Anne Baastrup (SF), 2007-02-01:
Jeg synes bare, det ville være godt med sådan en serviceoplysning, således at vi snakkede på det samme niveau.
Vi ved jo godt at det gennemsnitlige antal elever i hver klasse er omkring 21-23, det flytter sig sådan deromkring – ikke?
Det dækker et meget bredt spekter.
Men at genere Socialdemokraterne eller at skælde ud på Socialdemokraterne, fordi de vil have et bestemt antal elever i en klasse, sådan som hr. Erling Bonnesen gjorde det på et tidspunkt, synes jeg bare er lidt noller at vi bruger vores tid på her i Folketingssalen.
Det, der er vigtigt, er jo, at vi sætter nogle mål i forbindelse med det, der betyder noget for kvafTTM050.fm Page 3699 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
liteten – ikke?
Det er det, der er afgørende.
Det er jo rigtigt, at der findes mål for maksimale klassekvotienter, men der findes jo ikke noget mål for, hvad det er for et ressourceforbrug, der skal knyttes op på folkeskolen.
Det er jo op til den enkelte kommune at finde ud af at indrette sin folkeskole mere eller mindre effektivt.
Alle skal overholde kravet om, hvor mange elever der skal være i klassen, men selv om man lever op til det krav, kan vi altså se en spændvidde i ressourceforbruget.
Går man ud i ældreomsorgen, vil man kunne se, at det at levere 1 times hjemmehjælp ude hos hr. eller fru Jensen varierer med faktor 2, altså 100 pct. fra den billigste til den dyreste kommune.
Så ville det da være vanvittigt at lave en regel om, hvor mange ældre der skal gå pr. hjemmehjælp, eller hvor mange børn der skal gå pr. pædagog.
Vi skal da have fat et helt andet sted.
Vi skal da se på nogle resultater, sådan at vi netop får forskelligheden til at blomstre og får metodefriheden fra kommune til kommune til at inspirere gensidigt.
Jeg synes bare lige, jeg vil komme med en servicemeddelelse.
Det har i adskillige år stået i folkeskoleloven, at der er et maks. antal elever på 28 pr. klasse.
Det siger jeg bare, for at vi får afgrænset den her debat.
Det er altså ikke noget nyt tema, vi skal i gang med.
Det er jo ikke et spørgsmål om, hvor decentrale beslutningerne skal være eller hvad, det er bare et lovkrav.
Det er der ikke.
Derfor kan vi også, når vi går ud i virkelighedens verden, se, at der er enorm spændvidde i de ressourcer, den enkelte kommune bruger for at levere et eller andet resultat.
Sammenligner man f.eks. Løgstør og Rødby, vil man se, at de i Løgstør Kommune får ressourcerne til at række betydelig meget længere pr. elev end i Rødby, fordi de åbenbart måske har vært modigere til at træffe nogle strukturbeslutninger om skolestruktur eller på anden vis har taget hånd om ressourceforbruget.
Det er jo derfor, at det er fuldstændig vanvittigt – for nu at sige det ligeud – sådan som Socialdemokratiet har gjort sig til talsmand for det, at gøre det til et lovkrav, at der partout skal gå et eller andet antal børn pr. pædagog, altså uanset om det er i en kommune, der i øvrigt indretter deres daginstitutioner på en sådan måde, at ressourcerne rækker langt, eller det er en kommune, der har en helt tåbelig indretning af daginstitutionsstrukturen.
Det er sådan set derfor, jeg vender mig imod den form for detailstyring, som Socialdemokratiet på det seneste konkret har gjort sig til talsmand for.