runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-11:
Nu har jeg jo ikke de store illusioner om, at vi sådan i dag kan få Konservative til at indse, at det bedste er at få afskaffet kontanthjælpsloftet, men jeg hørte meget i hr. Lars Barfods tale, der gik ud på: Jamen her har vi de her mennesker på kontanthjælp, og vi vil meget gerne have, at de kommer i arbejde, og derfor sætter vi ydelsen ned, indfører altså kontanthjælpsloftet.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre: Der er en gruppe af mennesker på kontanthjælp, som vi alle sammen er enige om i en periode ikke er i stand til at arbejde; det kan være på grund af en psykisk lidelse, det kan være på grund af andre lidelser.
Jeg er faktisk godt klar over, at Det Konservative Folkeparti måske ikke helt frivilligt, men i hvert fald i sidste ende har medvirket til, at de unge under 25 år, som er psykisk syge – det er desværre ikke alle psykisk syge, men nogle af de psykisk syge unge under 25 år – nu bliver friholdt for at være omfattet af den særlig lave ungeydelse.
Og enhver form for logik må jo sige, at de, der er over 25 år og er omfattet af kontanthjælpsloftet, også kan have psykiske lidelser og derfor ikke kan arbejde.
Vil det ikke være en idé i forlængelse af at friholde de unge under 25 år for ungeydelsen at sige, at i det mindste de psykisk syge skal være friholdt for kontanthjælpsloftet?
Det ville da i hvert fald være logisk, også for De Konservative; vi kan være politisk uenige, men logik er vel også for Konservative.
Thomas Adelskov (S), 2007-01-11:
Jeg glemte i øvrigt før at ønske tillykke med ordførerskabet og velkommen iblandt gruppen af arbejdsmarkedsordførere.
Det være så hermed gjort.
Når jeg nu spørger sådan, er det jo, fordi jeg er enig i, at det her handler om at få folk i arbejde.
Jeg kan også konstatere, at i regeringens egen kulegravning er der jo tale om, at 135.000 er på overførselsindkomst, og for mange er det en midlertidig ydelse, men vi kan også konstatere, at halvdelen efter 7 år fortsat er på kontanthjælp.
Det er jo også at sige, at det, at vi holder folk i fattigdom, at de isolerer sig og børnene ikke deltager og de ikke selv deltager i samfundslivet, har en negativ virkning, og at kontanthjælpsloftet og starthjælpen – det er jo særlig det, man hæfter sig ved – dermed har den virkning, at i stedet for at man kommer ind på arbejdsmarkedet, kommer man længere væk.
Det bekymrer mig da meget, og det må da også bekymre De Konservative, som i starten af ordførertalen gjorde meget ud af at sige, at det handler om at få folk i arbejde, hvad jeg er fuldstændig enig i.
Lars Barfoed (KF), 2007-01-11:
Hr. Ole Sohn spørger, om det er godt eller skidt, men der er jo altså også et tredje svar, og det er, at det ikke er rigtigt.
Og det er det, der er mit svar: Det er ikke rigtigt, at der er 20.000 flere, der er blevet fattige som følge af kontanthjælpsloftet.
Så jeg er simpelt hen ikke enig i præmissen for spørgsmålet.
Hvem der er fattige, og hvem der ikke er fattige, er jo et vanskeligt definitionsspørgsmål.
Det er faktisk sådan med de fattigdomsbegreber, man anvender, at hvis beskæftigelsen stiger og der er vækst i samfundet, bliver der i virkeligheden flere fattige, for medianen for, hvad folk tjener, stiger, og det vil sige, at der så er flere personer af dem, der har en lavere indkomst, som falder under og altså kommer ned i det, der er fattigdomsgrænsen.
spor mere fattige, de har lige så mange penge, som de havde før, de ligger bare relativt set under medianen, end de gjorde før, fordi beskæftigelsen og væksten i samfundet er steget
Og så skulle man i virkeligheden sige: Lad os få en lavere vækst, lad os få større arbejdsløshed, for så bliver der færre fattige.
Derfor er det en meget vanskelig fattigdomsgrænse at arbejde med.
... have en længere taletid, hvis vi sådan skulle tale os helt ind til hinanden ...
Thomas Adelskov (S), 2007-01-11:
Målsætningen med en sådan forespørgselsdebat er vel, at vi prøver at se, om vi kan tale os til hinanden;
Man kan selvfølgelig også tale sig fra hinanden.
Jeg er noget optaget af, hvad konsekvenserne er af, at man holder folk på en lav ydelse.
Der synes jeg sådan set, at Det Økonomiske Råd har nogle interessante betragtninger.
De økonomiske vilkår for at deltage i »normale aktiviteter« forringes, og de berørte forarmes yderligere.«
Længere nede i det samme afsnit skriver de: »De fleste af de negative fattigdomsvirkninger risikerer at blive deciderede barrierer for selvforsørgelse og gøre modtagerne passive samt socialt isolerede.«
Er ordføreren ikke enig i, at det jo i hvert fald ikke bringer folk tæt på arbejde, og at det rent faktisk gør det modsatte af det, vi står og taler om, og som jeg er enig med ordføreren i, nemlig at sørge for at folk kommer i arbejde, kommer ind på arbejdsmarkedet?
Lars Barfoed (KF), 2007-01-11:
Jeg vil gerne medgive, at der jo ikke er noget, der er sort eller hvidt i denne verden, slet ikke de ret komplicerede problemer, som vi taler om her.
Og det er da et problem.
Jeg er fuldstændig enig i ræsonnementet, at der er en risiko for, at folk bliver isolerede, når de er ledige, og bliver bragt dybere ud i en ledighedssituation.
Derfor skal man ikke kun arbejde med økonomiske incitamenter, man skal også arbejde med aktivinstrumenter, som kan bringe folk i arbejde, aktivere folk osv.
Derfor er det jo også, at vi senere i dag skal drøfte et lovforslag som et led i velfærdsreformen, der netop drejer sig om: Hvordan kan vi udvikle nogle flere redskaber, der altså aktivt får folk ud på arbejdsmarkedet på forskellige måder?
Jeg må sige til hr. Thomas Adelskov, at jeg også med interesse har læst Det Økonomiske Råds rapport, ikke mindst de betragtninger, der er på side 249, og jeg er sådan set helt enig i de betragtninger.
Filosofien i de betragtninger er jo, at man ikke alene kan få flere i arbejde ved at nedsætte offentlige ydelser, fordi det jo forudsætter, at man også arbejder med rent faktisk at tilvejebringe nogle beskæftigelsestilbud.
Det er jo det, der er filosofien i Det Økonomiske Råds rapport.
Altså, hvis man alene strammer de offentlige ydelser, men ikke samtidig sørger for, at der rent faktisk er et arbejde at få, nytter det jo ikke noget.
Det er jo det ræsonnement, der ligger i det, man kan læse øverst på side 249.
Men når vi nu har så travlt med at citere fra Det Økonomiske Råds rapport, synes jeg også hr. Thomas Adelskov skulle have læst videre til side 250, hvor der står: »Derimod har det, blandt dem som søger arbejde, givet anledning til en øget søgeaktivitet, som måske på længere sigt vil kunne give sig udslag i en forøget afgangsrate fra ledighed, om end den ikke har manifesteret sig i analyseperioden.«
Man udelukker altså bestemt ikke, at kontanthjælpsloftet kan have en effekt.
Jeg medgiver gerne, at der ikke er nogen dokumentation for, at det har haft en effekt – det er jo det, de siger – men jeg mener heller ikke, de siger det modsatte.
Vi kan nok slå hinanden oven i hovedet på forskellige måder med den her rapport, og jeg tror, vi skal ...
Christine Antorini (S), 2007-01-12:
Som jeg nævnte tidligere, var en af de første kommuner, så vidt jeg husker måske oven i købet den første, som tog fat på at arbejde med leg og læring ud fra et helhedsskoleperspektiv, Skive Kommune.
Og det, der var ideen i Skive Kommune, var netop det pædagogiske sigte, at hvis man tog den enkelte skole og der var mange små skoler og de havde et tæt og forpligtende samarbejde med den fritidsordning, der var, kunne man skabe en meget mere spændende skoledag for børnene.
Det var det, der var udgangspunktet.
Vi tager overhovedet ikke stilling til, om det er godt eller skidt for store byer eller små byer, for landkommuner eller bykommuner.
Det er princippet om, at man kan forene skoledelen og fritidsdelen og dermed kan få det bedste fra begge verdener, vi tager stilling til.
Afstemning
Margrethe Vestager (RV), 2007-01-12:
Jeg synes måske, fru Christine Antorinis beskrivelse af virkeligheden burde suppleres, for at danske børn først går i skole og derefter til en fritidsordning, en SFO eller et fritidshjem, tror jeg ikke er en helt udtømmende beskrivelse af danske børns hverdag.
Jeg synes ikke, det er noget særlig godt svar at sige, at der skal være valgfrihed, for det forudsætter jo en hel anden centralisering af skolevæsenet end den, vi ser i dag.
For skal der være valgfrihed, skal der i sagens natur være to folkeskoler ved siden af hinanden, hvoraf den ene kan være en helhedsskole, og den anden kan være en ikkehelhedsskole.
Og det betyder altså, at vi må imødese en centralisering af vores skolevæsen, som er endnu stærkere end den, vi ser i dag som følge af kommunalreformen.
Her vil jeg bare spørge, om det er den socialdemokratiske intention, at for at kunne give den her valgfrihed, og for at den skal kunne være reel, ønsker man at centralisere skolevæsenet yderligere.
Det var sådan set ikke min mening at rose.
Det var min mening at udtrykke undren, fordi det er så sjældent, at man ser tilliden til det kommunale niveau i de socialdemokratiske kredse herinde.
Men lad det nu være.
Jeg kan så forstå, at Socialdemokratiet kun mener, at det her spørgsmål er relevant for storbyer.
Det, der jo har været diskussionen, har ikke så meget været, at der skal være en valgfrihed set fra kommunalbestyrelsens side, men at det skal være en valgfrihed set fra forældrenes side, fordi forældrene lever en mangfoldighed af liv og har forskellige ideer om, hvordan børnenes hverdag skal tilrettelægges.
Men hvis man ser på den virkelighed, der er uden for de store byer, er der ikke nogen særlig stor valgfrihed for forældre med hensyn til, hvilken skole deres børn skal gå i.
Det kan man også se af den måde, folk faktisk vælger at sætte deres børn i skole på, nemlig at langt, langt de fleste børn uden for de store byer går i distriktsskolen, fordi distriktsskolen er den skole, der er.
Derfor må man sige, at der er to konsekvenser af Socialdemokratiets forslag: Enten er det kun relevant for de store byer, hvor der ligger flere skoler inden for en nogenlunde ensartet afstand fra den enkelte borgers hjem, eller også skal det medføre en centralisering, så der kan komme til at ligge flere skoler ved siden af hinanden, også uden for de store byer.
Det synes vi i Det Radikale Venstre er en uheldig konsekvens, ligesom vi også deler Venstres kritik af, at det er svært at se, at der ikke er lighedstegn mellem helhedsskole og heldagsskole i den socialdemokratiske tænkning, fordi det forudsætter så stærk en strukturering af børnenes hverdag.
Mette Gjerskov (S), 2007-01-12:
Jeg tror ikke engang, at jeg, selv om det plejer at være god tone, vil takke for ordførertalen lige nu i hvert fald, for jeg synes, at Venstres ordfører – og åbenbart også De Konservatives ordfører – må beslutte sig.
Først siger hun, at der ingen forslag er i det her, og at alt er gamle nyheder, og bagefter siger hun, at der er en mængde af forslag.
Jeg vil gerne henlede opmærksomheden på de to områder, hvor ordføreren netop sagde, at dette er der intet nyt i.
Den første del af forslaget handler om den årlige afrapportering.
Hvis ordføreren havde gjort sig den umage at læse forslaget ordentligt igennem, ville hun se, at det dels handler en afrapportering, dels om, i hvilket omfang pesticiderne giver anledning til pesticidrester i frugterne.
For det er nemlig ikke sådan, at man nødvendigvis ved, om et pesticid, der bruges ude i gartneriet, også vil vise en rest i æblet, når det ligger i supermarkedet.
Den viden har vi faktisk brug for.
Det kan godt være, ordføreren synes, at det er bedøvende ligegyldigt, men det synes vi faktisk ikke i Socialdemokratiet.
Ellers kan vi ikke reducere mængden af pesticidrester i frugt og grønt.
Det er jo ikke kun den samlede mængde pesticider, vi skal ændre, det er giften i maden, der er det vigtige.
Nu kan jeg se, at knappen lyser, så jeg når ikke mit andet spørgsmål.
Det prøver jeg at nå i anden runde.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-01-12:
Jeg er helt enig med den socialdemokratiske ordfører i, at det er væsentligt at få målt, hvordan det her fungerer, og det er også derfor, at det her afrapporteringssystem allerede er sat i værk.
Men det har altså fungeret i 11 dage, 13 timer og nu 27 minutter.
Jeg synes ærlig talt lige, at man fra oppositionens side også skulle lade tingene få tid til at virke.
Det her er jo bare blind oppositionspolitik, det her er bare kritik for kritikkens skyld.
Det her er jo ikke et spørgsmål om at sikre forbrugerne, at der ikke er pesticidrester i frugt og grønt.
Nej, det her er blind oppositionspolitik, hvor man mageligt har fundet frem til et gammelt beslutningsforslag, og så har man genfremsat det og så ikke lige fulgt med virkeligheden, altså at tingene allerede er gennemført.
Det er det, jeg mener: Det er spild af Folketingets tid.
Mette Gjerskov (S), 2007-01-12:
Jeg tror ikke, jeg når til mit andet punkt, for jeg bliver åbenbart nødt til at trampe videre i første punkt.
Den årlige afrapportering – det, vi stiller forslag om i beslutningsforslaget, og det kan man se, hvis man vil gøre sig den umage at læse det – er, at man skal kunne bruge den til noget, at den skal gøres let tilgængelig for avlerne og for deres rådgivere, og ikke mindst, at den skal gøre, at man kan spore det tilbage og sige: Når der findes pesticidrester i det her æble, hvad er det så for et pesticid ude i gartneriet, der er ansvarlig for det?
Det ved vi ikke i dag.
Det kan godt være, Venstres ordfører ved det, men vi andre ved det ikke.
Den afrapportering, som ordføreren nu siger kun er 11 dage, og jeg ved ikke hvor mange minutter gammel, er den, jeg har i hånden her.
Den er for det første ikke ny, og hvis ordføreren havde interesseret sig for at kigge i sit dueslag, ville hun opdage, at den ligger der hvert år sådan ca. i oktober måned.
Det er ikke det, jeg beder om.
Jeg beder om, at den skal bruges til noget, at vi ikke bare får nogle tal, men at det rent faktisk kan betyde noget ude hos gartnerne og ikke mindst for forbrugerne, når de går ned og køber æbler i supermarkedet.
Det er det, jeg beder om, og det er det, regeringen ikke selv sørger for at sikre.
Så derfor må vi i oppositionen gøre det.
Det er ikke bare pladder.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-01-12:
Det er en betegnelse, oppositionen så selv ligesom sætter på sine forslag.
Jeg siger ikke, at det er pladder, jeg siger bare, at det er en genfremsættelse, og så siger jeg, at det her sporingssystem nu har fungeret i godt 11 dage, og at alle er tilfredse med det afrapporteringssystem undtagen lige Socialdemokraterne.
Alle er tilfredse: Økologerne er tilfredse, forbrugerne er tilfredse, avlerne er tilfredse, men Socialdemokraterne, nej, de er så ikke tilfredse.
Og det er bare det, jeg tillader mig at undre mig lidt over.
Jeg synes, det ville være en fordel, hvis også Socialdemokraterne fulgte lidt med i den virkelighed, alle vi andre befinder os i.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-01-12:
Jeg kan næsten ikke dy mig for en lille bemærkning til det sidste om det med tilfredshed.
Tilfredshed skal ikke nødvendigvis måles på, at der ikke er nogen, der brokker sig.
Det kunne godt være, der lå mere i det.
Men det er ikke det, mit spørgsmål drejer sig om.
Jeg har med glæde noteret mig, at ordføreren sagde, at økologi skulle støttes, og at der var afsat en masse midler.
Har ordføreren også et billede af, at de midler er fremadrettede på den måde, at de svarer til mere end de 7 pct. markedsandel, som økologien har?
Og hvis ikke, er ordføreren så indstillet på, at når man skal lave en ting, der skal i udvikling, og som har en lille markedsandel, så skal den i virkeligheden have en større procentdel udviklingsmidler?
Det sidste anerkender jeg da.
Men det er også en hyppigt gentaget sætning, at økologien skal være markedsbaseret.
Og når vi snakker om udvikling af et marked – det kunne være alternativ energi med vindmølleenergi som eksempel – når man vil udvikle en sektor, kan man ikke nøjes med at lade den få plads efter det markedsbaserede, så skal den gives en plads på markedet.
Kan ordføreren ikke anerkende, at det også gælder for økologien, og at der så er behov for at fokusere på ekstramidler, så man kan komme op over den markedsandel, der er p.t.?
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-01-12:
Jeg vil bare sige, at det jo er sådan, at økologien faktisk får mere og mere plads på markedet, og det gør den, fordi vi er mange forbrugere, der støtter op omkring økologien, også når det drejer sig om frugt og grønt.
Det, at økologien får mere og mere plads på markedet, er selvfølgelig – det anerkender jeg – fordi man også fra statslig side har været med til at støtte op omkring økologien.
Det er dog stadig væk væsentligt for mig, at økologien også skal kunne klare sig på markedet, men dermed ikke være sagt, at vi ikke gerne vil støtte op om det.
Det har vi hele tiden gjort, og det vil vi selvfølgelig til stadighed gøre.
Per Clausen (EL), 2007-01-12:
Det er jo kun positivt, at også Venstre er nået frem til det standpunkt, at det er en mægtig del af vores fremtidige landbrugs- og frugt- og grøntproduktion.
Men der kunne så være en enkelt ting, som jeg godt vil spørge fru Inger Beinov Støjberg om: Kunne den støtte til udvikling af den økologiske frugt- og grøntproduktion måske også ske på den måde, at man fik godkendt nogle af de alternativer til de kemiske bekæmpelsesmidler, som faktisk er godkendt i EU, og som danske økologer siger, at de har stor brug for, men som endnu ikke er godkendt i Danmark?
Vil Venstre medvirke til at sætte fart i en sådan udvikling med at få godkendt de bekæmpelsesmidler, som altså er i overensstemmelse med den økologiske drift?
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-01-12:
Nu må man jo tage stilling fra sag til sag i et spørgsmål som det, hr. Per Clausen kommer med nu.
Det har jeg jo ikke mulighed for at svare på.
Christine Antorini (S), 2007-01-12:
Fru Charlotte Dyremoses bekymring bygger jo på den antagelse, at alle skoler skal være heldagsskoler, og det er derfor, jeg understreger, at det ikke er vores intention.
De skal være et tilbud blandt mange.
Når det så er sagt, er der en ting, vi ikke har med i beslutningsforslaget, men som jeg er blevet inspireret til på baggrund af debatten.
Vi bør kigge på, hvordan det frivillige foreningsliv, herunder sportslivet, i højere grad kan indgå i nogle forpligtende samarbejder, uanset om det bliver med fritidshjem og SFO’er eller med et helhedsskoletilbud.
Vores intention er nemlig ikke, at der skal monopoliseres, og at det offentlige også skal sørge for fritidsaktiviteter.
Vi tror faktisk, der kunne laves noget rigtig spændende udviklingsarbejde, men de børn, som går til nogle specialiserede idrætsaktiviteter eller for den sags skyld bare til fodbold eller håndbold, vil selvfølgelig vælge en almindelig folkeskole, som ikke er en helhedsskole.
Sådan er det.
Per Clausen (EL), 2007-01-12:
Nu har jeg i hvert fald i Ekstra Bladet læst, at jeg på det her fødevareområde er blevet et venligt menneske, så det vil jeg fortsætte med at være.
Jeg vil bare sige, at jeg forstår fru Inger Beinov Støjbergs synspunkt på den måde, at fru Inger Beinov Støjberg gerne vil være med til at se på det her i det kommende udvalgsarbejde, og hvis der så skulle være nogle ting, som der kan rettes op på, vil Venstre gerne medvirke til det.
Så vil jeg til det andet spørgsmål, som jo lidt handler om støtten til det økologiske landbrug og den økologiske frugt- og grøntproduktion, sige, at der tror jeg sådan set, at fru Inger Beinov Støjberg måske kan have ret i, at man ikke udelukkende skal fokusere på beløbenes størrelse, men også på, hvordan man bruger pengene.
Der vil jeg bare spørge, om fru Inger Beinov Støjberg også på det her område vil være indstillet på i udvalgsarbejdet at se på, om der kan ske en effektivisering og forbedring med udgangspunkt i de ønsker, som Økologisk Landsforening har fremlagt.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-01-12:
Så vil jeg gerne spørge lidt i forbindelse med en af de andre bekymringer, jeg har, nemlig angående de lidt mindre almindelige sportsgrene, om jeg så må sige.
Vi har jo set, at i de seneste år er sådan noget som curling og håndbold blevet meget populært, fordi nogle danske hold har klaret sig rigtig godt, og så er der rigtig mange flere, der begynder at gå til det.
Men der er altså mange andre aktiviteter i Foreningsdanmark.
Nogle af dem er meget små og forsøger at blive større og har måske også potentialet til det, men er fru Christine Antorini slet ikke bekymret for, at den ensretning, der nødvendigvis vil ske på disse helhedsskoler eller heldagsskoler, vil betyde, at nogle sportsgrene får det meget, meget svært, og at det dermed kan udelukke børn og unge mennesker fra at dyrke en bred vifte af sportsaktiviteter?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-01-12:
Danmarkshistoriens største sveder eller fornuftigt indhold i børnelivet.
I hvert fald er det glædeligt for SF her for en gangs skyld at kunne støtte et skolepolitisk udspil fra Socialdemokraterne.
Ganske vist frygter vi meget i SF øget skolificering, som det hedder med et nyt udtryk.
Det, vi mener, er, at det jo aldrig kan betones nok, at et børneliv skal være meget andet end undervisning og skoletid, da de fleste af os jo godt ved, at man lærer meget på fodboldbanen, i karateklubben, hos sin reservebedste, eller hvor man nu befinder sig.
Vi så også hellere, at SFO’erne blev underlagt samme regler for forældrebetaling som daginstitutionerne, nemlig maks. 25 pct., eller blev helt gratis.
Men ikke desto mindre må vi hilse det her forslag velkommen, for her har vi nemlig fokus på friheden for kommunerne til at etablere deres helhedsskole, hvis de har lyst, uden om dispensationer og med afsæt i en demokratisk valgt kommunalbestyrelses ønske.
Desuden er det fint med en maksimumsgrænse for undervisningstimetallet i de små klasser, ligesom det er en udmærket idé med nedsættelse af et udvalg, der kan komme med anbefalinger, og et videncenter, der kan udvikle og evaluere.
SF støtter forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-01-12:
Det ligger lidt i forlængelse af det sidste spørgsmål, for det er jo sådan, at ikke kun i Århus, men også i Odense har der været nogle temmelig negative erfaringer.
Mit spørgsmål er egentlig, om det måske ikke var hensigtsmæssigt lige at se lidt mere kritisk på de erfaringer, man har gjort i Århus og Odense, og overveje, om det er værd at risikere, at nogle forældre ikke får noget alternativ.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-01-12:
Så i Venstre har vi det sådan, at vi altid gerne vil diskutere alle forslag – også i udvalgsarbejdet.