Karen Hækkerup (S), 2011-05-30:
Normalt når man går en tur på Strøget, når det er ved at være udsalgstid, så ved man godt, når man går forbi en forretning, hvor der står 50 pct. i vinduet, at man som forbruger har mulighed for at gøre et rigtig godt køb.
Samme skilt skal regeringen nu til at sætte i vinduet over sin retspolitik, og domstolene skal vist til at have store skilte: Her får du en straf – 50 pct.; her har du mulighed for at gøre en rigtig god handel.
Jeg tror måske godt, man kan bruge billedet til at tale om, at det, vi i virkeligheden er vidne til nu, er VKO’s ophørsudsalg af en retspolitik, der virker.
Jeg tror, der er mange, der måske ikke helt har forstået, hvad det går ud på, for jeg kan ikke forstå, at der er så mange, der taler for en stram eller hård eller retfærdig retspolitik, der støtter det her forslag, for med det her forslag kan folk nu komme ud på halv tid.
Det vil sige, at vi siger til folk, at i Danmark har vi lange straffe, og vi har en hård retspolitik, men når man så kommer i fængsel, kan man administrativt få sin straf halveret og altså komme ud på halv tid.
Og ikke nok med at man kan få sin straf halveret, man kommer også til at få det, for som ministeren skriver i sine mange svar på de spørgsmål, der har været til lovforslaget, handler det her ikke om hverken retsfølelse eller hensyn til resocialisering, det handler om kapacitetspres.
Det er med andre ord bydende nødvendigt for at lette kapacitetspresset i vores fængsler, at vi får flere fanger ud før tid.
Lige nu har vi et belæg i vores fængsler og arresthuse på 100 pct.
Det vil sige, at når der er en, der modtager en dom ved domstolene og politiet skal finde ud af, hvor vedkommende skal køres hen, så ligger man og ringer rundt til det ene fængsel efter det andet.
Alt er optaget, er svaret.
Og så er det jo klart, at man må finde andre løsninger, og det er så det, regeringen har gjort ved at vælge at sige, at man skal kunne komme ud på halv tid.
Socialdemokraterne har jo længe anklaget regeringen for at have en retspolitik, der går på ét ben.
Man har kun prædiket højere straf, højere straf, højere straf, og man har fuldstændig ignoreret den resocialiserende og den forebyggende indsats.
Nu er vi i en situation, hvor regeringen ikke kun råber højere straf og går på ét ben, den taler også med to tunger.
Man siger, at man straffer hårdt, men i realiteternes verden sender man folk på gaden efter halv tid, fordi der ikke er pladser nok i fængslerne.
Jeg har mange bekymringer ved det lovforslag, vi nu behandler.
En af mine bekymringer er, at man ud over, at man siger til folk, der har en dom – og det er så dem, der har en dom på op til 8 måneder – at de skal ud på halv tid, også indfører det princip, at man lader være med at høre anklagemyndigheden.
Det har været rigtig udmærket, at man har hørt anklagemyndigheden, inden man tog stilling til, om en, der har modtaget en dom, skal kunne komme ud på halv tid, for det kan jo eksempelvis være, at den, der sidder inde, gør det, fordi vedkommende har chikaneret en ekskæreste eller har videreført stalking, mens vedkommende har siddet indespærret; og det er jo ikke nødvendigvis sikkert, at fængslet har den viden.
Men nu skal anklagemyndigheden ikke længere høres, og som der står i svaret fra ministeren, handler det ikke om, hvilke overvejelser man kan gøre sig, det handler udelukkende om, at hvis ikke man lader være med at høre, tager det for lang tid, og så kan man ikke lette kapacitetspresset.
Man ændrer på reglerne for, hvordan man kan komme ud på halv tid.
Socialdemokraternes retspolitik går sådan set ud på, at det skal være fornuftigt og skal kunne forhindre, at der bliver endnu et offer.
Vi vil rigtig gerne løslade folk på halv tid eller på mindre, hvis man gør det, fordi de har ydet en særlig, ekstra indsats.
Det har altid været en god idé at give en gulerod og sige til folk: Yder du noget særligt, leverer du noget ekstraordinært, viser du samfundet, at du vil tilbage til en løbebane uden kriminalitet, så kommer vi dig i møde.
Tidlig løsladelse har været en gulerod, som det har været muligt at bruge.
Nu ændrer man det fra at være en gulerod til at være normalen.
Det fremgår af nogle af de svar på spørgsmål, jeg har stillet, at der er 1200-1300 om året, der får domme på op til 8 måneders længde, men regeringen regner med, at det i resten af 2011 vil være mellem 400 og 500, der vil kunne blive løsladt på halv tid.
Det vil altså sige, at det her skal være normalen.
Det er ikke længere undtagelsen at komme ud på halv tid, det er normalen.
Nu har vi set, at regeringens retspolitik er kejserens nye klæder.
Man vil fordoble straffen for hjemmerøveri, man vil fordoble straffen for hist op og her ned og alt muligt andet, men i realiteternes verden sker der det, at når man først er kommet ind i fængslet, bliver straffen halveret.
Og det kan den blive for alle former for kriminalitet.
Det kan den gøre, om man er bandemedlem, om man er rockermedlem, om man har begået hjemmerøveri –
straffen kan halveres.
Så må man da bare spørge VKO: Hvordan hænger det sammen?
Hvordan hænger det sammen, at VKO bliver ved med at prædike hårdere straffe, fuldstændig ignorerer forebyggelsen og så siger til fængslerne: Nu skal I have mange, mange flere fanger igennem jeres system, men I får ikke en krone for det, ikke en krone til tilsyn, ikke en krone til undervisning, ikke en krone til længere opfølgning.
Det er det samme som at sige: Den her frie løsladelse på halv tid er et gummistempel, for fængslerne får overhovedet ikke nogen mulighed for at sige nej.
De er så pressede kapacitetsmæssigt, at de ikke har anden mulighed end at sige til folk, at selvfølgelig kan de komme ud på halv tid.
Jeg havde bedt om hjælp til at stille et ændringsforslag, der skulle gøre, at det stadig skulle være sådan, at det er anklagemyndigheden, der skal tage stilling til, om man kan løslades på halv tid, hvis man har en dom på op til 8 måneder.
Der har Justitsministeriet afvist mig; det kan jeg ikke få lov til, for det skal være en administrativ beslutning.
Det er jeg rigtig ærgerlig over, for jeg er faktisk dybt bekymret for, at vi kommer til at lukke nogle mennesker ud, som ville have haft bedre gavn af at være i noget behandling i fængslerne, eller som burde være i fængslerne, fordi de ikke skal ud og genere eksempelvis en ekskæreste.
Jeg synes, at VKO med sin retspolitik og det her forslag er klædt fuldstændig af.
Vi har ikke som parti noget som helst imod, at man giver gulerødder til dem, der gerne vil forandre sig.
Men vi har noget imod, at man siger til folk, at nu skal det være det normale, for der er ikke flere ressourcer til Kriminalforsorgen, at man bare skal kunne komme ud på halv tid.
Grunden, venner, er, at der ikke er plads i fængslerne.
Allerede i februar kom der en analyse af sikkerheds- og kapacitetssituationen i de danske fængsler og arresthuse, og den analyse viste, at vi manglede 220 lukkede fængselspladser.
Det behov stiger jo selvfølgelig kun yderligere, nu hvor regeringen vil skærpe straffen yderligere for alle mulige andre ting.
Jeg har så stillet spørgsmålet: Når vi nu ved, at der mangler 220 pladser, hvorfor så ikke sørge for det ved måske at få bygget et nyt fængsel?
Til det var svaret, at det må man se på til efteråret, når der skal indledes nye forhandlinger om Kriminalforsorgen.
Samtidig sidder regeringen og Dansk Folkeparti og fører 2020-forhandlinger, hvor de aftaler stort set alt, hvad man har forestillet sig der skal aftales frem til 2020, for hvor skal pengene ellers komme fra?
Og har det været et ønske fra Dansk Folkepartis side at få et nyt fængsel, og har det fra regeringens side være prioriteret som noget, man har ønsket at løfte?
Nej, det har det ikke været.
Det, man i stedet siger, er: Lad os lave et tilsigelsesstop.
Venner: Det betyder, at folk, der har fået en mindre dom, og som skal afsone i et åbent fængsel, i resten af 2011 vil møde op til en lukket dør.
Der vil stå »Alt optaget« på døren; man kan ikke få lov til at komme ind og afsone sin straf.
Det betyder, at når vi når til 2012, vil der være en kø af mennesker, der venter på at komme ind at afsone.
Det er fuldstændig uansvarligt.
Jeg har spurgt om, hvordan man for fremtiden har tænkt sig at skønne eller analysere behovet for fængselspladser, og til det svarede ministeren, at det behov jo kan ændre sig fra dag til dag, og at man søreme ikke kan se længere frem end måske et år, og derfor synes man, at det er meget bedre eksempelvis at lukke folk ud end at bygge nye fængselspladser, som koster penge, for det vil kræve ressourcer og tid at tegne og finde nogle til at bygge det og alt muligt.
Men er de, der støtter regeringens tryghedspakke, klar over, at noget af det, der skal være med til at betale for den, er, at man eksempelvis siger, at folk, som tidligere har været undtaget, skal udføre samfundstjeneste.
Man tager dem, der er en del af varsomhedsområdet – her taler vi om narkodømte, voldtægtsforbrydere, røveridømte – og siger til dem: Nu skal I udføre samfundstjeneste, fordi så kan vi spare 31 mio. kr. Jeg spørger mig selv, om medlemmer af Folketinget, der repræsenterer den blå blok, har læst lovforslag nr. L 174, har læst de faktaark og bilag, der ligger, i forbindelse med tryghedspakken, for har man det, kan jeg ikke se, hvordan man som borgerlig politiker kan gå hjem i sin egen valgkreds, stille sig op og slå sig på brystet og sige: Jeg er garant for en hård og streng retspolitik, når virkelighedens verden er, at det, man gør, er, at man sætter »halv tid«-skilte på domstolene.
Socialdemokraterne vil undlade at stemme for, og det gør vi, fordi vi synes, at princippet om, at man kan yde en ekstra indsats, princippet om, at man faktisk kan komme og vise, at man har vilje til at forlade og komme ud af kriminalitet, skal belønnes.
Der skal være mulighed for at kunne give løsladelse på halv tid, men det er ikke meningen, at den tilladelse skal være det normale, som det vil blive med regeringens nye retspolitik.
Men jeg går ud fra, at det nu er slut med at høre på VKO's evige jammer, som går ud på, at man er hård og streng og har hævet straffen, når vi nu alle sammen godt ved, at det i virkeligheden er løgn.
Tæppet er trukket fra, hulheden er udstillet, og VKO er blevet klædt af.
Jeg synes, det ville have klædt regeringen, at den med sin 2020-pakke havde lagt en ansvarlig linje for, hvordan vi håndterer kapacitetsbehovet i fængslerne alene for den nærmeste fremtid, men det har man valgt ikke at gøre.
Socialdemokraterne vil ikke være det gummistempel, der er med til at sende kriminelle til afsoning på halv tid; vi synes, at når man laver en ordning som den her, skal man sørge for, at Kriminalforsorgen får tildelt midler til at løfte opgaven med.
Det har man ikke sørget for, men igen sender man aben videre til de ansatte i fængslerne, der er ved at bukke under på grund af dårligt arbejdsmiljø – dem har man fra regeringens side svigtet med den her plan.
Vi undlader at stemme for forslaget.