Lars Dohn (EL), 2013-05-30:
Denne fremrykning er en del af »Vækstplan DK«, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at Enhedslisten ikke bakker op om »Vækstplan DK«.
Nogle gange kan man i et navn tillægge noget nogle egenskaber, som det ikke lever op til, og ligesom der ikke er russere i russisk salat, er der altså heller ikke vækst i vækstplanen.
Det er i hvert fald så lidt, at man må sige, det er temmelig oversolgt.
Nu hørte vi i nat, hvordan man fablede om 150.000 nye arbejdspladser, men det er altså en steg i himlen, der er tale om der.
Fremrykningen af renoveringen af de almene boliger kan vi støtte, ligesom vi har støttet de tidligere fremrykninger.
Det er beskæftigelsesmæssigt helt rigtigt, det er grønne arbejdspladser, det er arbejdspladser i den private sektor, og det er med til at nedsætte vores energiforbrug og give bedre boliger.
Det er dog sådan, at der altid er et men, et aber dabei, og det er i den her sammenhæng jo, at antallet af betalelige boliger formindskes.
Vi kunne læse i Boligen, at man i København ikke længere kan levere det lovede antal billige boliger på under 3.000 kr., så det her er selvfølgelig også med til presse den situation.
Men da der i regeringsgrundlaget står, at regeringen har sat sig for at skaffe flere billige boliger, er det jo den vej, man skal gå, altså at regeringen på det punkt skal stile mod at indfri løfterne i sit regeringsgrundlag.
Spørgsmålet om sociale klausuler er også meget vigtigt for os, og måske vil ministeren i sin replik lige fastslå, at det med denne fremrykning er sikret, at der indgår sociale klausuler i det.
Der har været en artikel i Boligen, som kunne skabe noget tvivl om, om det er behæftede med sociale klausuler.
Der skal være ordnede forhold, når vi laver det her.
En anden problemstilling er, at i forhold til mange af de ting, der går i svang på boligområdet, f.eks. boligjobordningen, så må man sige, at det her trækker i den rigtige retning, mens boligjobordningen helt klart trækker i den forkerte retning.
Det er en ordning, som tilgodeser ejerne af boliger i alle former – også sommerhuse og endda visse sommerhuse i udlandet.
Ja, den sociale profil er da til at se i boligjobordningen.
Lejerne fik stort set intet ud af den tidligere boligjobordning: 103.000 ejere fik støtte, 3.000 lejere fik støtte, og nu ser det altså ud til, at man vil videreføre en ordning, hvor lejerne bliver stillet ringere.
Det er lige sådan med hensyn til ghettoplanen.
Derfor er det her forslag et lille lyspunkt i boligpolitikken.
Vi vil opfordre regeringen til at læse sit eget regeringsgrundlag igennem, for der står altså nogle rigtig fornuftige ting med hensyn til de almene boliger.
Der står f.eks., at alle kommuner skal bidrage til at løse boligsociale opgaver.
Den ligger lige til højrebenet, og det vil jo være en demokratisering af boligpolitikken her i landet, så jeg vil opfordre ministeren til at trække i arbejdstøjet og komme i gang med at iværksætte forhandlinger med de kommuner, det drejer sig om.
Jamen lad os da se at komme igang.
En model for det ville være med til at trække huslejeniveauet ned i den offentlige sektor, og det er jo noget af det, der er brug for, når de billige boliger forsvinder.
Lige såvel er der et løfte om, at man skal se på finansieringen og huslejefastsættelsen i den almene boligsektor, og det kan man da heller ikke komme for tidligt i gang med.
Det er jo meningsløst, hvis der er lejere, der betaler for høje huslejer i den sektor, for det er ikke overklassen, der bor alment.
Med de ord vil jeg sige, at vi støtter forslaget, men vi vil gerne have en forsikring om, at de sociale klausuler er sikret heri.
Og så må man sige, at det er en gratis omgang for ministeren.
Det er lejerne, der betaler gennem deres bidrag til Landsbyggefonden.