runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Indtil EF-Domstolen kom med den berygtede Vaxholmdom, var det regeringens - og vel også Venstres - standpunkt, at EF-Domstolen ingen ret havde til at blande sig i konfliktretten; det var det, den danske model var baseret på.
Dette lovforslag gør, at man nu har opgivet den modstand og i stedet siger, at vi vil forsøge at forsvare den danske model.
Men det sker jo på en måde - og det bliver hr. Erling Bonnesen nødt til at erkende hvor man kun kan forsvare den del af den danske model, der vedrører mindstelønnen, hvorimod man ikke kan forsvare alle andre elementer, der indgår i overenskomsterne, og dermed ødelægger man jo i virkeligheden den danske model.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-31:
Nej, det mener jeg jo ikke er tilfældet.
Jeg tror netop, at man, når man kender den danske model og ser, hvordan den jo fungerer fint, kan se, at den så også bliver udbredt til, kan vi sige, at give en ligestilling, således at her i Danmark skal arbejdet udføres på danske løn- og overenskomstvilkår; klarere kan det jo næsten ikke siges.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Og det er sådan set bare det, vi skal have frem her, nemlig at konsekvensen af det her lovforslag, konsekvensen af EF-Domstolens afgørelse, er, at man fremover kun vil være i stand til at forsvare mindstelønnen.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-31:
Jamen sådan opfatter jeg det ikke, for når man ser på, hvad der ligger i lovforslaget her, kan man se, at den danske model netop fastholdes, og at overenskomster kan aftales fremover.
Så er det jo lige præcis det, man får aftalt, og derfor mener jeg også, at de spekulationer, der ligger i spørgsmålene, kan afvises.
Bent Bøgsted (DF), 2008-10-31:
Ja tak.
Som man kan læse af lovforslaget, dækker det her lovforslag jo de landsdækkende overenskomster.
Er det ikke korrekt?
Erling Bonnesen (V), 2008-10-31:
Og skulle der så være nogle detailspørgsmål, er vi parate til at få dem drøftet i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Bent Bøgsted (DF), 2008-10-31:
Vil det dermed sige, at Venstres ordfører helt afviser, at det her vil have indflydelse på den danske overenskomstmodel, og at det ikke vil kunne ske, at en udenlandsk arbejdsgiver vil kunne sende arbejdskraft op til en arbejdsplads, hvor der er danskere, og lade folk gå til en mindsteløn, når man nu ikke kan referere til de lokaloverenskomster, der er?
Vil Venstres ordfører dermed påstå, at det her ikke vil have nogen som helst indflydelse på den danske overenskomstmodel?
Erling Bonnesen (V), 2008-10-31:
Jamen jeg noterer mig med tilfredshed, at vi her får fastslået, at det er den danske model, der gælder, således at arbejdet her i Danmark skal udføres på danske løn- og overenskomstvilkår, og at det jo lige præcis også fremgår af de forskellige tekster og bemærkninger, der ligger i sagen, at man altså får en ligestilling, således at det, uanset om man kommer som udenlandsk tjenesteudbyder eller man er dansk tjenesteudbyder, så skal foregå på basis af aftaler, der er funderet på den danske model.
Thomas Adelskov (S), 2008-10-31:
Lad mig starte med at sige, at Socialdemokraterne ikke er enige i den afgørelse, som EF-Domstolen er kommet frem til i Lavalsagen.
Vi er skuffede over den, og vi mener sådan set ikke, at det er en korrekt afgørelse.
Til gengæld giver den en række arbejdsopgaver til politikerne, bl.a. i Folketinget og i særdeleshed i regeringen.
Når man fremover sidder og lovgiver og skriver direktiver inden for EU-systemet, må man være meget mere præcis og meget mere klar, således at der ikke er mulighed for, at EF-Domstolen kan gå ind og tolke.
Vi i Socialdemokratiet er optaget af, at konfliktretten består, at der er fuld adgang til at konflikte, hvad enten der er tale om udenlandske eller danske virksomheder, som ønsker at operere i Danmark, for netop at sikre, at der er ordentlige lønvilkår og ordentlige arbejdsvilkår på alle arbejdspladser i Danmark.
Vi er derfor også godt tilfredse med, at det, efter at Lavaldommen faldt ved EF-Domstolen, så lykkedes at overtale arbejdsmarkedets parter til at indgå i et konstruktivt samarbejde om at indhegne dette problem og løse Lavalproblematikken i forhold til dansk lovgivning, og det lovforslag, som vi står med i dag, er faktisk en udmøntning af udvalgsarbejdet.
Vi er glade over, at man fra både arbejdsgiver- og lønmodtagersiden i udvalgsarbejdet har vist stor forståelse og stor vilje til at løse dette særlige problem og er kommet med en model, der sikrer, at der også i fremtiden er adgang til at konflikte over for udenlandske virksomheder, når og hvis de vil arbejde i Danmark, for at sikre danske løn- og arbejdsvilkår.
Vi noterer os også med stor tilfredshed, at alle parter bakker lovforslaget op, og at alle er enige om, at det er den måde, man hegner Lavalproblematikken ind på, når det gælder dansk lovgivning, og derfor støtter Socialdemokraterne helhjertet det forslag, som er fremsat her i dag.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Eller mener Socialdemokraterne, at der er behov for at finde en løsning på europæisk plan sådan, som f.eks. LO-formand Harald Børsting flere gange har udtalt?
Det forslag, der foreligger fra den europæiske fagbevægelse, går ud på at få en juridisk bindende protokol, der sikrer konfliktretten i hele EU, og altså også i Danmark, sådan at vi vil kunne konflikte over for udenlandske arbejdsgivere, og sådan, at det gælder for den fulde overenskomst og ikke kun for mindstelønnen.
Karsten Hønge (SF), 2008-10-31:
SF støtter naturligvis suspensionen af Den Særlige Pensionsopsparing.
Det er jo godt, at regeringen til sidst, efter mange omveje og udflugter, er endt på det samme synspunkt.
Forslaget om den her tvungne opsparing kom jo på det dårligst tænkelige tidspunkt, nu hvor vi står over for en afmatning af økonomien.
Og den måde, som SP-ordningen er skruet sammen på, betyder også, at den ville ramme socialt skævt, men det er jo et af regeringens varemærker.
Gennem et stykke tid har forskellige repræsentanter for regeringen argumenteret for nødvendigheden af den her tvungne opsparing.
Argumenterne må man mildest talt sige har flyttet sig en del, og dagens holdningsmæssige elevatorfører for regeringens synspunkter, hr. Jens Vibjerg, har jo så heldigvis valgt at stå af på samme etage som vi andre.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Jeg mener, at det er klart bedre at gå ind og kæmpe for konfliktretten i Danmark og holde fast i, at vi mener, at konfliktretten er gældende i Danmark, og at vi har ret til at kræve de fulde overenskomstmæssige vilkår, frem for at man går ind og lovfæster den mest vidtgående fortolkning af Lavaldommen.
Og det er jo det, man gør med det her lovforslag.
Man går ind og lovfastsætter, at Danmark følger den mest vidtgående fortolkning og går ind og indskrænker den konfliktret, vi ellers har i Danmark.
Jeg synes, man skulle lade være med at lovfæste det og i stedet skulle holde fast i, både over for EF-Domstolen og resten af EU-systemet, at vi ikke mener, at de har ret til at gå ind og blande sig på den måde, og at vi ikke mener, at de bare kan lave udstationeringsdirektivet om fra et minimumsdirektiv til et maksimumsdirektiv.
Det mener jeg ville være den bedste løsning.
Karsten Hønge (SF), 2008-10-31:
Så jeg har ret i at kunne konkludere, at fru Line Barfods holdning er, at det er bedre at lægge sig på ryggen nu og acceptere de fuldstændig urimelige konsekvenser af Lavaldommen i stedet for at forsøge at gøre noget ved det - altså at sidde på hænderne og håbe på, at der sker det bedste i EU, i stedet for at gøre noget konkret her i dag for at forsvare danske lønmodtagere.
Jens Vibjerg (V), 2008-10-31:
Nu er det jo rent faktisk sådan, at vi giver dem penge med begge hænder.
Vi giver penge her med SP, og så giver vi penge i form af de skattelettelser, der også bliver udmøntet i løbet af 2009.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Det var sådan set ikke svar på spørgsmålet.
Hvis man mener, at der er brug for, at folk skal have penge mellem hænderne til at kunne gå ud at købe noget mere for for at holde gang i økonomien, hvorfor siger man så, at de skal til at betale meget mere for daginstitutionspladser - at de f.eks. skal til at betale 9.000 kr. mere for en vuggestueplads?
Jens Vibjerg (V), 2008-10-31:
Nu er de takster der jo led i en anden aftale, som ikke har noget med det her at gøre.
Og vi sikrer, at borgerne i hvert fald får pengene i lommen og kan betale mere med dem end de takster.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-31:
Helt fra starten har vi fra Det Radikale Venstres side sagt, at det virker lidt mærkeligt at lave skattelettelser med den ene hånd og så indføre en SP med den anden for at trække dem hjem igen.
Så det må man jo forholde sig til.
Men det, jeg egentlig er optaget af, er, at hr. Jens Vibjerg siger, at det her er rette medicin på rette tidspunkt.
Så spørger jeg hr. Jens Vibjerg: Hvordan ved man det i Venstre?
For det, der med finansministerens ord var vækstbremsen i dansk økonomi, var jo mangelen på arbejdskraft.
Det var jo det, der gav behovet for at holde igen.
Nu slipper man så.
Der vil jeg bare spørge: Er der indgået aftaler om at skaffe mere arbejdskraft til det danske arbejdsmarked på det seneste, altså siden man fremlagde finanslovforslaget, for jeg har ikke opdaget det?
Derfor spørger jeg bare: Hvad er det for en medicin, der nu er opstået behov for?
Og hvordan kan hr. Jens Vibjerg vide det på et tidspunkt, hvor finansloven ikke er på plads?
Jens Vibjerg (V), 2008-10-31:
Jamen der er jo mange dele i finansloven, som ikke er på plads.
Det her er jo et lille hjørne, som skulle på plads nu af hensyn til noget rent teknisk i forbindelse med skattekortene.
Ellers ville vi jo pålægge urimelige omkostninger, og det var der jo sådan set ingen grund til at gøre.
Man kan sige, at det også er et udtryk for rettidig omhu.
Så har der været en periode, hvor den internationale økonomi har udviklet sig fra time til time, havde jeg nær sagt.
Derfor skal man nogle gange agere med kort varsel.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-31:
Jeg får sådan set ikke svar på mit spørgsmål, fordi det var det her med medicinen jeg spurgte til.
Altså, hvad er det medicin imod?
Det, vi skal huske på, er, at regeringen ikke har opgivet sine skattelettelser - det har jeg ikke hørt den har.
Og derfor må man jo sige, at isoleret set er det en lempelse, hvis man bare vedtager det her lovforslag, for det giver mere forbrug, det er benzin på bålet.
Og medmindre der er faldet arbejdskraft ned fra himlen et eller andet sted, uden at vi andre har opdaget det, må det alt andet lige betyde, at dansk økonomi er ringere stillet, hvis man bare isoleret set ser på det her lovforslag.
Derfor spørger jeg hr. Jens Vibjerg: Lægger det ikke nogle bånd på de videre finanslovforhandlinger, når man gør de her ting?
Og er det i hvert fald ikke korrekt, at Venstre sådan set ikke bedre end andre kan vide på nuværende tidspunkt, hvordan finanslovforhandlingerne ender, og at man derfor ikke ved, om det er den rigtige medicin på rette sted medmindre man samtidig har udsat sine skattelettelser?
Jens Vibjerg (V), 2008-10-31:
Nu har regeringen jo også gennem en periode forhandlet i forhold til arbejdskraft, og det ved hr. Morten Østergaard jo ganske udmærket.
De forhandlinger er jo ikke tilendebragt endnu.
Der er nogle partier, der ikke har villet være med til at skaffe den arbejdskraft, der skal til, som er nødvendig, og som vi alle kan se er nødvendig uanset de her krusninger, der er i forhold til økonomien.
Så der har vi jo stadig væk en dagsorden, vi skal have løftet.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Jeg kan forstå, at argumentet for at forlænge suspensionen af Den Særlige Pensionsopsparing er hensynet til, at folk skal have nogle penge til privatøkonomien, så vi holder gang i økonomien.
Hvad er begrundelsen for, at man så samtidig går ud og hæver betalingen i daginstitutioner, så en børnefamilie kan komme til at betale f.eks. 9.000 kr. mere om året for en vuggestueplads?
Man siger på den ene side, at vi skal lade være med at tage nogle penge fra folk i forbindelse med pensionsopsparinger, og på den anden side siger man, at vi skal tage penge fra dem til betaling for daginstitutioner.
Jens Vibjerg (V), 2008-10-31:
De forslag, som Socialdemokraterne har præsenteret, er jo gået i den forkerte retning.
De vil simpelt hen mindske udbuddet af arbejdskraft.
Og det er jo lige det modsatte, vi har brug for.
Thomas Adelskov (S), 2008-10-31:
For den kollektive forståelses skyld vil jeg spørge: Kan Jens Vibjerg ikke forklare, hvordan det mindsker udbuddet …
Undskyld, ja, hr. Jens Vibjerg.
Kan hr. Jens Vibjerg ikke forklare os alle sammen, hvordan det mindsker udbuddet af arbejdskraft at få syge mennesker hurtigere tilbage på arbejdsmarkedet, i stedet for at de går på sygedagpenge og måske ender på førtidspension eller i fleksjob?
Kan hr. Jens Vibjerg ikke forklare, hvordan det mindsker udbuddet af arbejdskraft at stoppe lukkedage i daginstitutioner, sådan at man kan være på arbejde, i stedet for at gå hjemme og passe børn?
Det er bare to af de forslag, vi har fremlagt.
Jens Vibjerg (V), 2008-10-31:
I forhold til lukkedage vil jeg sige, at det forslag vil trække arbejdskraft ud,
det er der ingen tvivl om, for jo flere lukkedage man afskaffer - nu har regeringen rent faktisk afskaffet de der løsrevne lukkedage, det er aftalt - jo mere personale skal der til de ekstra dage i daginstitutionerne.
Så det virker den forkerte vej.
I forhold til sygefravær har regeringen jo altså gang i planer, der skal sikre alt det, der er at hente på den front.
Og det, Socialdemokraterne har præsenteret, er i hvert fald så luftigt, at der overhovedet ikke kan sættes nogen som helst mennesker, arbejdskraft, i forbindelse med de forslag.
Så har Socialdemokraterne jo stillet andre forslag, som vil give et markant træk væk fra arbejdsmarkedet i arbejdskraften.
Bent Bøgsted (DF), 2008-10-31:
Så står vi her endnu en gang og skal se på SP-ordningen.
Der skal laves en suspension af SP-ordningen for 2009, og hvorfor skal der nu det?
Jamen det skal der ganske enkelt, fordi regeringen ikke havde flertal for at genindføre den i 2009, og så var man selvfølgelig nødt til at komme til en løsning.
Og derfor indgik vi også den aftale med regeringen, at ordningen skulle suspenderes for 2009.
Jeg havde allerhelst set, at den blev fjernet helt; jeg har været imod SP-ordningen lige fra starten af, da den blev indført i sin tid.
Og jeg har arbejdet for at få den helt væk, og det vil jeg fortsat gøre.
Men Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig forslaget, og så ser vi frem til, at vi kan finde en løsning, inden vi kommer i samme situation for 2010.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-10-31:
Dansk Folkeparti sagde i august: Vi deler ikke regeringens frygt for overophedning, tværtimod frygter vi, at dansk økonomi er ved at gå i stå, og at der igen kan blive brug for at sætte hjulene i gang.
Hvordan vil Dansk Folkeparti gøre det?
Bent Bøgsted (DF), 2008-10-31:
Jamen nu forholder jeg mig til SP-ordningen her, og det, det drejer sig om, er, at vi skal have suspenderet SP-ordningen.
Altså, jeg har ikke betragtet SP-ordningen som en del af det, for jeg har altid været imod SP-ordningen.
Jeg har kæmpet for, at den skulle væk lige fra starten af, da jeg kom ind i Folketinget, og det vil jeg fortsætte med at gøre.
Så jeg holder mig helt klart til, hvad mine synspunkter er på SP-ordningen.
Thomas Adelskov (S), 2008-10-31:
Ja tak.
Nu udvidede hr. Jens Vibjerg jo debatten ved at referere til de forhandlinger, der har kørt om at skabe noget mere arbejdskraft.
Når nu hr. Jens Vibjerg har et så indgående kendskab til det, skal jeg spørge ham, om han kan bekræfte, at under de forhandlinger, der har kørt, har Socialdemokraterne fremlagt en stribe forslag, som regeringen ikke tidligere selv har haft på bordet, til, hvordan man kan skabe noget mere arbejdskraft.
Det er derfor noget værre sludder at stå her og påstå, at de partier, der har været til forhandling, ikke har villet være med til at skaffe arbejdskraft.
Det, man så til gengæld kan sige meget bastant, er, at Socialdemokraterne ikke vil være med til at forringe dagpengene for at skaffe mere arbejdskraft.
Jens Vibjerg (V), 2008-10-31:
Altså, man kan sige, at det er et udtryk for, at vi, som udviklingen er skredet frem, har lavet den her delaftale.
Den regering, vi har, har jo vist hele vejen igennem - hele vejen igennem, fra den tiltrådte - at den er i stand til at agere i forhold til markedet, time for time, med rettidig omhu.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Jeg kunne ikke nogen sinde drømme om at lægge mig på ryggen for EU.
Vi har tværtimod, lige fra den første dom faldt i Viking Line-sagen sidste efterår og vi havde hørte, at de her domme var på vej, gjort alt, hvad vi overhovedet kan fra Enhedslistens side for at kæmpe imod dem.
Vi har gentagne gange rejst problemet i Folketinget, vi har gentagne gange holdt møder med fagbevægelsen osv. for at diskutere, hvad vi kan gøre.
Vi holder møder både med fagbevægelsen og venstrefløjen i andre EU-lande for at diskutere: Hvad kan vi gøre for at sikre konfliktretten?
Så jeg kunne ikke drømme om bare at sige, at vi skal lægge os på ryggen.
Tværtimod opfatter jeg det her lovforslag, som om SF og de andre partier, der stemmer for lovforslaget, lægger sig på ryggen og accepterer alt, hvad der kommer fra EU, og oven i købet lovfastsætter, at vi indskrænker konfliktretten, i stedet for at holde fast i, at vi har en ubegrænset konfliktret i Danmark.
Villum Christensen (LA), 2008-10-31:
Liberal Alliance lægger utrolig stor vægt på arbejdskraftens fri bevægelighed.
Vi mener derfor også, at den såkaldt vandrende arbejdskraft skal have de samme rammevilkår som anden arbejdskraft eller som arbejdskraften i Danmark.
Lovforslaget bærer tydeligt præg af - sådan som vi læser det - at der ligger en udfordring i at synkronisere principperne i Lavalsagen og så den danske model.
Og selv om der skal klippes en hæl og hugges en tå eller hvad det hedder, det er vist omvendt - synes jeg, det her er et rigtig godt skridt på vejen.
Vi må jo erkende, at vi er en del af et fællesskab, og at vi har forskellige kulturer, forskellige måder at løse de her problemer på, så derfor deler vi bestemt ikke Enhedslistens bekymringsfelt på det her område.
Det her er et kæmpe skridt i den rigtige retning.
Og jeg synes også, at man kan være tryg ved, at hvis man er i tvivl om, hvilken overenskomst der skal anvendes, har vi Arbejdsretten, som noget helt nyt, til at hjælpe os med at finde den rigtige vej.
Vi vil gerne støtte lovforslaget og synes, det er utrolig væsentligt, at vi får forbedret vilkårene for den såkaldt vandrende arbejdskraft.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-31:
Jeg vil gerne indlede med at takke for tilslutningen til lovforslaget om ændring af udstationeringsloven.
Lovforslaget ligger i forlængelse af udredningsarbejdet, som er blevet udført om Lavalafgørelsen, og det fremgår jo af den betænkning, som blev offentliggjort af Beskæftigelsesministeriet den 19. juni i år.
Anbefalingen om et ændringsforslag til udstationeringsloven bygger på enighed blandt deltagerne i udredningsarbejdet.
Som det fremgår af høringssvarene, er lovforslaget hovedsagelig blevet mødt med opbakning og støtte fra arbejdsmarkedets parter, herunder ikke mindst fra de hovedorganisationer, som deltog i udredningsarbejdet, som ligger forud for lovforslaget.
Hvis lovforslaget giver anledning til uafklarede spørgsmål, er jeg sikker på, at disse vil kunne løses under udvalgsbehandlingen.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Jeg vil gerne høre, om ministeren kan bekræfte, at Danmark med lovforslaget vil indrømme, at man har gjort udstationeringsdirektivet til et maksimumsdirektiv og ikke et minimumsdirektiv, som man ellers har fastholdt, og at man, hvis man vedtager lovforslaget her, så går med til en begrænsning af konfliktretten og dermed cementerer, at man kan have A- og B-hold på arbejdsmarkedet, at man ikke kan stille samme krav til udenlandske arbejdsgivere, som man kan til danske, om at overholde den fulde overenskomst.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-31:
Der har jo været mange spekulationer om, hvorvidt udstationeringsdirektivet er et minimums- eller et maksimumsdirektiv.
Jeg mener, at det set fra dansk side mere eller mindre er en akademisk diskussion, i betragtning af at vi med det her lovforslag løser problemet i dansk sammenhæng, og jeg er først og fremmest interesseret i at finde praktiske løsninger på de praktiske udfordringer, som vi står over for.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Det er meget muligt, at ministeren mener, at det er rent akademisk, men det er det altså ikke for de bygningsarbejdere og mange andre, for hvem det er fuldstændig afgørende, at man har mulighed for at stille krav om, at udenlandske arbejdsgivere skal overholde de samme overenskomster som danske arbejdsgivere, og at de udenlandske arbejdere, der kommer hertil, har ret til lige vilkår.
Det er absolut ikke spor akademisk, det er fuldstændig afgørende, at man kan kræve lige vilkår, og derfor er det væsentligt, at ministeren svarer på, om lovforslaget indebærer en begrænsning af konfliktretten i forhold til udenlandske arbejdsgivere, og man dermed medgiver, at vi ikke må stille flere krav end de få krav, der er nævnt i udstationeringsdirektivet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-31:
Jeg vil gerne sige, at deltagerne i det udredningsarbejde, der ligger til grund for det her lovforslag, altså arbejdsmarkedets parter, har vurderet, at
hvis staten eller fagforeningerne ønsker at stille krav over for udstationerede tjenesteydere, f.eks. ved brug af kollektive kampskridt på de områder, som er nævnt i udstationeringsdirektivets artikel 3 om bl.a. mindsteløn, så skal der være benyttet en af de muligheder, som udstationeringsdirektivet opremser.
Og for at undgå social dumping og unfair konkurrence er det ønskeligt, at der kan stilles krav til de udenlandske tjenesteydere, som svarer til kravene, som stilles over for de danske arbejdsgivere.
Det er derfor mest hensigtsmæssigt med en forankring af retten til at iværksætte kollektive kampskridt i den danske udstationeringslov, og jeg mener faktisk, at deltagerne i det udredningsarbejde, der har fundet sted, har fundet en god og pragmatisk løsning, som bevarer den danske model i videst muligt omfang og samtidig sikrer os mod social dumping og unfair konkurrence.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Og når det kommer til øvrige krav, man kan stille i forbindelse med konflikter osv., kan man kun stille krav, der kan defineres som en del af en mindsteløn.
Det er den begrænsning, der indføres, og det er jo også derfor, at LO f.eks. siger, at sagen ikke er løst med det her lovforslag - en løsning kræver, at man finder en europæisk løsning.
Og det er bare den erkendelse jeg synes at beskæftigelsesministeren skulle have med sig.
Selv om han påstår, at det her lovforslag er bedre end ingenting, skulle han vel erkende, at det, der står tilbage, er, at der ikke i forhold til udenlandske arbejdsgivere kan konfliktes for krav, der rækker ud over, hvad der kan defineres som en del af en mindsteløn.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-10-31:
Et ganske enkelt spørgsmål, som hr. Jens Vibjerg ikke svarede på: Så det vil faktisk sige, at du dermed giver os ret - helt fra starten?