Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
Det er sagt, at det er en populistisk sag, Enhedslisten har rejst.
Det kan jo ikke helt afvises.
Så vidt jeg har forstået, er 70 pct. af danskerne enige med Enhedslisten.
Det eneste parti, der næsten er i overensstemmelse med sine vælgere, er Liberal Alliance.
Alle andre partier har et solidt flertal for det synspunkt, som Enhedslisten har, så det er jo ikke noget dårligt argument, at det er en sag, der har opbakning ude i befolkningen.
Den har i virkeligheden også et eller andet sted opbakning hos de politiske partier i Folketinget, for hvis vi kigger på, hvad der er sket gennem tiderne, viser det sig jo, at de fleste partier faktisk er endt med at være enige med Enhedslisten.
Tag f.eks. salget af TDC, hvor man solgte alle kobberledningerne med internettet.
Vi har set, hvordan kapitalfonde har været inde at malke TDC, men også har været med til at ødelægge udviklingen af internetforbindelser i Danmark og gøre det alt for dyrt at være dansker.
Politiets register, cpr-registeret, skatteregisteret og alt muligt andet blev solgt til et amerikansk selskab, som nu er på vej til at sælge det til et indisk selskab.
Jeg tror ikke, folk syntes, det var en rigtig god idé, men det skete.
Enhedslisten var imod, og andre gennemførte det.
Jeg tror, at de fleste mener, at det var en dårlig idé at sælge en meget stor del af lufthavnen, for den blev også malket af kapitalfonde, hvilket var i modstrid med ideen om at udvikle lufthavnen som det, den skal være, nemlig et godt instrument for, at vi har gode forbindelser ud i verden her fra København.
Mon ikke også de fleste syntes, at det var en dårlig idé at sælge en stor del af DONG til Goldman Sachs?
Det blev godt nok gennemført her i Folketinget, men så vidt jeg kunne forstå, var der alligevel en del, der syntes, at det måske ikke var så klogt endda.
KMD blev også solgt imod Enhedslistens ønske, og jeg tror, at de fleste mener, det var en dårlig idé, at Kommunedata blev solgt til Advent, som nu er med i det køb, vi taler om i dag.
Vi ved, at kommunerne er kommet til at betale rigtig dyrt for de ydelser, de selv havde udviklet i Kommunedata.
Jeg synes bare, man skal tage hele striben af privatiseringer, herunder altså privatiseringer på det her område, der har med it at gøre, og så tror jeg helt ærligt, de fleste synes, at vi har optrådt rigtig dumt.
Det er så åbenbart det, et flertal er på vej til at gøre i dag igen.
Jeg synes ikke, det er en god idé at gentage fejltagelser.
Bare det argument, vi hørte fra De Radikale før, med, at vi har gjort fejlen før, og så kan vi da bare gøre den igen, synes jeg ikke er nogen god idé.
Så vil jeg sige, at staten har forkøbsret til det her selskab, Nets, fordi vi ejer aktier i Nets og stadig væk gør det, så vidt jeg har forstået på et af de svar, vi har fået i dag.
Vi ejer en del af Nets og har dermed også forkøbsret til aktierne og behøver ikke at sælge dem til udenlandske eller amerikanske kapitalfonde.
Så er der nogle, der spørger, hvor pengene skal komme fra.
Der synes jeg, regnestykket er helt enkelt.
Pengene skal komme fra danskerne, men sagen er jo, at hvis det er staten, der køber, kan vi låne pengene til ca. 1 pct. i rente, og vi ville få dem forrentet med det overskud, der er i Nets i dag til mere end 1 pct., nærmere 3 pct. – altså få pengene tilbage ved bare at beholde Nets, som det er dag.
Hvis kapitalfondene derimod køber Nets, vil de være sikre på at få et overskud på ca. 15-20 pct., og hvem skal betale de 15-20 pct.?
Det skal danskerne.
Derfor er det et meget enkelt regnestykke, jeg kom frem med før, men det kan være, det var for enkelt, og nogle gange tror folk ikke på regnestykker, når de er meget enkle.
Selvfølgelig skal man ikke bare købe Nets og så lade det med dankortet stå, måske indføre billedet på dankortet, som vi havde engang, selvfølgelig skal man da udvikle dankortet, og det er Nets jo i fuld gang med.
Der er ingen af de løsninger, som der i dag arbejdes med på mobiltelefonområdet eller på andre platforme, som ikke bygger på dankortets infrastruktur, og derfor er dankortet og Nets jo også i gang med at udvikle de ting.
Der er ingen, der kan lave det uden at være omkring Nets, det har jeg i hvert fald ikke hørt.
Alle dem, herunder Danske Bank, der i dag arbejder med deres betalingsordninger, bygger på Nets' infrastruktur, og derfor skal Nets selvfølgelig udvikle det – naturligvis.
Det er en meget klogere løsning end at overlade det til kapitalfonde.
Så vil jeg altså bare sige, at Nets endnu ikke er solgt; myndighederne skal godkende salget.
Vi har spurgt til, hvilke myndigheder det nu er, der skal godkende salget.
Er det konkurrencemyndighederne?
Er det også Datatilsynet?
Skal de også godkende salget, altså tage stilling til, om deres forsikring om, at dansk lovgivning vedrørende personfølsomme data overholdes?
Det ved jeg ikke om vi kan få svar på, altså om Datatilsynet også skal sige ja eller nej til det her, for det er jo et af de afgørende spørgsmål.
For et er det med konkurrencen, noget andet er selvfølgelig, om vi kan være sikre på, at de personfølsomme data bliver beskyttet på den måde, der gælder i dansk lovgivning i dag.
Eller er det, som Justitsministeriet har sagt det, som professorer har sagt det, meget angribeligt, når det bliver en amerikansk ejer, der kommer ind over Nets?
Så vil jeg bare sige til sidst, at jeg ikke forstår hastværket.
Nu har jeg været glad for at se, at staten ikke har solgt alle sine aktier, men Nationalbanken har åbenbart sagt ja til at sælge, og Vestjysk Bank, som staten ejer, har åbenbart også sagt ja til at sælge.
Men Finansiel Stabilitet, som er en del af staten, har, så vidt jeg kan forstå, endnu ikke solgt sine aktier.
Men jeg synes bare, at det bør være sådan – og det spørgsmål har vi rejst flere gange, og det kommer også til debat i Folketingssalen i morgen i spørgetiden – at vi skal kunne være sikre på, at spørgsmålet om datasikkerheden, spørgsmålet om, om der er sikkerhed for danskernes personfølsomme oplysninger, er undersøges til bunds, før staten sælger sine sidste aktier.
Og der er jo, vil jeg sige til ministeren, mulighed for at få ordet, ikke sandt?
Ministeren kan jo bare bede om ordet, det er vi enige i.
Kom op og sig, om vi kan være sikre på, at en tilbundsgående undersøgelse vedrørende danskernes personfølsomme data er gennemført, før staten sælger sine aktier, de sidste aktier, som er muligheden for virkelig at holde fast i det selskab.
Kunne vi ikke få sådan et tilsagn fra ministeren?
Det ville være glædeligt.