runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Mortensen (S), 2010-12-07:
Jeg er lidt i tvivl om, hvordan Dansk Folkepartis ordfører fik det her indlæg til at handle om Danmarks retsforbehold, men fred være nu med det.
Det, der er faktuelt, er, at hvis der skal laves det, som Dansk Folkepartis ordfører også kalder parallelaftaler, så er det ikke parallelaftaler, der bare laves med EU eller den her fæle person, der opholder sig nede i EU, så er det aftaler, der laves individuelt med 26 europæiske lande.
Alene i Stockholmsprogrammet er der som bekendt 51 forordninger, og der skal så i givet tilfælde laves individuelle parallelaftaler med 26 forskellige lande.
Så det er ikke bare at knipse med fingrene og sige, at så laver vi bare en aftale med EU, det er en række lande, der faktisk skal bruge en række af deres ressourcer på at lave det her samarbejde, og der er op til flere gange udtrykt tvivl om, hvorvidt det overhovedet kan lade sig gøre.
Lone Dybkjær (RV), 2010-12-07:
Jeg tror nu ikke, at regeringen på nuværende tidspunkt vil sige, at det er klogt at tage en afstemning om euroen, og det er også grunden til, at det hele er blokeret.
Så vil jeg gerne i lyset af nogle af de spørgsmål, der har været, og hr. Flemming Møllers svar, stille et med et mildt ord ledende spørgsmål: Er hr. Flemming Møller ikke enig i, at det var den tidligere statsminister, Anders Fogh Rasmussen, der fik forhandlet tilvalgsordningen på plads, således at det helt og holdent var regeringens eget initiativ, fordi man måske på et tidspunkt syntes, det var en god idé at få forbeholdene ophævet?
Kim Mortensen (S), 2010-12-07:
Jamen der vil det være sådan, at det er det danske Folketing, der bestemmer politikken her i Danmark, og den politik har Socialdemokratiet stået for, og den står vi fuldstændig fast på.
Det ved Dansk Folkeparti godt, det ved Socialdemokratiet godt, og det ved Folketinget godt.
Så det vil den her diskussion ikke ændre ved.
Det, som den her diskussion vil ændre ved, er, at Danmark får en mulighed for med en tilvalgsordning at melde sig til de steder inden for det retlige område, hvor det giver mening, hvor det er relevant.
Det er det, som Dansk Folkeparti vil friholde Danmark fra og sørge for at holde Danmark ude af.
Og det synes vi er forkert, for det har nemlig den konsekvens, at Danmark ikke bliver en del af de regler, som gælder for landene i resten af Europa.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-12-07:
Jeg synes jo, at svaret ganske klart illustrerer det, som vi andre i hvert fald har som opfattelse af, hvad Socialdemokraterne egentlig har haft som politisk dagsorden, nærmest lige siden vi fik forbeholdene i 1993.
Og det er jo selvfølgelig, at de sådan set skal væk.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren: Mener Socialdemokraterne egentlig, at folkeafstemninger ikke skal respekteres?
Mener man, at der er en vis holdbarhedsdato for folkeafstemninger – dybt demokratiske, grundlovssikrede folkeafstemninger?
Er der en holdbarhedsdato for dem, siden man tilsyneladende fra Socialdemokraternes og andre partiers side mener, at de nu er blevet forældede?
Det er jo ikke en fødevare, vi har med at gøre, det er faktisk et lands demokrati.
Det er nogle forbehold, som vælgerne har valgt i Danmark.
Synes ordføreren, at det er en rimelig og anstændig politik?
Kim Mortensen (S), 2010-12-07:
Jamen det kan man jo sige at der er.
Man kan sige, at der er en holdbarhed, nemlig ved at det retsforbehold, vi har i dag, er et helt andet retsforbehold end det, som folk stemte om i 1993 .
Så derfor er det danske retsforbehold nu af en helt anden karakter, end det var i 1993.
Det har helt andre konsekvenser for Danmark, det har helt andre konsekvenser for borgerne i Danmark, og jeg synes da, det er helt rimeligt, at man går ud og tager en diskussion med borgerne om det og siger: Her har vi nu en ændret situation.
Jeg ved ikke, om det er forbigået hr. Hans Kristian Skibbys opmærksomhed, at der faktisk nu ikke er 12 lande med i EU-samarbejdet, men 27 lande.
Så der er jo mange ting, der har ændret sig i Europa, og der er mange ting, der har ændret sig her i Folketinget, men der er ikke ret mange ting, der har ændret sig i Dansk Folkeparti.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-07:
Jeg noterer mig, at ordføreren siger: Så luk dog grænserne, så har vi løst alle problemerne.
Jeg vil derfor gerne spørge, hvordan Dansk Folkeparti sammen med Venstre og Konservative så har kunnet skære ned på antallet af toldere – altså generelt på skatteområdet, men helt konkret på de toldere, der skal stå nede ved den danske grænse.
Hvem er det så, der skal kontrollere den danske grænse, når vi skal lukke grænserne?
Er det en mur eller lignende, man forestiller sig Jeg synes jo, Dansk Folkeparti er nødt til at leve op til deres ansvar, når de har skåret ned på antallet af toldere, og der så vil være færre toldere til at kontrollere grænsen.
Hvem skal kontrollere den?
Kim Mortensen (S), 2010-12-07:
Man kan vel tolke det, som ordføreren siger, på den måde, at vi først i 2007 startede med en statsminister, der var aktivt jobsøgende, så har vi fået en anden statsminister, som ikke vurderer at have den politiske kapital, der skal til at trække en regering igennem en sådan folkeafstemning.
Det er vel det, der egentlig er sagens kerne, nemlig at regeringen ikke har modet til at gå ud og tage den her diskussion med befolkningen.
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde, at der er uklarhed om grundlaget for en sådan folkeafstemning om retsforbeholdet.
– at hvis man omdanner det retsforbehold, vi har nu, til en tilvalgsordning, så er det det danske Folketing, der efterfølgende vælger, hvilke områder man vil vælge til, og hvilke områder man vil vælge fra, hvorimod hvis vi ikke omdanner retsforbeholdet til en tilvalgsordning, så ligger beslutningen om, hvorvidt Danmark skal være med eller ikke skal være med, i hænderne på de 26 andre lande i EU.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-12-07:
Jeg synes, at hr. Kim Mortensen holdt en ordførertale, som indeholdt nogle af de samme ting, som vi har hørt tidligere fra andre ordførere, men der var da trods alt en nyskabelse i, at ordføreren nævnte noget om, at Danmark ikke skulle være et fristed for kriminalitet.
Det var et af de helt store socialdemokratiske flagskibe med hensyn til at få besluttet, at man syntes, det ville være fint at afskaffe det danske retsforbehold.
Det er måske nok lige at stramme buen lidt for meget, synes jeg i hvert fald, set i forhold til at vi også tit oplever, at netop ordførerens eget parti, Socialdemokraterne, har vældig travlt med at sige, at vi har gennemført alt for mange retspolitiske stramninger i Danmark mellem Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
Men lad det nu ligge.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om det her med tilvalgsordningen – det er det, man ønsker at få indført i stedet for vores forbehold.
Det er en ting – jeg kan da så gå med til, at man har den holdning – men hvad så, hvis det nu ender med, at der kommer en ændret flertalskonstellation her i Folketinget, at vi får en rød regering osv., som bliver afhængige af eksempelvis Enhedslistens stemmer?
Der vil jeg da gerne spørge ordføreren: Hvordan skal vi så forholde os til, at man tilsyneladende begynder lige så stille at spise af bananen, om jeg så må sige, altså hvor man piller en lille ting fra og så en lille ting mere, og til sidst er der kun skrællen tilbage?
Pia Adelsteen (DF), 2010-12-07:
Nu er det jo sådan, at vi i hvert fald har forsøgt at få flere toldere – og det ved jeg vi har i forbindelse med finanslovforhandlingerne – men nogle gange skal økonomien hænge sammen, og det er det.
Jeg så gerne, at vi fik – måske ikke en mur med pigtråd – men fik genindført den gamle paskontrol både med toldere og med grænsepoliti.
Det så jeg gerne.
Jeg mener ikke, at Schengen er vejen, når man skal bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Jeg mener i øvrigt også, det er det, man hører, når politiet udtaler sig om, at meget af den kriminalitet, mange af de indbrud, der bliver begået, bliver begået af folk, der kommer østfra, altså af deciderede østbander.
Flemming Møller (V), 2010-12-07:
Ja, det mener jeg faktisk er helt rigtigt set.
Det er ikke noget problem for os, der vil stemme ja, for vi ved, hvad vi får, hvorimod der er kommet usikkerhed om, hvad det indebærer, hvis vi ikke får ophævet forbeholdet.
Og jeg mener ikke, det er rimeligt at have en afstemning i en periode, hvor man ikke har klarhed over, hvad et ja eller et nej vil indebære.
I og for sig er Danmarks holdning til euroen ikke nødvendigvis afhængig af, hvordan det går med at opfylde kravene.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at Danmark sådan set opfylder kravene inden for de dispensationsmuligheder, der er i særlige situationer i forbindelse med finanskrisen.
Derfor mener jeg ikke, det er noget egentligt problem.
Det andet er noget teori.
Pia Adelsteen (DF), 2010-12-07:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti ønsker at bevare alle forbeholdene, og det er selvfølgelig, fordi vi ønsker, at vi selv skal kunne bestemme her i Danmark, hvad vi vil være med til, og hvad vi ikke vil være med til.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, når man nu så meget klart melder ud, at man vil af med forbeholdene
: Hvad med udlændingepolitikken?
Den har vi jo arbejdet sammen om – Dansk Folkeparti og regeringen – siden 2001.
Det er helt klart, at har vi ikke et retsforbehold, så er det EU, der bestemmer; så har vi fælles asylstøttekontor, så har vi en solidaritetsmekanisme, hvor man fordeler asylansøgere over hele Europa, plus at vi i forvejen har de åbne grænser, som vi bestemt ikke går ind for.
Så hvad skal der ske med den?
Flemming Møller (V), 2010-12-07:
Jeg ser ikke nogen hindring for, at vi kan fortsætte med at have en fair og stram udlændingepolitik, når vi kører videre med tilvalgsordningen.
Det kan jeg ikke se noget særligt problem i, og jeg ser jo, at der er stor enighed om, at det er sådan, det bør være.
Så jeg kan ikke rigtig se den store problemstilling i det.
Pia Adelsteen (DF), 2010-12-07:
Jeg er jo lidt bekymret, når ordføreren ikke er bekymret.
Sådan som SF og S hele tiden skifter holdning i forhold til udlændingepolitikken, ville jeg være bekymret, hvis vi har en tilvalgsmodel, for så er det jo et flertal i Folketinget, der skal sige, om vi vil være med til det her eller ej.
Og når man i SF – nu har ordføreren selv nævnt det – for bare 2 år siden sagde, at man under ingen omstændigheder ville have en tilvalgsmodel, fordi vi skal være med i asyl- udlændingepolitikken i EU, kunne det jo godt bekymre mig.
Så jeg undrer mig meget over, at ordføreren ikke er bekymret.
Flemming Møller (V), 2010-12-07:
Det er rigtigt, at hvis vi får en anden regering, bliver der også en anden politik på udlændingeområdet; det tror jeg ikke at der kan herske nogen tvivl om.
Men det er jo ikke kun på i EU-området, det er også den generelle politik, der vil ændre sig, hvis man får en anden regering.
Sådan er det jo, så jeg kan ikke se den store forskel i forhold til alle de andre forhold, der kan reguleres af regeringen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-12-07:
Det lyder selvfølgelig betryggende, at man har gjort sin stilling op og ved, hvad man ønsker at stemme.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren om det, som ordføreren netop sagde, nemlig at det er vigtigt at belyse konsekvenserne af et nej, men ordføreren nævnte ikke konsekvenserne af et ja.
Ordføreren sagde kun konsekvenserne af et nej.
Det synes jeg måske er en anelse for politiserende.
I den forbindelse har jeg et spørgsmål til ordføreren.
Dengang man gennemførte folkeafstemningen om det danske euroforbeholdet, var der ingen grænser for argumenterne for, at man simpelt hen skulle stemme ja.
Hvis man ikke stemte ja, ville vi få øget inflation, kronens værdi ville falde, renterne ville eksplodere i Danmark, udenlandske investeringer ville udeblive, og der ville være en stigende fare for recession og afmagt i den danske økonomi.
Men hvordan gik det?
Er ordføreren ikke lidt bange for, at argumenterne i forhold til forbeholdets indhold vil være alt efter, hvilken politisk observans man har?
Flemming Møller (V), 2010-12-07:
Argumenterne afhænger jo altid af, hvilken holdning man har.
Sådan er det jo i en debat.
Når jeg taler om, at vi skal have belyst, hvad konsekvenserne af ikke at ophæve retsforbeholdet er, er det, fordi der netop er opstået tvivl om det.
Jeg mener, at vi skal have klarhed over konsekvenserne af både et ja og et nej.
Det må ligge helt fast.
Med hensyn til euroen er der mange, der siger, at det er gået vældig godt, uden at vi er med i euroen, men vi er i virkeligheden blevet så tæt knyttet til euroen, at vi har mange af dens fordele.
Jeg mener i høj grad, at når det er gået godt for dansk økonomisk politik, hænger det bl.a. sammen med, at vi er så tæt knyttet til euroen.
Det er bare et spørgsmål om at tage det sidste skridt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-12-07:
Jeg er udmærket klar over, at det er Venstres politik, men jeg tror nok, at hvis man begiver sig ud i den virkelige verden og spørger en lang række af de førende økonomer i Danmark, vil man se, at vi faktisk selv fra dem, der har argumenteret stærkt for et ja til, at vi skulle afgive den danske krone, har fået at vide, at de erkender, at de faktisk tog fejl.
Jeg håber, at Venstre måske vil overveje at lytte lidt til de økonomer og eksperter, som trods alt har lidt mere forstand på det, end vi har som lægmænd.
Jeg synes, at man lidt glemmer hele det grundlæggende demokratiaspekt i det her.
Venstre vil tilsyneladende gerne botanisere i alle vores forbehold – i de fire forbehold, vi har, og som vi har haft siden 1993 – men hvad er formålet så med at gennemføre folkeafstemninger?
Hvad er formålet i det hele taget med at have et demokrati, hvis man ikke også fra folkestyrets side vil erkende, at borgerne har en anden holdning end flertallet her i Folketinget?
Det synes jeg måske at ordføreren skulle reflektere lidt over.
Flemming Møller (V), 2010-12-07:
Det har jeg ingen kommentarer til.
Jeg er enig med hr. Per Clausen i den sag.
Per Clausen (EL), 2010-12-07:
Jeg er meget glad for hr. Flemming Møllers ord om, at vi først skal have afklaret, hvad konsekvenserne er af at stå udenfor eller af at være med.
For det betyder jo også, at hr. Flemming Møller ikke kan være enig i den beskrivelse, som fru Lone Dybkjær har givet og i en vis udstrækning jo også ministeren har givet, hvor man meget præcist beskrev et skrækscenarie.
Hvis hr. Flemming Møller var overbevist om det, var der ikke noget at undersøge, og så vidste vi, hvordan det var.
Jeg konstaterer bare, at hr. Flemming Møller indtager det fornuftige standpunkt, at der er grund til at få det her undersøgt til bunds, inden man spørger befolkningen om, om forbeholdet skal ophæves eller ej.
Flemming Møller (V), 2010-12-07:
Det kommer helt an på, hvornår det skrækscenarie træder i kraft.
Hvorimod hvis det var et skrækscenarie, hvor man forestillede sig, at der skete noget hen over sommeren, så var situationen anderledes.
Sandheden er jo, at vi har haft de forbehold i mange år, og at det jo så er her i forbindelse med Lissabontraktaten, at det er blevet ekstra aktualiseret.
Men jeg synes jo lige, at vi skal have afklaring på, hvad det rent faktisk betyder at stå udenfor, inden vi farer til en afstemning.
Ærlig talt, så synes jeg også, vi skal sikre os, at vi får en debat, der afspejler den egentlige problemstilling, som vi skal stemme om, og ikke får det rodet sammen med al mulig anden partipolitisk strategi.
Per Clausen (EL), 2010-12-07:
Jeg kan forstå på hr. Flemming Møller, at vi skal have afstemningen om det her forbehold, retsforbeholdet, på et passende tidspunkt efter et valg, og i forbindelse med at der også skal stemmes om euroforbeholdet.
Men jeg vil godt spørge hr. Flemming Møller, om det er udtryk for, at han ikke helt tager det skrækscenarie alvorligt, som er blevet ridset op, for så vidt af ministeren og af fru Lone Dybkjær.
Fordi hvis hr. Flemming Møller virkelig tog dette skrækscenarie alvorligt, hvor usikkerheden og de retspolitiske katastrofer vælter ned over os, så kan hr. Flemming Møller da ikke udsætte at tage et opgør med sådan et retsforbehold.
Det måtte da komme meget hurtigt.
Flemming Møller (V), 2010-12-07:
Jeg synes egentlig, at fru Lone Dybkjær sagde det meget klart, nemlig at verden bevæger sig.
Der kan være beslutninger, der er truffet tidligere, som viser sig at være uhensigtsmæssige eller direkte skadelige.
Det er det, der er tilfældet her.
Men vi respekterer fuldt ud, at når der er noget, der er indført ved en folkeafstemning, kan det også kun fjernes igen ved en folkeafstemning.
Så er det op til os at argumentere over for vælgerne og fortælle, hvorfor det er en dårlig idé at beholde det.
Så der er ikke noget med, at vi skal fifle med noget, bestemt ikke.
Lone Dybkjær (RV), 2010-12-07:
Jamen vi er midt i det.
Hr. Flemming Møller ved det jo udmærket godt, for han deltager jo i Europaudvalgets møder.
Hver gang vi har en justitsminister, ser vi konsekvenserne af retsforbeholdet med al ønskelig tydelighed.
Vi har jo været heldige, i den forstand at vi allerede kom med i EU – dengang EF – i 1972, faktisk før miljøpolitikken blev sat på dagsordenen.
Derfor har vi kunnet være med hele tiden og været med til at præge den miljøpolitiske dagsorden.
Det er jo det, vi går glip af, og vi får en usikker retstilstand.
Så vil jeg bare konkret spørge om, hvor lang en årrække hr. Flemming Møller synes vi skal vente.
Jeg mener, det er jo ikke lige her og nu, vi kan tage det sidste skridt i forbindelse med euroen.
Det må hr. Flemming Møller jo indrømme.
Dag for dag får vi at vide, at regeringens forslag ikke holder, at der er større udgifter og mindre indtægter, end regeringen har postuleret, og derved kommer vi længere og længere væk fra at kunne opfylde kravene i forbindelse med euroen.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Nu er det jo vigtigt at sige, i forhold til at hr. Frank Aaen på et tidligere tidspunkt kastede sin kærlighed på multinationale selskaber, at han i hvert fald anerkendte, at der var gang i en proces.
Det er vigtigt at sige, at danske selskaber også er multinationale og derfor også kan have problemer eller udfordringer i forhold til transfer pricing.
Så den del synes jeg at hr. Frank Aaen glemte, og derfor vil jeg også gerne gøre opmærksom på det.
Men når det så er sagt, vil jeg sige: Nej, det er ikke sådan, at regeringen holder hånden over bestemte selskaber eller ønsker, at der er nogen, der ikke skal betale det i skat, som der kræves.
Af samme grund igangsatte jeg jo netop også en meget omfattende undersøgelse og fremlagde, synes jeg selv, en meget omfattende handlingsplan på 50 sider, hvor vi forklarer, hvad udfordringerne er.
Det er et helt nyt initiativ, og det er meget lang tid siden, at regeringen har taget et sådant initiativ, så jeg forstår godt hr. Frank Aaens interesse.
Hr. Frank Aaen ved jo også udmærket godt, at jeg gennem det sidste halve år minutiøst har fulgt det her område, og det bliver jeg også ved med.
Frank Aaen (EL), 2010-12-08:
Jeg anerkender, at ministeren har taget nogle initiativer, og vi venter sådan set kun på at komme i gang med forhandlingerne, så vi også kan få det udmøntet og også så hurtigt som muligt.
Jeg havde faktisk håbet, at vi havde nået det allerede her i efteråret.
Jeg håber så, det bliver i det tidlige forår, at vi får sat gang i tingene, fordi for hvert år der går, jo flere milliarder mister samfundet i virkeligheden.
Der er to ting, som jeg gerne have at ministeren forholder sig til konkret under det her.
Punkt 1.
Så bliver man jo helt glad.
Når man så kigger efter og bl.a. ser på det svar, jeg har fået fra skatteministeren, kan man se, at der ikke er nogen sammenhæng mellem de store flotte tal, der står i regnskaberne, og hvad de rent faktisk betaler i Danmark.
Derfor synes jeg, at et af initiativerne er at få større åbenhed om det her spørgsmål, sådan at vi i selskabernes regnskaber faktisk kan se, ikke bare et eller andet tal, som de har fået en revisor til at skrive under på, og der måske bliver betalt i et helt andet land, men hvad der faktisk bliver betalt i Danmark, sådan at vi ligesom får syn for sagen.
I stedet for at vi skal gå og gætte os lidt frem til, hvor lidt og hvor meget de her selskaber betaler, kunne vi jo lige så godt få skrevet ned, at ud af den del af skatten, de i deres regnskab siger de betaler, er så og så mange penge betalt i Danmark.
Jeg synes, det ville være et stort fremskridt, sådan at selskaberne ikke, om jeg så må sige, kan føre os bag lyset med nogle fiktive tal i deres regnskaber.
Punkt 2.
Jeg kunne tænke mig at høre lidt om, om det forslag om fradragsbegrænsninger, der var lagt op til i 2007, som bl.a. ville forhindre nogle fradrag og renter, man havde i andre lande, ikke skal tages op igen.
For jeg tror, det er et af dem, der gør, at nogle selskaber kan slippe for at betale skat.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-08:
Nu overlapper de to spørgsmål jo hinanden.
Jeg har jo sådan set allerede forklaret, hvad det er for initiativer, der kan tages og også skal tages: Store selskaber bliver opjusteret i forhold til medarbejderantal, der bliver sat flere ressourcer af.
Det er en ting.
Så har man jo set på, om lovgivningen er indrettet på den mest hensigtsmæssige måde.
Det er en anden ting.
Den tredje ting er selvfølgelig, at vi må overveje – også med baggrund i internationale erfaringer – hvad det så er, andre lande vælger at gøre i en situation, hvor der også kan blive spekuleret i, hvor man skal betale sin skat.
Derfor er det vigtigt for mig at sige, at hele spørgsmålet om transfer pricing er afgørende både for danske selskaber og for udenlandske selskaber, der opererer i Danmark.
Uanset hvad, er det i hvert fald de tre ting, som vil være mit hovedfokus i 2011, samt at jeg også håber, at vi politisk kan blive enige om, hvad handlingsplanen konkret skal føre til.
Det kan også være noget, der skal omsættes i et lovforslag her i Folketingssalen.
Frank Aaen (EL), 2010-12-08:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at store danske multinationale selskaber kommer til at betale skat?
Jo, men ministeren var så venlig at sige, hvad en bestemt gruppe af virksomheder tilsammen betalte i skat, og det var lige præcis de virksomheder, jeg før remsede op meget nøjagtigt.
Så selv om ministeren ikke er i stand til at bekræfte det, ved ministeren jo godt, at det er rigtigt, at de her store selskaber stort set ikke betaler skat, og at det er dem, jeg lige har navngivet, det drejer sig om.
Det har jeg jo selv et medansvar for ved at sige, at Nestlé ikke betaler skat.
McDonald's har brugt mange år på overhovedet at komme til at betale skat.
Det første år ved jeg at Unilever ikke betaler skat, men måske skal hjælpes lidt til at betale lidt osv. osv.
Man det, der undrer mig, er, at der ikke sker noget med de danske multinationale selskaber, at de bliver ved på den måde.
På trods af at spørgsmålet f.eks. blev rejst i 2007 og den siddende regering, den siddende skatteminister, den daværende skatteordfører fra Venstre meget skarpt sagde, at nu skulle de virksomheder til at betale skat, så gør de det stadig væk ikke.
Jamen finansielle virksomheder har jo betalt skat gennem alle årene, et stort beløb i virkeligheden.
Medicinalsektoren betaler også hvert eneste år et stort beløb i skat.
Det er kun dem, jeg lige nævnte før, som får sneget sig ned i nærheden af nullet, og derfor vil jeg godt spørge – og vi kan også godt fortsætte med det under det næste spørgsmål: Altså, er det ikke korrekt, at i 2007 blev der fremsat et skatteforslag af regeringen, som, efter hvad vi fik at vide dengang, ville betyde, at de her selskaber kom til at betale skat?
Men det fik A.P. Møller, Carlsberg og Danisco helt op i røde felt og til at lave store kampagner i aviserne om, at det var noget svineri, og så blev loven ændret.
Er det, der er humlen i det, ikke den lovændring, der skete i 2007 – eller rettere sagt manglende lovændring – som blev trukket tilbage, og som skulle have forhindret noget af det her, altså at regeringen blev bange for sig selv i 2007 og derfor ikke gennemførte den lovændring, der var lagt op til?
Så kan vi bare se resultatet i dag, nemlig at de store selskaber stadig væk ikke betaler skat.