføreren, at det nye veterinærforlig har afstedkommet nogle forbedringer?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Hvor er dokumentationen for det, for det er jo ikke ret længe siden, bekendtgørelsen er sendt ud?
Men det kan være, ordføreren ved noget, som vi ikke ved her, og det skulle da glæde os rigtig meget at få det at vide.
Det er meget muligt, at det ikke er antallet af kontroller, der er afgørende, men jeg spørger helt konkret, om ordføreren kan oplyse os om, hvor mange færre kontroller der bliver hos bl.a. svineproducenterne som følge af det nye veterinærforlig.
Jeg spurgte også til fagligheden.
Er det en forbedring eller en forringelse, at man har skiftet dyrlæger ud med teknikere?
Erling Bonnesen (V), 2010-05-20:
For så vidt angår statistikken i forhold til antal besøg i gennemsnit og færre hos nogle og flere hos andre, jamen der kan jeg jo henvise til, at ministeren har lovet at komme med et svar på det.
Men som jeg også har markeret, handler det også meget om fagligheden, og det handler om at få ressourcerne sat ind lige præcis dér, hvor der er behov for det, og vi må da kunne blive enige om, at det handler om at sætte ressourcerne ind dér, hvor der måske netop er grund til at få kontrolleret for at skabe sig vished for, om tingene nu er i orden, eller der er behov for, om jeg så må sige, at sætte en kritisk finger på tingene.
Med hensyn til om det så er en dyrlæge eller en tekniker eller en anden, der gør det i de forskellige situationer, synes jeg da man skal være en lille smule afslappet over for, hvad der står på visitkortet.
Det, det handler om, er da, at den person, der kommer derud, har den faglige indsigt og viden, der skal til for at tage stilling til de ting, man møder undervejs.
Det må da være det, det handler om.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Det er imponerende, at Venstre mener, at det er lidt ligegyldigt, hvad der står på visitkortet, om man er murerarbejdsmand, eller om man er dyrlæge, er sådan set ligegyldigt.
Det er jo lidt imponerende.
Det var nu ikke det, jeg ville spørge til.
Jeg vil godt holde Venstres ordfører fast på det spørgsmål fra hr. Bjarne Laustsen, som han ikke ønskede at besvare, nemlig om det med sundhedsrådgivningskontrollen, altså det, der foretages af den praktiserende dyrlæge.
Hvor mange færre besøg kan man få nu i en svinebesætning, end man kunne, før vi fik indført det nye veterinærforlig?
Og er det en styrkelse at få færre sundhedsrådgivningskontrolbesøg af sin praktiserende dyrlæge, eller er det en svækkelse for sundheden?
Erling Bonnesen (V), 2010-05-20:
Jamen jeg kan høre, at SF også er parat til at sende en ny hær af konsulenter ud over erhvervet, og at man tilsyneladende ligesom lægger mest vægt på, at det handler om antallet af kontrolbesøg hos alle bedrifter.
Det gør det ikke for os.
For mig som Venstremand handler det om at få prioriteret indsatsen, så vi får den det rigtige sted hen.
Og hvis det var sådan, at spørgeren havde hørt efter de stort set enslydende spørgsmål og svar tidligere, ville han også have fået svaret, fordi det blev givet dér.
Der går så taletid fra til det, og så kommer der ikke noget svar på alle de andre ting, men spørgeren har jo en chance til.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Det svar, man får, er jo noget sølle.
For det, det her drejer sig om, er jo ikke en ny hær af kontrollører.
Det er muligt, at Venstres ordfører slet ikke ved, hvad det handler om, og så er Venstres ordfører jo undskyldt.
Sagen er, at indtil nu har svinebesætninger skullet have 12 besøg om året.
Jeg kan høre, at Venstre ikke ved noget om det her, men så kan jeg meddele, at det godt kan blive til 6 eller 9 besøg i stedet for 12.
Jeg synes jo så godt, at man kan bruge det til noget.
For jeg siger udtrykkelig 20 år i gennemsnit.
Det er jo rigtigt, når ministeren så siger, at man har besluttet, at man vil tage en risikobaseret kontrol, og dermed kan det godt være, at der oftere kommer tilsyn, velfærdskontrol, i nogle besætninger, men det betyder jo så, at der for os andre går 40 år imellem, at vi får besøg, og ikke 20 år.
For ved bare at flytte midlerne rundt får man ikke en bedre kontrol.
Man får præciseret, at det er bedre der, hvor der er størst risiko, men det betyder jo også, at der er endnu længere imellem, at de får besøg de andre steder.
Synes ministeren ikke, det er rigelig længe, at der kan gå op til 40 år?
Det kan sådan set være, at der er en bonde, der sidder i en slægtsgård, der slet ikke får et besøg i den tid, hvor han eller hun nu måtte være der.
Er det ikke rigelig længe?
Lars Barfoed (KF), 2010-05-20:
Jeg synes altid, det er interessant, når nogen stiller et spørgsmål, som de jo godt kender svaret på, sådan som hr. Kristen Touborg gjorde her.
Det med de 20 år kan man jo let regne ud, hvis det er en gennemsnitsbetragtning, vi taler om.
Men det interessante her er jo egentlig, at man ikke rigtig kan anlægge sådan en gennemsnitsbetragtning.
Altså, jeg kan godt ud fra sådan en matematisk udregning eller almindelig høkerregning, vil jeg sige, regne ud, at gennemsnittet må være 20 år, men det er bare ikke noget, man kan bruge til noget.
Tage Leegaard (KF), 2010-05-20:
Det er noget, jeg har fået oplyst fra branchen, og man også se det på jagtstatistikkerne.
Der bliver simpelt hen nedlagt færre mink i naturen i dag, end der gjorde for år tilbage, og man må jo regne med, at de jagtstatistikker i rimelig grad holder vand.
Med hensyn til regeringens tiltag vil jeg sige, at der jo altid vil kunne sættes fokus på dyrevelfærd, og det vil altid være godt at komme et skridt videre.
Det tror jeg også at man er klar over i branchen.
I branchen har man iværksat en masse ting for at imødekomme det her, og man er klar til at have mere selvjustits.
Man er klar til at lave mere efteruddannelse for at imødekomme nogle ting og for også at blive bedre.
Som jeg nævnte i min ordførertale, vil man gerne stadig væk have den førerstilling i verden, som man har.
Den er jeg sikker på at man gerne vil bibeholde.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Jeg synes, det er prisværdigt, at man er i stand til at have en god minkproduktion og få gode penge for sine skind, men hvis man vil være verdens bedste minkproducent, synes jeg også, at vi skal have verdens bedste indhusningsforhold.
Derfor vil jeg gerne spørge: Jeg forstår, at man ikke kan være med til at sige klart ja eller nej, fordi vi lige skal vente på den her arbejdsgruppe og sådan noget, men hvis det nu viser sig, at arbejdsgruppen kommer med nogle anbefalinger, der er meget identiske med de ting, som jeg har foreslået i Socialdemokratiets forslag her, vil hr. Tage Leegaard så sige, at hvis det er arbejdsgruppen, der kommer og anbefaler det, så vil man være med til at gennemføre det?
Der kan selvfølgelig være nogle barrierer ved at støtte et socialdemokratisk forslag, men hvis nu det er arbejdsgruppen, som regeringen selv har nedsat, der kommer med det, vil man så sige ja til det?
Tage Leegaard (KF), 2010-05-20:
Nu skal man altid være på vagt, når der kommer socialdemokratiske forslag.
Men altså, hvis der kommer nogle ting, som kan være med til at gavne velfærden på minkfarmene og gøre den endnu bedre, vil vi selvfølgelig være med til at kigge positivt på det.
Der var ingen grund til at nedsætte en arbejdsgruppe, hvis ikke man ville være med til det.
Men lad os nu se, hvad arbejdsgruppen kommer frem til, og så må vi tage den derfra.
Johs. Poulsen (RV), 2010-05-20:
Det Radikale Venstres normale ordfører på området, fru Bente Dahl, kan ikke være til stede, så jeg skal nøjes med at fremføre, at Det Radikale Venstre jo som bekendt er en del af veterinærforliget og dermed har indgået aftaler om, hvordan man sikrer, at der også kommer ordentlige forhold for mink, som er en dyreart, der naturligvis også fremadrettet skal behandles godt og forsvarligt.
Vi mener, at der er taget en række initiativer, som bestemt vil betyde, at man kommer i den retning.
Vi kan derfor i hovedtræk tilslutte os det, som også ministeren har redegjort for her i sin indledning til punktet.
Vi mener faktisk, at den indsats, der tilrettelægges i år, på mange måder vil give et billede af, hvilke muligheder der også er fremadrettet for at gøre det så godt som overhovedet muligt.
Det er jo god skik, at man overholder de aftaler, man har indgået, og derfor ikke blot siger, at nu kan man tilslutte sig en anden, selv om vi selvfølgelig finder, at der også er gode elementer i det her forslag.
Jeg mener faktisk, at man skal tage det som et positivt forslag, der er med til at sparke synspunkter ind i debatten om, hvordan man kan gøre det bedst muligt fremadrettet, og jeg mener også, at en række af de synspunkter, der fremføres i forslaget, vil blive båret med ind i den videre debat om, hvordan vi gør det bedst muligt.
Under alle omstændigheder kan det jo i udvalgsarbejdet give anledning til, at der kan komme input til det arbejde, der ansvarsmæssigt primært ligger i ministeriet.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Jo tak, men fordi De Radikale er kommet galt af sted med at sige ja til et veterinærforlig, som man måske ikke skulle være gået ind i, så betyder det vel ikke, at man ikke kan se på de mange andre punkter, der er i det her forslag.
Jeg forstår godt, at man ikke vil bryde et forlig, men man kunne jo sige ligesom Dansk Folkeparti: Hvis det er sådan, at det viser sig, at der er behov for mere kontrol på minkfarmene, så er vi parate til at se på det.
Der er jo alle de andre ting, som skal være med til at styre og sørge for, at der ikke kommer noget kritisk lys på minkfarmene – at de har en god produktion, at dyrene har det godt, at der bliver taget hånd om de dyr, der er syge, og skal nogle aflives, så bliver det gjort.
Og så er det også væsentligt, at vi har med 14 millioner mink at gøre, og at det er, lige før hvalpene skal pelses, at der er mest pres på en minkfarm – det er derfor, det er vigtigt, at kontrollen er koncentreret lige omkring det tidspunkt i stedet for der, hvor moderdyrene bare går helt alene i deres eget bur, for så er der jo ingen problemer; det er, når der er pres på.
Johs. Poulsen (RV), 2010-05-20:
Jeg ved ikke, om jeg hørte forkert i det, jeg selv sagde, men jeg tror egentlig, jeg sagde, at jeg synes, der er en række ting i beslutningsforslaget, som vil kunne indgå i den videre debat om, hvordan man gør det bedst muligt.
Det er jo sådan set en åben tilgang til, at såfremt det videre arbejde viser, at nogle af de elementer, der ligger i beslutningsforslaget, kan være med til at give bedre forhold og der kan skabes enighed om det, ja, så skal vi naturligvis tage dem op.
Det er en åben tilgang til diskussionen.
Vi mener ikke, der er grund til hverken at grave grøfter eller på nogen måde male sig op i hinandens hjørner på de her spørgsmål.
Så skal jeg bare lige sige, at vi bestemt ikke er kede af den aftale, vi har indgået.
Vi mener, der på mange måder er lavet fremadrettet arbejde i veterinærforliget.
Det kan jo selvfølgelig til enhver tid diskuteres, om det, at man tager ansvar for nogle ting, man måske ikke synes er hundrede procent optimale, betyder, at man skal holde sig ude.
Det er vel normalt heller ikke en socialdemokratisk tilgang.
Men det er jo selvfølgelig ikke det, vi skal diskutere i aften.
Jeg vil blot sige, at vi ikke har fortrudt vores deltagelse, og vi mener, at der skabes resultater, der betyder, at tingene går i den rigtige retning, og så længe det gør det, vil vi naturligvis også kunne stå inde for det, også selv om der er nogle steder, vi synes tingene kunne gøres endnu bedre.
Jeg vil blot også nævne – det glemte jeg at sige før – at i forhold til den mere miljømæssige indfaldsvinkel til hele minkområdet, er det vores opfattelse, at man inden for den miljøregulering, der er i husdyrloven, faktisk burde flytte hele minkområdet fra § 10 til §§ 11 og 12.
Det har vi også fremført over for vores forligsparter, og det er et spørgsmål, vi diskuterer i øjeblikket.
Jeg håber, det kan lade sig gøre at komme igennem med det synspunkt.
Det er jo så et af de områder, hvor vi netop bruger muligheden for at rejse spørgsmål for måske at kunne skabe forbedringer.
Altså, jeg kan jo ikke vide, hvordan det er forstået af hr. Bjarne Laustsen, jeg kan blot sige, at det arbejde, der er igangsat, regner vi med vil fortælle os, om der er behov for yderligere indsatsområder – det er der formodentlig, det hørte jeg også i det, ministeren sagde, at man forventer at der vil være – og så sætter vi gang i initiativer på baggrund af den viden.
Om der skal drøftes andre måder at indrette kontrollen på og andet, ligger jo også som en mulighed, når man deltager i drøftelserne om, hvordan det skal indrettes fremadrettet, men for os at se skal der være en balance i det ressourceforbrug, der samlet set er på området, i forhold til det, man vil opnå.
Og for os er det meget, meget vigtigt – det oplever jeg nu også at det er for Socialdemokraterne – at man får styrket den forebyggende indsats så meget som overhovedet muligt, for det er reelt der, forbedringerne vil kunne ligge.
Personligt tror jeg i hvert fald ikke selv på, at man alene ved kontrolbesøg vil kunne løse problemer; det er meget, meget vigtigt, at man i branchen skaber ejerskab til den rigtige måde at gøre tingene på.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Først vil jeg godt sige, at jeg vil medgive ministeren, at der ikke er længe til den 1. juni.
Men det skal ikke komme an på det.
Hvis ministeren vil støtte forslaget om 3 måneder, er det også fint for os.
Men når ministeren siger, at man jo sikrer, at der er en effektiv kontrol, så er mit spørgsmål: Kan ministeren bekræfte, at der i gennemsnit går 20 år imellem, at den enkelte besætning får besøg af en offentlig kontrollør, altså får et velfærdskontrolbesøg?
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Det sidste tror jeg er meget klogt, men egen selvforståelse er jo ikke at kimse ad.
Jeg vil bare lige oplyse, at det, man er kommet til at sige ja til i veterinærforliget, er, at det ikke mere er dyrlæger, der skal se på dyrene, det er teknikere i Plantedirektoratet.
Det er en af grundene til, at der er en række partier i Folketinget, der har sagt, at vi synes, det er en dårlig idé, at de, der har forstand på dyrene, ikke engang kan foretage en anmeldelse, men skal ringe efter en dyrlæge, der skal komme ud på farmen, før man kan gøre det.
Det er et af kritikpunkterne.
Men De Radikale har valgt noget andet, og sådan er det.
Men jeg ville også bare kvittere og sige: Jamen det er jo fint, hvis man i arbejdsgruppen – og det forstår jeg at man lægger meget vægt på – kommer frem til de samme ting.
Så er det eneste punkt, der er tilbage, før Radikale kan sige ja til de her ting, veterinærforliget.
Det må jeg have forstået korrekt, ikke?
Ellen Trane Nørby (V), 2010-05-20:
Man kan godt høre, at fru Pia Olsen Dyhr bor i hovedstadsområdet, hvor der er et befolkningsgrundlag for, at man kan have en kollektiv transport.
Jeg må bare sige, at 1,5 mia. kr., som fru Pia Olsen Dyhr flot står og taler om her, aldrig nogen sinde kan dække Udkantsdanmark med bustransport, og det vil heller ikke miljømæssigt eller økonomisk nogen sinde være rentabelt.
Hvis man bor som studerende i Løgumkloster eller man bor i Padborg eller man bor andre steder i det sønderjyske område og gerne vil tage en uddannelse enten på et seminarium i Haderslev eller på et af universiteterne i Sønderborg eller i Esbjerg eller i Kolding, så nytter det ikke noget, at man kun gør det her til en diskussion om kollektiv transport, for der kan aldrig nogen sinde komme til at ligge en jernbane eller køre en bus forbi alle folks hoveddør. Derfor synes jeg, at det, hvis man skal tale om Udkantsdanmark og transportforhold for unge studerende, kun er Venstres forslag, der handler om, at også folk, der har behov for en privatbil for at kunne komme til deres uddannelsessted eller deres praktiksted, også kan inkluderes.
Det ansvar vil SF ikke tage, og derfor er det her et slag i luften og ikke reel politik over for studerende i udkantsområderne.
Anne Baastrup (SF), 2010-05-20:
Her og nu holder vi fast i det her forlig.
Efter valget må vi så tage en diskussion om, hvad det er, der skal til.
Vi har jo, som hr. Jeppe Kofod også beskrev det, i vores udspil »Fair Forandring« lagt op til, at man fjerner starthjælpen, at man fjerner kontanthjælpsloftet, og at man giver et særligt tilskud til førtidspensionister, kontanthjælpsmodtagere og folkepensionister.
Martin Henriksen (DF), 2010-05-20:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre, om Socialdemokraterne vil rulle lovforslagene tilbage, såfremt de en dag får regeringsmagten.
Man siger jo, at man støtter lovforslagene, sådan hører jeg det i hvert fald lidt derhenad, og så finder man lige nogle små elementer, som man er imod, og det bruger man så som undskyldning for at stemme imod.
Så hvilke ændringer vil Socialdemokraterne helt konkret lave i f.eks. pointsystemet eller eksempelvis i forhold til valgretten?
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-05-20:
Jeg vil sige til hr. Martin Henriksen, at med hensyn til valgretten var jeg jo fuldstændig klar.
Ved først givne lejlighed vil vi selvfølgelig sørge for, at det kan betale sig at deltage i demokratiet.
Vi har det ikke godt med – jeg tror faktisk, jeg kan sige – at vi er det eneste land, det eneste demokratiske land, som forringer mulighederne for at kunne deltage i demokrati, så det vil vi selvfølgelig ændre ved først givne lejlighed.
Jeg tror faktisk også, at vi har været meget præcise både ved førstebehandlingen, i den debat, der har været mellem første og anden behandling, og i øvrigt også her ved andenbehandlingen og sagt, at intentionerne omkring pointsystemet er vi sådan set enige i.
Der, hvor det går helt galt, er den måde, det bliver udført på.
Jeg har givet nogle helt konkrete eksempler på, hvordan man har sammenskruet et pointsystem, som ekskluderer folk, som gerne vil være en del af det danske samfund; som ekskluderer folk, som gerne vil arbejde, men som eksempelvis modtager medicintilskud; som ekskluderer folk, der kun kan få et deltidsarbejde; som først og fremmest også ekskluderer dem, der gerne vil tage en uddannelse i stedet for at arbejde som ufaglært.
Det er lige præcis på de områder, vi selvfølgelig vil forbedre det her lovforslag.
Martin Henriksen (DF), 2010-05-20:
Det var ikke så meget, vi fik sådan helt konkret og klart et svar på.
Men vi fik i hvert fald at vide, at man vil lette adgangen for udlændinges adgang til at stemme ved kommunalvalg og andre valg i Danmark, såfremt S-SF får mulighed for at gøre det.
Man vil gøre det lettere for folk, som ikke har opnået permanent opholdstilladelse, og som ikke har opnået statsborgerskab, at stemme i Danmark.
Det kunne godt være, at de skulle bestå nogle prøver inden da, det vil vi i hvert fald arbejde for i Dansk Folkeparti.
Jeg kunne godt tænke mig igen at høre lidt mere konkret, hvad det sådan mere præcis er, man ønsker at ændre, hvad det er, man ønsker at rulle tilbage fra de her lovforslag.
Vil man rulle det hele i lovforslagene tilbage, eller vil man ikke rulle det hele i lovforslagene tilbage?
Det er jo fint, at man siger, at den måde, som pointsystemet er indrettet på, er man imod.
Men så må man også sige, hvordan pointsystemet så alternativt skal indrettes, hvis man ønsker at lave ændringer.
Er nogle af de her ændringer allerede på forhånd afklaret med de andre partier på venstrefløjen, sådan så vælgerne ved, hvad de helt konkret og præcist har at forholde sig til?
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-05-20:
Jeg lader gerne hr. Martin Henriksen kæmpe for at forringe mulighederne for at deltage i demokratiet.
Jeg synes da, at det er lidt fantastisk, at man har et parti, som er stolt over, at man nu har sørget for, at der er færre, der kan deltage i demokratiet.
Og så har man to regeringspartier, som dukker sig voldsomt i den debat, fordi de godt kan se, at det nok ikke er den helt rigtige vej at gå.
Men man bøjer sig jo – det går jeg også ud fra gælder hr. Naser Khader – i forligets hellige navn.
Men det er da prisværdigt, at Dansk Folkeparti klart siger, at man faktisk oven i købet vil forringe det her yderligere, hvis man får mulighed for det, så hr. Naser Khader ved, hvad han kan forvente sig i yderligere forhandlinger.
Jeg tror faktisk, at jeg har været meget præcis, i forhold til hvad det er vi gerne vil lave om.
Vi vil gerne lave om og sikre, at de, der gerne vil være en del af det danske samfund, yde deres bidrag, også får mulighed for det.
Det har jeg givet nogle klare eksempler på.
Jeg vil gerne gentage dem, men der er givet klare eksempler på dem.