runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg vil sige til fru Lisbeth Bech Poulsen, at vi selvfølgelig står ved de aftaler, vi har indgået.
Og jeg vil gerne sige her, som jeg også sagde før middagspausen, at jeg jo synes, at det er en kæmpe styrke for Det Konservative Folkeparti, at vi har en grøn profil, og at vi skiller os ud fra de andre partier.
Vores holdning – vi tror jo ikke så meget på ideologier – bygger på, at vi har en kontrakt mellem forskellige generationer, og derfor skal vi efterlade en klode til vores børn og børnebørn, der gerne skulle være renere og pænere, og som har endnu bedre orden i økonomien end den klode, vi selv overtog.
Det, at de andre partier i blå blok på nogle punkter har en anden holdning, gør jo så, at vi må forhandle om, hvordan tingene skal ende.
Altså, Enhedslisten står nærmest uden for det meste af det, regeringen laver, og uden for de aftaler, der allerede er indgået.
Så jeg må sige, at man sagtens kan håndtere det, at vi er forskellige og er bundet af tidligere forlig.
Men jeg håber da på, at lige præcis klimaspørgsmålet og hele overgangen til et fossilfrit samfund er noget af det, man vil holde fast i også efter et folketingsvalg, for jeg tror, der er mange arbejdspladser i at have en grøn profil i Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-09:
De Konservative har jo bl.a. sammen med SF lavet en meget ambitiøs klimaaftale, som jeg tror at også den konservative ordfører er glad for, men de to andre partier på højrefløjen, Venstre og Dansk Folkeparti, har jo løbende ytret forskellige ting om den her aftale og har på nogle måder vendt ryggen til den, vil jeg sige.
Derfor vil jeg gerne høre fru Lene Espersen, om De Konservative stadig væk synes, det er vigtigt, at vi har de her bindende mål for en grøn omstilling – også i tilfælde af, at regeringsmagten skulle skifte.
Hvordan vil holdningen så være til den her klimaaftale og til den aftale, som vi lavede i 2012?
Nu taler jeg om det i forhold til de to andre partier.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Sådan kan man jo ikke fortolke det, hr. Jesper Petersen.
Det, hr. Jesper Petersen spurgte mig om, var jo nærmest, om det var et ultimativt krav, og hvad vi ville gøre, hvis vi ikke fik vores krav igennem.
Jeg ved ikke rigtig, hvad vi skulle gøre.
Skulle vi så pege på Helle Thorning-Schmidt som statsminister?
Det tror jeg næppe.
Der havde vi nok ikke en større chance for at få vores krav igennem.
Vi hørte tidligere i dag Enhedslisten sige, at forårspakke 2.0 skulle rulles tilbage.
Den forøger altså holdbarheden af dansk økonomi med 6 mia. kr.
Jeg ved ikke, hvor Enhedslisten ville finde de penge henne.
Men det, der er vigtigt for os – jeg ved godt, at hr. Jesper Petersen ikke er fra Enhedslisten – er jo det helt rent værdimæssige, nemlig at vi synes, det skal kunne betale sig at arbejde.
Det vil vi selvfølgelig gå til forhandlingerne med, og det bliver sikkert under en Venstrestatsminister.
Jesper Petersen (S), 2014-10-09:
Man må bare gå ud fra, at når det er noget, som den nye formand vælger at bruge sin allerførste taletid på, så er det faktisk meget vigtigt for Det Konservative Folkeparti, at topskatten bliver sat ned.
Mit spørgsmål var: Er Det Konservative Folkeparti parat til at gå på kompromis med det?
Og jeg hørte svaret som, at det er ligegyldigt for Det Konservative Folkeparti.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg vil sige til hr. Jesper Petersen, at jeg sådan set er meget glad for, at hr. Jesper Petersen lige fik indføjet det der med, at det ville være uheldigt, for det er da altid noget, at vi trods alt har den uenighed og ønsker hver vores regeringschef.
Men jeg vil sige til hr. Jesper Petersen, at vi jo meget klart har sagt, at vi ønsker, at skatten skal sættes ned – både i bunden ved at vi hæver beskæftigelsesfradraget, men også ved at vi får sænket marginalskatten.
Men vi har ikke nogen ultimative krav.
Vi har diskuteret det tidligere i dag., og jeg ved ikke, om Jesper Petersen har været her under hele debatten.
Men det er ikke sådan, at vi, hvis vælgerne ønsker blå regering, går ind og siger: Hvis ikke vi kan få det og det igennem, så er vi bare sure og går vores vej.
Sådan gør man jo ikke tingene.
Vi vil selvfølgelig påvirke tingene, men vi har ikke nogen ultimative krav.
Jesper Petersen (S), 2014-10-09:
En af de ting, som den nye konservative formand lagde meget vægt på, da han var blevet valgt som formand og politisk leder, var at være meget kritisk over for topskatten, og at man gerne ville sænke topskatten.
Kan fru Lene Espersen bekræfte, at hvis der skulle ske det efter min mening uheldige, at der kommer et regeringsskifte, så vil det være meget vigtigt for Det Konservative Folkeparti – noget, man ikke vil gå på kompromis med – at topskatten skal sættes ned?
Johan Lund Olsen (IA), 2014-10-09:
Den politiske stabilitet i Grønland er meget, meget vigtig.
Det er nok alfa og omega, hvis Grønlands økonomiske problemer skal overvindes.
Vi har jo en række store internationale firmaer, der banker på døren, fordi der er så mange rige muligheder for mineraludvinding osv., men mange er på grund af politisk ustabilitet desværre tilbageholdende med at investere.
Derfor appellerer vi fra mit parti, Inuit Ataqatigiit, om, at vi nu indgår de her brede forlig, også inden for råstofpolitikken og på andre områder som fiskeripolitikken.
Det er derfor, at vi er meget optagede af det og mener, at vi er pisket til at lave reformer på en række områder, især på fiskeriområdet, erhvervsområdet og social- og boligområdet.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-10-09:
Jamen Grønland har jo ikke gæld.
Vores økonomiske situation er alvorlig, men ikke så slem, som Dansk Folkeparti tror.
Siumut ønsker heller ikke at forhøje bloktilskuddet.
Grønland har selv taget ansvar for økonomien, og jeg mener, at Grønland selv bør klare Grønlands økonomi.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-10-09:
Det er jeg meget glad for at høre, for der er en udstrakt hånd fra dansk side til Grønland og omvendt i den tværministerielle arbejdsgruppe, der er nedsat fra dansk side i Erhvervs- og Vækstministeriet, som lige nøjagtig prøver at få tegnet et billede for at finde ud af, hvordan landskabet ser ud med hensyn til investeringer.
Derfor skal det ikke være et afsluttende spørgsmål, men en afsluttende appel til det samlede grønlandske politiske spektrum om at holde fast i det, der bliver sagt fra IA's side, nemlig at I vil bringe det, der skal til, for at der bliver skabt de brede forlig, for det er også Socialdemokraternes klare holdning, at det er mere væsentligt end måske noget andet, når der skal tegnes et positivt billede, som stimulerer investeringslysten i det globale investeringslandskab.
Edmund Joensen (SP), 2014-10-09:
Det er altid godt med informationer mellem rigsdelene.
Selvfølgelig er det det.
Men Færøerne og Grønland står jo i den situation, at de har deres egne parlamenter, de har deres egne regeringer i form af landsstyret.
De har mulighed for at udtale sig.
De har selvstændighed inden for egne grænser i den nye udenrigspolitiske lov.
Så de har en vis selvbestemmelse over tingene.
Det skal man også respektere.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-10-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne takke hr. Edmund Joensen, for vi fik jo startet det nye års samarbejde på en god måde med en god og konstruktiv tale.
Jeg synes, det her med, at vi har flyttet rigsfællesskabet fremad sammen, og at vi går på en sti af udvikling og ikke af afvikling, var et meget godt billede.
Det er jeg rigtig glad for.
Det synes jeg er en god anerkendelse af det samarbejde, vi har.
Men jeg vil meget gerne bede hr. Edmund Joensen om måske at blive en lille smule mere tydelig i det, jeg opfattede som en kritisk røst i forhold til rigsfællesskabets fælles anliggender på velfærdsområderne.
Jeg opfattede, at hr. Edmund Joensen sagde, at her er der måske noget, hvor vores holdninger ikke er helt i vinkel, eller som vi ikke har ofret den opmærksomhed, som hr. Edmund Joensen synes vi skal.
Hvilke områder tænkes der helt specifikt på?
Edmund Joensen (SP), 2014-10-09:
Vi har selvfølgelig fælles områder, som bloktilskuddet dækker som en del af betalingen til sygehusvæsen og socialvæsen og forsorg, som ikke er overtaget, og som er statens område og Færøernes landsstyres område.
Der har været en fordelingsnøgle i mange år.
Så er der skiftende landsstyrer, som har skiftende interesser.
Vi havde et landsstyre, som ville løsrive Færøerne fra rigsfællesskabet, men det blev heldigvis ikke til noget.
Men samtidig fastfrøs landsstyret bloktilskuddet, så det ikke blev pristalsreguleret.
Så kommer der et nyt landsstyre, som ønsker pristalsreguleringen sat i kraft igen, men som samtidig ønsker at normalisere størrelsen.
Det vil sige, at det er en politisk afgørelse.
Det er ikke en overtagelse efter lovens bogstav, men det er et ønske, der kommer fra landsstyret, om at fastfryse.
Nu kommer der et nyt landsstyre, som ønsker at løfte det op på det niveau, hvor det burde være.
Det er der, jeg klandrer regeringen her for ikke at imødekomme landsstyrets ønsker.
Man vil gerne sætte det ned og fastfryse det, men man vil ikke sætte det op til normalt niveau igen.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-09:
Ja, og tak for en god tale.
Jeg vil gerne lige understrege, at jeg deler ordførerens holdning i redegørelsen om konflikten mellem Rusland, Færøerne og Danmark, og dermed vil jeg også lige understrege i anledning af hr. Edmund Joensens bemærkning, at jeg selvfølgelig til fulde anerkender Færøernes ret til at udtale sig om udenrigspolitiske spørgsmål, også på en anden linje end den, Danmark står for.
Det er vel værd lige at understrege.
Sådan er juraen om det.
Men hvordan kan vi forbedre samarbejdet på det punkt?
Har ordføreren nogle konkrete ideer til, hvordan vi kan finde en form, hvor Færøerne og Grønland føler sig bedre stillet i forhold til den diskussion?
Jamen jeg anerkender fuldstændig problematikken.
Det var jo så en måde at gøre det på.
Jeg kunne forudse et svar, et argument – og det er ikke nødvendigvis mit eget – der sagde: Jamen man er jo repræsenteret i Forsvarsudvalget og Det Udenrigspolitiske Nævn, og der kan man jo skrive det ind i betænkningen, hvis der er noget, man er uenig i.
Har vi ikke de formelle rammer, vi skal bruge for at løse problematikken?
Edmund Joensen (SP), 2014-10-09:
Færøerne har jo sit eget Lagting, sit eget landsstyre, sin egen regering, og på samme måde har Grønland det.
Så der er faktisk ikke noget i vejen for, at de udtaler sig.
Så kan man sige, at forholdene er anderledes på Færøerne og i Grønland, fordi man ikke har militær pligt, man har ingen hær, intet krigsmateriel, og der er ikke afsat penge til noget af den slags, og der er heller ikke hjælpeaktioner, som efterfølgende skal sættes i kraft.
Så mit forslag er, at landsstyret og regeringen taler sammen, og hvis Færøerne og Grønland skal udtale sig, så gør de det ad den vej, for afgørelsen må jo tages på et oplyst grundlag.
Det kan kun gøres igennem det danske system, som har alle de her fordele til at tage en rigtig beslutning.
Ellers har vi altid FN, som Færøerne og Grønland kan støtte sig til og bakke op om.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jamen jeg bakker da naturligvis min partiformand helt og fuldt op, og jeg mener, at man skal overholde de aftaler, der er indgået her i Folketinget.
Jeg vil bare sige til hr. Troels Ravn – og det er belært af mange års erfaring – at jeg stadig væk synes, det er rigtig vigtigt, at man gør sig umage for, at der er brede flertal bag mange af de aftaler, vi laver her i Folketinget.
Det giver en ekstra god sikkerhed for, at der ikke sker forandringer efter et valg.
Men naturligvis bakker jeg da min formand op – det siger jo sig selv.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Det er, efter at de er blevet skåret.
For sandheden om den her sag er jo, at kommunerne sidste år under ét havde 1 mia. kr. mindre forbrug på servicerammen end i 2011 – 1 mia. kr. mindre.
Der er 60 kommuner derude, som, hvis de havde været underkastet et udgiftsstop frem for den minusvækst, som de har måttet lide under under den her regering, ville have haft flere penge til forbrug.
Så når statsministeren siger, at der ikke findes et eksperiment, så jo, vi er vidne til det, og statsministeren har stået i spidsen for det.
Det er jo sådan set fair nok, men så er det jo bare lidt tankevækkende, at man samtidig skal rende rundt og skræmme med det.
Jeg vil bare stille et spørgsmål.
Forud for sidste valg lovede statsministeren, før hun blev statsminister, at der kom et velfærdsløft, og at der kom flere penge til kommunerne.
Man turnerede endda rundt i landet og havde præcise beløb på, hvor mange flere penge det var kommune for kommune for kommune.
Det blev så til minus 1 mia. kr. og 60 kommuner, der har færre penge, end de havde.
Og så spørger jeg bare helt stilfærdigt: Når nu statsministeren liner op til, at vi skal gentage den samme konflikt som sidst – sidst var det velfærd eller skattelettelser, og nu er det velfærd eller skattestop – og statsministeren altså på ny vil love kommunerne flere penge, hvad er det så, der gør, at kommunerne den her gang skal tro på statsministerens løfte?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Der er mange ting at svare på eller kommentere i hvert fald.
Det er rigtigt, at jeg er en meget vedholdende person, og det tror jeg også jeg vil fortsætte med at være.
Det, der er så mystisk, er, at der før valget – nu har jeg været med i rigtig mange år – blev krævet en plan af den tidligere opposition.
Der var ikke den folketingsdebat, hvor der ikke blev krævet en plan og en samlet plan for de fire partier og det ene og det andet.
Når vi gør det i dag, er det helt forkert.
Vi har helt misforstået, hvad politik egentlig drejer sig om, og hvad man kan forlange af partier ved at kræve en plan.
Men det er da ikke for meget forlangt, at Venstre, som vil indføre nulvækst i Danmark, et eksperiment, som vi ikke har prøvet før i en længere årrække, lægger en plan frem for, hvordan det skal udmøntes.
Det er da ikke for meget forlangt.
Og det er da ikke for meget forlangt, at Venstre, der vil bruge alle pengene på skattelettelser, fortæller danskerne, præcist hvordan de skattelettelser skal fordeles.
Jeg synes, det er noget mystisk noget, at man ikke vil lægge en plan frem.
Så er der den her diskussion om kommunerne, som hr. Lars Løkke Rasmussen også spørger til.
Jamen det er jo sådan, at aftalen for næste år betyder 300 mio. kr. ekstra til den kommunale service sammenlignet med sidste år.
Da var det meget, meget svært at overbevise Venstres formand om, at det forholdt sig sådan, men fakta er faktisk, at kommunerne får et løft til næste år.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-10-09:
Tak for det.
Kursen ligger fast, men hvor fører den hen og i hvilket tempo?
Jeg vil gerne kvittere for, at statsministeren så vedholdende bruger al sin tid, uanset hvor statsministeren optræder, på at kritisere Venstre og interessere sig for vores politik, en vedholdenhed uden lige, som vel dækker over, at det plejer at være sådan, at statsministeren lader sig inspirere.
Nu er regeringsprogrammet udtømt, og vi har hørt en åbningstale i tirsdags, hvor der ikke er nogen som helst forholden sig til det faktum, at væksten er blevet væk i vores samfund – ikke et eneste nyt initiativ.
Statsministeren er statsminister for en regering, hvor udgangspunktet for regeringen er VK-regeringens økonomiske politik i bredeste forstand.
Det er rigtigt, at den stak vi ud.
Og nu er det ved at være tømt, og så er statsministeren åbenbart sådan desperat for at få ny inspiration.
Den giver vi gerne.
Vi synes, der er brug for flere vækstinitiativer.
Vi synes, der er brug for at stramme udlændingepolitikken op.
Vi synes, der er brug for at tage yderligere skridt oven i de skattereformer, vi har lavet, for at gøre gevinsten ved at gå på arbejde større.
Så forsøger statsministeren sig med det her skræmmebillede om nulvækst igen.
Da statsministeren sidst havde en plan som opposition, gik det jo ud på, at der skulle være et velfærdsløft ude i kommunerne.
Bruger kommunerne i sidste regnskabsår flere eller færre penge på service end tilfældet var, da statsministeren blev statsminister?
Søren Espersen (DF), 2014-10-09:
Det er jeg da sådan set enig i.
Det betyder også, at der så kommer nogle andre rettigheder til, når det gælder det fælles forsvar, når det gælder rigsfællesskabets forsvar, men det kan man jo så tale om.
Der er færinger med, og også grønlændere, både i flåde og i hær, men det er ikke ret mange.
Så jeg vil bede hr. Sjúrður Skaale om at tage den opfordring med hjem, at det nu også er på tide, at Færøerne gør deres militære pligt.
Det er interessant, at værnepligten bliver nævnt.
Jeg har jo altid været af den opfattelse, at færøske mænd og grønlandske mænd skulle aftjene værnepligt.
Mens jeg var i søværnet, var der mange færinger og mange grønlændere, specielt på skibene.
Det er ved at ebbe ud, har jeg forstået, der ikke mange tilbage.
Det var jo sådan med værnepligten, at den ville man i gamle dage ikke give til det, man kaldte kolonifolk, fordi man var bange for, at de skulle gribe til våben.
Nu, hvor både Grønland og Færøerne har fået selvstyre, er det så ikke på tide – ærlig talt – at færøske mænd begynder at gøre deres pligt og aftjene værnepligt?
Finn Sørensen (EL), 2014-10-09:
Det var måske også lidt for meget forlangt, at hr. Edmund Joensen skulle stå til regnskab for det.
Det slog mig bare, at det var nogle underlige udmeldinger.
Men måske er der den alvor i sagen, som jeg ved diskuteres på Færøerne i øjeblikket: Burde der ske en tættere koordination imellem rigsfællesskabets ledelser, om man så må sige, i sådan nogle udenrigspolitiske situationer?
Hvad mener ordføreren om det?
Edmund Joensen (SP), 2014-10-09:
Nej, jeg må sige, at det ikke er mit bord at blande mig i, hvad landsstyret og lagmanden siger i pressen.
Jeg kan bare sige noget om situationen.
Situationen er jo vedkommende, fordi Rusland har boykottet det store EU og Norge og ikke boykottet det lille Færøerne og Island og Grønland.
Der foregår en stor samhandel imellem de lande, Færøerne og Rusland og Færøerne og Island.
Det har der gjort i mange år.
Færøerne har haft et samarbejde i 40 års tid med Rusland, og eksporten har været for opadgående.
Man kan jo sige, at det ikke er forbudt ikke at være omfattet af boykot.
Det er altså en boykot, som Rusland har valgt at pålægge EU og Norge.
Hvad der ellers foregår i landsstyret og under forhandlinger og i pressen, må man spørge lagmanden og andre om.
Søren Espersen (DF), 2014-10-09:
Der har været nogle særdeles dystre tal, som jo både fru Doris Jakobsen og hr. Johan Lund Olsen var inde på, i forhold til Grønlands økonomi.
Et samarbejde mellem universiteterne i Nuuk og København har vist, at man kan se frem til måske de næste 15-20 år at køre med årlige underskud på omkring 600-700 mio. kr. i den grønlandske økonomi.
Og i den forbindelse kunne det være interessant at høre, hvordan Siumut – jeg forstår også, at fru Doris Jakobsen kandiderer til formandsposten i Siumut – har tænkt sig, hvis de generobrer magten i Grønland, at rette op på Grønlands økonomi.
Kunne det f.eks. foregå, ved at man ændrer bloktilskuddet, ligesom man har gjort tidligere?
Nu ligger det jo fast i forhold til en lovgivning, men var det en mulighed?
Og hvis ikke det er en mulighed, hvordan vil Siumut så rette op på Grønlands økonomi?
Doris Jakobsen (SIU), 2014-10-09:
Ja, befolkningen i Grønland er meget splittet nu, især de største partiers vælgere.
Derfor mener jeg også, at de to største partier burde samarbejde efter valget i stedet for at kaste mudder på hinanden hele tiden, så befolkningen kan få ro.
Altså, det er mit eget ønske, og det kommer vi til at afgøre efter valget.
Ellers er vi også åbne over for de andre partier, men hvis jeg skal sige min egen mening, så synes jeg, at de to største partier, dvs. Siumut og IA, burde samarbejde, fordi det er de to største partier, der er så splittede nu.
Selv om vi har næsten de samme politiske holdninger, synes jeg, vi burde samarbejde.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-09:
Jamen jeg anerkender fru Doris Jakobsens og også de øvrige nordatlantiske medlemmers indsats for, at vi har fået en mere fri og åben debat om situationen i rigsfællesskabet.
Og det fortjener fru Doris Jakobsen også sin del af æren for, helt sikkert.
Mit spørgsmål gik jo på, hvordan fru Doris Jakobsen ser på samarbejdsmulighederne i det grønlandske Landsting efter valget.
Jeg spørger, fordi hr. Johan Lund Olsen meldte et klart ønske ud om et bredt samarbejde hen over midten, og det er jo ikke så svært at regne ud – jeg ved ikke, præcis hvor midten ligger i Grønland, men i hvert fald et bredt samarbejde.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-10-09:
Tak til hr. Finn Sørensen.
Samarbejde er meget vigtigt for os, også her i Folketinget.
Vi vægter meget, at vi skal fortsætte et samarbejde med Socialdemokraterne og et direkte samarbejde med det danske parti.
Jeg synes, det gavner mest at have et direkte samarbejde.
Der har vi haft en lille gruppe, og vi blev nødt til at banke på døren, men nu kan vi godt sige vores mening direkte til de danske politikere på deres gruppemøder osv.
Vi vægter også at have et bredt samarbejde med de andre danske partier.
Derfor har vi også et tæt samarbejde med grønlandsordførerne fra de forskellige partier.
Og vi vægter at have et godt samarbejde mellem Inatsisartut og Folketinget.
Derfor er vi i gang med at holde nogle møder med videokonferencer.
Jeg synes, vi skal fortsætte med den slags.
Jeg ved, at retsvæsenet stadig er et dansk ansvar.
Derfor kæmper vi også for lige løn for f.eks. kredsdommere og hjælpedommere, for anstaltbejentenes løn osv.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-09:
Tak til fru Doris Jakobsen for en god tale.
Jeg vil kun bekræfte, at vi meget gerne samarbejder – også med fru Doris Jakobsen – om de målsætninger, som fru Doris Jakobsen beskrev i forhold til retsvæsenet.
Vi glemmer somme tider, at der står i selvstyreloven, at niveauet på de områder, som rigsfællesskabet har ansvaret for, skal være det samme som på tilsvarende områder i Danmark.
Der er nok et stykke vej, før vi kan leve op til det, men vi må jo starte med at forpligte os på målsætningen, og det vil Enhedslisten i hvert fald gerne bidrage til.
Jeg har et spørgsmål til fru Doris Jakobsen, og det er mest, for at vi kan være velorienterede.
Hvordan ser fru Doris Jakobsen og hendes parti på mulighederne for et bredt samarbejde i det grønlandske Landsting efter valget til Landstinget?
Ellers kan jeg jo kun, som jeg gjorde med hr. Johan Lund Olsen, ønske held og lykke med arbejdet.
Johan Lund Olsen (IA), 2014-10-09:
Som jeg bl.a. var inde på i min tale, har Grønland nu en ny mulighed for at vælge de repræsentanter, som kan føre Grønland trygt og sikkert videre.
Det er helt nødvendigt.
Derfor er det også så befriende, at Grønland nu også skal ud i et nyt valg, så vi kan genopbygge tilliden til parlamentet og genopbygge tilliden til regeringsførelsen, for når der i udlandet og her i salen er større tillid til den politiske situation i Grønland, kan vi samarbejde langt bedre.
Så det er budskabet.
Men jeg har her til slut et lille hjertesuk.
Der er et område, som vi er nødt til, også her i det danske Folketing, at være særlig opmærksom på, og det er i forhold til de socialt udsatte grønlændere i Danmark.
Alle vores problemer, og det lægger vi ikke skjul på, fører til, at mange unge grønlændere valfarter til Danmark uden mål og midler, og de går til grunde i det danske samfund.
Vi så desværre en meget, meget ulykkelig situation her i forgårs.
Jeg har haft møder med Rådet for Socialt Udsatte og også med Jann Sjursen, og vi siger, at der er nogen, der er nødt til at gøre noget.
Men det skal vi gøre sammen.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-10-09:
Det Økonomiske Råd i Grønland har nævnt de tre søjler, hvilket jeg også er enig i, altså fiskeri, råstoffer og turisme.
Vi har jo over 200 forskellige fiskearter i de grønlandske farvande, og vi bruger kun fem af dem nu.
Jeg mener, at vi også skal bruge nogle andre fiskearter i fremtiden.
Så har man f.eks. indført krydstogtafgift, og derfor har vi reduceret vores turisme.
Hvad angår råstoffer, har vi ikke haft nogen udvinding.
Derfor er det også nødvendigt at samarbejde med de danske virksomheder, som kan investere i de grønlandske udviklingsmuligheder.
Altså, erhvervsudvikling er meget vigtig, og derfor mener vi også, at vi skal have et tæt samarbejde med danske industrivirksomheder.