runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-03:
Det er, fordi jeg her har en artikel fra Politikens netavis den 29. september, hvor ordføreren har været så heldig at få lov til at udtale sig, efter at det konservative landsråd havde besluttet, at Det Konservative Folkeparti var imod præcis de tre paragraffer, som vi her skal forholde os til.
Vi kommer til at følge landsrådet ...«
Nu har man jo haft lidt tid, så jeg vil bare høre: Har man sat sig ned – det har man forhåbentlig – og har man også fundet ud af, hvordan vil man gøre det rent praktisk?
Vil Det Konservative Folkeparti yde den modstand imod de her tre paragraffer i offentlighedsloven, eller bliver det ligesom ved snakken?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-12-03:
Men nu synes jeg jo faktisk, at vi har lyttet til den frygt, der har været, for, at den her lovgivning skulle blive et gummistempel for at kunne undtage hvad som helst.
Det tror jeg at vi har fået nogle meget klare indikationer på under udvalgsbehandlingen at det selvfølgelig ikke bliver.
Og vi har lavet nogle opstramninger i selve paragrafferne, som gør det meget tydeligt for sagsbehandlerne, når de nu skal sidde og forvalte den her lovgivning, hvad det er, der skal undtages eller ikke undtages.
Der er bestemt rigtig mange gode nye ting i det her lovforslag.
Der er steder, hvor der bliver åbnet op – mere op – som vi da synes er helt klare forbedringer.
Og så er der nogle steder, hvor der også er nogle udfordringer, og dem har vi arbejdet med hele vejen igennem.
Men det her lovforslag er vedtaget – og det er også vedtaget med SF's stemmer – og jeg synes, det er lidt svært at tage endnu en debat, en ny debat om det her så kort tid efter det andet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-03:
Så pointen er, at SF ikke har noget argument.
For det var den samme tidligere ombudsmand, der havde siddet i spidsen for kommissionen før valget.
Det var den samme rapport, vi havde før valget, da SF var imod.
Prøv nu at lade være med at tale udenom for første gang i et år, hvor vi har debatteret det her.
Hvad er det, der har ændret sig for SF, ud over at Socialdemokraterne har vredet armen om på partiet?
Der er jo intet andet i det her, så hvorfor stiller man sig ikke op og siger: Det her er et af vores nederlag, det her er ikke det, SF ville have gjort, hvis det stod til os?
Det kan jo være én forklaring, og en anden forklaring kan være, at der er sket noget nyt.
Men vi har ikke fået nogen af de svar, og der findes nok ikke andre end de to muligheder, vil jeg sige til fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Det handler i hvert fald ikke om Hans Gammeltoft-Hansen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-12-03:
Jeg synes jo faktisk, det er en god ting, at den tidligere ombudsmand har siddet som formand for den her kommission.
Det er om nogen ham, som har siddet med rigtig mange af grænserne for det forvaltningsretlige arbejde, og som har siddet og truffet afgørelser eller givet henstillinger.
Og derfor må man forvente, at han er en af dem, som virkelig har den centrale viden om offentlighed i forvaltningen.
Så det er jeg faktisk meget tryg ved, ligesom jeg også er tryg ved, at den nye og nuværende ombudsmand har et blik for, at den her evaluering skal komme.
Det synes jeg blev gjort meget tydeligt både under den høring, vi havde i Retsudvalget for nylig, og under det besøg, som Retsudvalget har aflagt hos den nye ombudsmand.
Så det er jeg faktisk ret fortrøstningsfuld i forhold til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-03:
Jeg havde egentlig besluttet mig for, at jeg slet ikke ville stille spørgsmål til andre end ministeren, men jeg synes alligevel, at fru Karina Lorentzen Dehnhardts tale nærmest appellerede til, at der skulle komme spørgsmål, altså opfordrede til det.
Det er, fordi ordføreren endnu en gang trækker den tidligere ombudsmand ud af stalden eller op af gemmerne, eller hvad vi skal kalde det.
Altså, stakkels Hans Gammeltoft-Hansen, som i virkeligheden er blevet misbrugt på det groveste af forligspartierne i den her sag.
Jeg synes faktisk, det er uklædeligt og urimeligt.
Pointen med kommissioner – det handler måske ikke så meget om selve forslaget – er jo forhåbentlig, at man skal få et beslutningsgrundlag, og ikke, som det tilsyneladende er blevet for SF, at man så bare kan trække den der kommissionsbetænkning ud af reolen og tænke: Nå, der er alt godt, så behøver jeg ikke at bruge hovedet selv, og så kører det ligesom derudaf, og jeg blæser på mit partis politik, får en næse af mit bagland til landsmødet og står stadig væk og forsvarer det – for Hans Gammeltoft-Hansen!
Altså, det her er jo ikke Iran, hvor de har profeter, mullaher, ayatollaher, eller hvad vi kalder det, så man kan sige, at når de har sagt det, er alt godt.
Det er jo ikke et argument!
Det ville være et argument, hvis SF på ét tidspunkt havde forholdt sig til spørgsmålet om, hvorfor man gik til valg på en ting og gennemførte noget andet.
Det, at SF skøjtede fuldstændig hen over SF's medlemmer, har berettiget givet en ordentlig næse til ordføreren og folketingsgruppen for det – velfortjent.
Kom dog med et argument, vil jeg sige til fru Karina Lorentzen Dehnhardt, i stedet for bare at lade den stakkels tidligere ombudsmand være forklaring på, at SF ikke vil stå ved den politik, man er gået til valg på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-12-03:
Jeg skal jo ikke forhale processen her.
Jeg troede bare, at der ville være lidt spørgsmål til min radikale kollega.
Vi ved jo allerede, at den nye offentlighedslov indeholder en modernisering og på visse punkter også en udbygning af de grundlæggende principper om åbenhed og demokratisk kontrol med den offentlige forvaltning.
Der er mange forbedringer i forslaget, som giver mere aktindsigt end i dag.
Så på mange måder er den nye offentlighedslov på en lang række områder mere tidssvarende, og der er også nogle nye muligheder for aktindsigt f.eks. ved at man vil kunne lave dataudtræk, som den nuværende lov fra 1985 ikke giver mulighed for.
Vi har også – synes jeg – i SF været meget opmærksomme på, at den nye offentlighedslov ikke bliver sådan et alibi for at skabe mere lukkethed end højst nødvendigt.
Vi synes faktisk, at vi har lyttet til den frygt, der har været, for, at ministerbetjeningsreglen skulle blive sådan et gummistempel til at kunne undtage hvad som helst.
Vi har bl.a. sikret, at der kommer en evaluering af loven, som skal vurdere, om loven bliver fortolket efter hensigten, så ministerbetjeningsreglen og folketingspolitikerreglen ikke bliver misbrugt.
Den evaluering kommer jo som bekendt om 3 år, og vi får med evalueringen en mulighed for at se, hvordan reglerne rent faktisk bliver anvendt i praksis.
Retsudvalget har jo netop også haft møde med den nuværende ombudsmand, som også er meget opsat på det her, så vi har stor tryghed og tillid til, at det kommer til at fungere godt.
Meget af kritikken har netop gået på, hvordan vi vælger at fortolke loven, og med evalueringen får vi så en mulighed for at se, om myndighederne i praksis så bruger loven på den rigtige måde.
Derudover har vi så også fået en vejledning til offentlighedsloven, som gør det helt klart for sagsbehandlere i den offentlige forvaltning, at den nye lov skal anvendes meget præcist, og den er oven i købet også sendt i høring.
Så vi vil opfordre til fra SF's side, at borgere og presse tester grænserne for den nye offentlighedslov, bl.a. ved at benytte klagemuligheden til Ombudsmanden.
Det vil nemlig blive vores gode udgangspunkt for at evaluere loven.
Så på baggrund af det her ser vi altså ikke allerede nu en trang til at ændre centrale dele af den nye offentlighedslov.
Vi kan ikke støtte det lovforslag, der ligger.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-12-03:
Tak for det, formand.
Kære alle,
jeg vil ikke sige så meget.
Vi har haft debatten for få måneder siden.
Der var Enhedslisten, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance imod de omtalte paragraffer; resten af Folketingets partier var for.
Jeg tror ikke, at noget har ændret sig for nogen af parterne.
Alle partier her i salen er jo enige om, at der skal være visse begrænsninger i offentlighedens indsigt; alle er enige om, at alt ikke skal være åbent; alle er enige om, der skal findes en eller anden form for balance.
Vi var så uenige om, hvor balancepunktet skal ligge.
Og det var især de her tre paragraffer, der var uenighed om.
Jeg tror, at den uenighed fortsat er intakt, i hvert fald kan vi Radikale ikke støtte forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2013-12-03:
Tusind tak for præciseringen.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at det var sådan, det var ment, og hvis jeg fik sagt det på en anden måde, er jeg ked af det.
Jeg havde nemlig også forstået det på den måde, at undtagelsen skulle være en undtagelse og ikke en hovedregel, og det er faktisk en af årsagerne til, at jeg spurgte justitsministeren om, hvor mange virksomheder staten har en ejerandel på 75 pct. af, for det er jo alt andet lige med til at give et billede af, om det er en undtagelse eller en hovedregel.
Det er faktisk årsagen til mit spørgsmål.
Tom Behnke (KF), 2013-12-03:
Det er i hvert fald meget nemt at svare på, for det, der kommer til at ske, er – det vil jeg forudse nu her, jeg gætter bare – at i det omfang, der vil være nogle sager med noget kød på, hvor man bliver nægtet aktindsigt, så vil de blive overdraget til Ombudsmanden som klagesager.
Ombudsmanden vil behandle dem som klagesager og komme frem til en konklusion: Burde man eller burde man ikke have givet aktindsigt i de her tilfælde?
Så de sager, som Ombudsmanden kommer til at behandle, er jo dem, der kommer til at ligge til grund for evalueringen.
Man kan jo ikke vide det helt sikkert med den danske presse, men jeg vil tro, at hvis medierne får afslag på aktindsigt i noget, de mener at skulle have haft aktindsigt i, så vil det i sig selv give anledning til, at der kommer en artikel i medierne – det tror jeg.
Derfor får vi mulighed for at følge med i, hvordan det her kommer til at gå.
Alle de sager, hvor der bliver givet aktindsigt, behøver vi ikke at bekymre os om.
I de sager, hvor der bliver givet afslag, vil man selvfølgelig efterfølgende sidde og vurdere, om det var en sag, hvor man burde have givet aktindsigt, altså om der var kød på den sag.
Så skal vi som folketingsmedlemmer såmænd nok få at vide, at her var der et problem – og så kan vi jo forholde os til det.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-12-03:
Tak, formand.
Jeg vil godt starte med at understrege, at vi Radikale ikke er imod, at udlændinge afsoner i deres hjemland.
Det skal selvfølgelig foregå på ordentlige vilkår, men hvis det er i orden, ja, så kan der faktisk være mange fordele i form af besparede skattekroner og i form af resocialisering.
Det er jo noget nemmere at komme videre, hvis man kan kommunikere med fængselspersonalet, og ligeledes er det nemmere at få besøg af familie, når man ikke er hundredvis af kilometer fra sin hjemegn.
Derfor glæder vi os også over regeringens og EU's indsats på dette punkt.
Det tager naturligvis noget tid, bl.a. fordi en række lande lige skal have opført nogle fængsler.
Det er ikke mange steder, hvor man har ledig fængselskapacitet.
De fleste lande har en situation meget lig den danske, hvor man har et meget højt belæg.
Men EU-systemet er den rigtige vej at gå.
Det mener den nuværende regering, og det mente den tidligere regering også.
Forskellen er dog, at vi i samarbejde med Enhedslisten, Konservative og Liberal Alliance – det vil jeg i øvrigt godt takke for – har sat særlig fokus på området inden for den ramme, som EU-systemet giver.
Vi samarbejder ekstra tæt med polske, rumænske og litauiske myndigheder, og et lignende samarbejde er også på vej med de serbiske myndigheder.
Vi kommer til at slå alle rekorder i 2013.
I slutningen af november var der hjemsendt 31 udlændinge til afsoning i hjemlandet.
I 2011 var der tale om blot 2.
Jeg håber, vi kan nå endnu højere op i de kommende år, især når alle lande har fået implementeret rammeafgørelsen.
Jeg tror altså, at EU er den rigtige vej at gå.
Der skal to til tango, og vi kan ikke bare forvente uden videre, at lande har lyst til at hjemtage fanger og dermed også overtage den udgift, de udgør.
Heldigvis er det gennem EU-systemet lykkedes os at komme igennem, bl.a. fordi vi her som lille land står stærkere sammen med øvrige lande.
Det er jo i øvrigt lidt paradoksalt, at DF står som forslagsstiller for det her forslag, synes jeg, for de opfordrer regeringen til et endnu tættere samarbejde på retsområdet, vel vidende at vi allerede ligger lige på grænsen af vores retsforbehold.
Og med DF's intentioner risikerer Danmark faktisk at ryge helt ud af det hidtidige samarbejde, der foregår inden for den nuværende rammeafgørelse.
Vi kan selvfølgelig bare afskaffe retsforbeholdet, hvis det er det, hr. Dennis Flydtkjær og kompagni har lyst til.
Det ville vi i hvert fald nok være med på langt hen ad vejen.
Hvis man virkelig ønskede det, så skulle man jo gå ind for at afskaffe retsforbeholdet, så vi kan sikre, at det danske politi fortsat kan være en del af Europolsamarbejdet, også selv om det skulle overgå til at være et overstatsligt samarbejde.
Nå, men det er jo en helt anden snak, som dog alligevel er relevant for visse af forslagsstillerne.
Men for nu at opsummere: Som sagt mener vi Radikale, at det går fremad med målet om at hjemsende flere udlændinge til afsoning, et mål, som jeg kan forstå, at vi faktisk deler på tværs af partierne i Folketinget.
Vi mener, at det er de rigtige tangenter, vi spiller på i øjeblikket, og derfor kan vi ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Trine Bramsen (S), 2013-12-03:
Nu kan jeg pege på, hvad der virker i Danmark.
Jeg glæder mig over, at vi har igangsat et arbejde, igangsat initiativer, der rent faktisk får udlændinge sendt hjem – modsat den regering, som Dansk Folkeparti støttede.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-12-03:
Kan fru Trine Bramsen så ikke oplyse os andre om, hvor mange der er i Sverige i forhold til i Danmark, som er klar til at blive sendt hjem?
I Danmark er der 455 lige nu.
Hvor mange er der i Sverige, hvis man mener, at der er mange flere, der er klar til at blive sendt hjem der?
Hvad så med Norge, hvis vi tager den anden vej opad?
Der sender man så også langt flere hjem, end man gør i Danmark.
Kunne det ikke være en god idé, at vi lærte af det, nordmændene er sindssygt gode til, altså netop det, som vi foreslår i det her beslutningsforslag, nemlig at man får lavet nogle bilaterale aftaler præcis på det grundlag, som Norge har gjort, og som åbenlyst virker?
Jeg synes, det er fint, at man har nedsat den her taskforce, men hvorfor ikke gøre noget af det, som man kan se virker i de andre lande, i stedet for bare at sætte sig ned og så kun sende halvdelen af dem hjem, som de andre gør?
Trine Bramsen (S), 2013-12-03:
Nu afhænger antallet af hjemsendte jo af, hvor mange udlændinge der kan sendes hjem, og mig bekendt er der markant flere udlændinge i Sverige, også kriminelle udlændinge, end der eksempelvis er i Danmark.
Så medmindre Dansk Folkeparti ønsker, at vi kommer op på samme mængde kriminelle udlændinge i Danmark som i Sverige, for at vi så kan sende det samme antal hjem og dermed få den samme procentandel, så tror jeg ikke, at der er noget at komme efter dér. Hvis man holder det her antal, som bliver sendt hjem nu, op imod, hvor mange der blev sendt hjem i 2011 eksempelvis, hvor antallet var to, så er der da sket en markant fremgang.
Arbejdet er ikke slut endnu, men jeg tillader mig at glæde mig over, at vi har en regering, der rent faktisk har taget den her problemstilling seriøst, og som rent faktisk har gjort noget ved det – modsat den regering, som Dansk Folkeparti støttede.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-12-03:
Tak for det.
Fru Trine Bramsen startede med næsten at rose sig ved at sige, at man aldrig har sendt så mange hjem, som man gør nu.
Er det så måske ikke lidt forfejlet, at man skamroser sig selv for at sende mange hjem, når man ligger på cirka halvdelen af det antal, som man hjemsender i vores nabolande?
Pia Adelsteen (DF), 2013-12-03:
Jeg skal bare høre ordføreren, om det er alle ting, man vil tage med i evalueringen.
Her tænker jeg bl.a. også på tidsfristerne, som jo blev udråbt til at være en stor forbedring i forhold til den eksisterende offentlighedslov.
Er det også sådan noget, man vil tage med i den evaluering, sådan at det er et samlet hele, og at man får et overblik over hele offentlighedsloven og over, om nu alting er helt, som det skal være?
Og vi har jo haft en høring med ombudsmanden, og han sagde netop sådan noget med, at de eksisterende tidsfrister jo ikke bliver overholdt, og nu bliver de så forbedret – det kan vi godt kalde det, men det mener jeg personligt ikke at de gør, men det er det, man har udråbt det til.
Altså, er det det hele, man vil se på fra konservativ side?
Pernille Skipper (EL), 2013-12-03:
Der er mange ting, der stadig kan blive bedre i den, men jeg kan love hr. Jan E. Jørgensen, at jeg nok skal lade være med at gå ham så meget på nerverne, hvis han stemmer for det her ændringsforslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-12-03:
Enhedslisten har stillet nogle ændringsforslag til offentlighedsloven.
Skal jeg forstå det sådan, at hvis de ændringsforslag blev vedtaget, ville Enhedslisten sådan set være tilfredse med offentlighedsloven?
Tom Behnke (KF), 2013-12-03:
Det er meget svært at svare konkret på.
Vi har haft den opfattelse, haft den tilgang til offentlighedsloven under hele behandlingen – også forud for vores landsråds beslutning – at offentlighedsloven skal give mest mulig aktindsigt.
Der er så nogle steder, hvor vi er enige om at man kan lave nogle begrænsninger – hvor det kan være nødvendigt at lave nogle begrænsninger – ingen problemer i det.
Og hvis det viser sig, at der i den ene sag efter den anden bliver lukket ned og lukket ned, vil vi jo begynde at sige: Hov, det var ikke det, der var meningen.
Meningen var jo kun, at man skulle bruge de her paragraffer – de tre, som er nævnt her, eller i hvert fald § 24 om ministerbetjening – meget, meget snævert.
Det vil vi selvfølgelig vurdere i de konkrete sager, der kommer op.
Men at sige præcist, hvor snævert snævert er, er svært, og jeg tror heller ikke, der er nogen, der ved, hvor stor en snæver vending er i diameter.
Pia Adelsteen (DF), 2013-12-03:
Det er også rigtig godt.
Men det, jeg bare sådan fisker lidt efter på en sikkert ganske kluntet måde, er, hvad det er, der skal til, for at De Konservative sådan går ind måske før de 3 år og siger: Vi bliver simpelt hen nødt til at tage den her lov op til revision allerede nu?
Tom Behnke (KF), 2013-12-03:
Ja, og ikke bare fra Konservatives side.
Det er sådan set det, der er meningen med evalueringen, altså at man ser på hele offentlighedsloven og evaluerer det hele.
Det, vi skal huske på, er, at det, der lå forud for den offentlighedslov, vi nu har, var, at Ombudsmanden mest af alle var med til at sætte dagsordenen for den praksisudvikling, der har været, hvor man jo et langt stykke hen ad vejen gav aktindsigt i noget, men hvor man egentlig ikke behøvede at gøre det efter den gamle lov.
Men det var blevet praksis, at det gjorde man, hvorefter Ombudsmanden ligesom konfirmerede det og sagde: Jamen så gør vi det fremover.
Det er i mange af de sager, på mange af de områder, man med den nye offentlighedslov tog det til efterretning og sagde: Når vi nu alligevel har aktindsigt, skriver vi det ind i loven, sådan at det ikke bare er en praksis, men at det rent faktisk står i lovgivningen.
Så ombudsmandsinstitutionen er slet ikke uvant med at forholde sig til praksis, altså ikke kun til lovgivningens ordlyd, men også til praksis.
Morten Bødskov (S), 2013-12-03:
Jeg tror, at fru Pia Adelsteen mener et ejerskab på 75 pct. og ikke 95 pct.
Det er jeg ikke i stand til at redegøre for her fra talerstolen.
Og så er det i øvrigt ikke mig, altså, det er de pågældende ministerier, det er de pågældende ressortministre, som indstiller til mig efter offentlighedsloven, hvad det er for virksomheder og selskaber, de mener skal undtages.
Ejerandelen og aktiviteterne i forlængelse af det ligger hos de pågældende ministerier.
Pia Adelsteen (DF), 2013-12-03:
Jeg skal forsøge, formand, for det er et meget kort spørgsmål.
Kan ministeren fortælle, i hvor mange selskaber staten ejer 95 pct. af aktierne?
Det er jo set i lyset af, at 58 nu bliver lukket for offentligheden.
Så kunne det jo være rart at vide, om vi taler om 100 selskaber, 300, eller hvad taler vi om?
Det må ministeren vide.
Morten Bødskov (S), 2013-12-03:
Jeg må sige, at det undrer mig, at hr. Simon Emil Ammitzbøll nu kan redegøre for så stor tvivl om et emne, som jeg ikke husker han har nævnt særlig meget under den tidligere debat.
Jeg synes, det er glimrende, at der nu kommer fokus på det her, for det betyder, at der kommer fokus på de udvidelser af mulighederne for åbenhed, som der er i den nye offentlighedslov.
Her er der tale om et område, hvor der er helt lukket i dag.
Det bliver der nu åbnet for, for så vidt angår store statslige selskaber.
Så er der nogle selskaber, hvor der stadig væk ikke vil være mulighed for at få aktindsigt.
Det synes jeg er fint.
Så kan hr. Simon Emil Ammitzbøll jo følge Børsens leder i dag, som jeg forstår han har læst.
Her kan man bare sige, at her er en åben salgsliste over 58 statslige selskaber.
Hvorfor sælger man dem ikke med det samme?
Den diskussion tror jeg hr. Simon Emil Ammitzbøll må tage et andet sted.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-12-03:
Det er jeg da fuldstændig enig i.
Fuldstændig.
Jeg vil så i øvrigt sige, at hvis der endelig skulle være en grund til at skrue sig op, som ministeren så smukt kalder det, i forhold til debatten, så kan jeg næsten ikke finde nogen bedre sag.
Så mange løftebrud har den her regering leveret i 2 år, men det her er dog det værste, fordi Socialdemokraterne, SF og Det Radikale Venstre gik til valg på noget andet end det, de gennemførte.
Det er den værste form for løftebrud.
Det er bevidst løftebrud med åbne øjne, man fører sine vælgere bag lyset.
Når det er sagt, vil jeg sige, at ministeren siger, at der ikke er nogen grund til at være i tvivl.
Det er jeg sådan set også enig i.
Det, der bare ærgrer mig, er, at ministeren selv i bl.a. dagbladet Information har været lidt tvetydig, før man vedtog loven.
Dermed har han skabt tvivl.
Man har prøvet at lade, som om der er lidt mere åbenhed, end der egentlig er.
Det er det, man har givet indtryk af.
Ministeren har hele vejen igennem prøvet at sælge den her lov, som om den ville være bedre, som om den ville være mere åben, som om den ikke ville være det, den er, nemlig en lukkethedslov.
Det er så det spin, som ministeren lavede i foråret, og som han selv bliver viklet ind i nu.
Så den eneste, der har skabt tvivl om det her, er ministeren.