runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-10-23:
Det er jo dejligt både med fuldkommen enighed og højt tempo, så jeg vil bare takke for den meget positive modtagelse, der har været af lovforslaget.
Som det jo allerede har været fremme, har det til formål at gennemføre Kommissionens nye direktiv om det, som også har været fremme, altså supplerende antagelser til brug ved beregning af de årlige omkostninger i procent.
Der er jo ingen tvivl om, at der er tale om et teknisk set meget kompliceret forslag, og derfor, hvis der er spørgsmål som det ene eller måske de to, der blev rejst fra Enhedslistens side, er det selvfølgelig nogle, vi gerne vil bore ud i det videre udvalgsarbejde med forslaget.
Jeg tror, jeg vil holde mig til det.
Ellers skal jeg gøre opmærksom på, at hvis der er spørgsmål til Forbrugerrådets indsigelse, er der også redegjort for det på side 8 i den kommenterede høringsoversigt.
Vi stiller os selvfølgelig gerne til rådighed for Retsudvalgets videre arbejde med forslaget.
Tak for den brede opbakning.
Tom Behnke (KF), 2012-10-23:
Også Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget her.
Kort sagt går det ud på, at det bliver nemmere at sammenligne forskellige lånetilbud på tværs af landegrænser, da de måder, man beregner de såkaldte ÅOP på, bliver ens.
Det kan de færreste jo have noget imod.
Vi har i hvert fald ikke noget imod det.
Det er meget hensigtsmæssigt, at man ved låntagning kan sammenligne lånetilbud på samme præmisser.
Så vi støtter lovforslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-23:
Det er åbenbart afløsernes dag i dag.
Jeg er her for hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Det forslag, vi behandler nu, kommer som bekendt i forlængelse af en ny EU-regulering, som vi også tidligere har haft til behandling her i Folketinget.
Vi ved derfor, at der allerede er sket en udbygning af de regler, der skal sikre, at forbrugeren kan sammenligne forskellige kredittilbud.
Det drejer sig især om kravene til angivelse af de årlige omkostninger i procent, de såkaldte ÅOP, der er et centralt instrument til sammenligning af forskellige kredittilbud.
Formålet med det lovforslag er at følge op på reglerne med nye, supplerende antagelser til brug for beregningen af ÅOP, herunder navnlig med hensyn til tidsubegrænsede kreditaftaler.
De ændringer, der foretages, forventes dog at have positive konsekvenser for konkurrencen på markedet, og bl.a. derfor kan Liberal Alliance naturligvis støtte forslaget.
Stine Brix (EL), 2012-10-23:
Jeg vikarierer for vores retsordfører, fru Pernille Skipper, i forbindelse med det her punkt.
Som de tidligere ordførere har anført, indebærer det her forslag, at man ændrer den tekniske måde, hvorpå de såkaldte årlige omkostninger i procent, ÅOP, beregnes.
Jeg skal dog bemærke, at vi har læst Forbrugerrådets høringssvar.
Rådet mener, at de foreslåede ændringer af lovens § 29, stk. 2, nr. 1 og 2, og § 34, stk. 1, nr. 2, vil betyde, at kreditgiver får en større adgang til at gøre misligholdelsesbeføjelser og ejendomsforhold gældende over for forbrugeren.
Vi bemærkede, at Justitsministeriet ikke mener, at der er tale om en ændring af praksis, men om blot en præcisering, og det vil vi selvfølgelig undersøge i forbindelse med udvalgsbehandlingen, så vi er sikre på, at lovforslaget ikke giver en unødig fordel for kreditgiver.
Enhedslisten vil desuden også minde om, at Forbrugerrådet i forbindelse med lovens vedtagelse i år 2010 kom med en række anbefalinger, som kan sikre forbrugerne yderligere.
Det gælder bl.a. et loft over ÅOP, som i praksis vil betyde, at man ikke kan give helt urimelige lånevilkår til forbryderne – ikke forbryderne, forbrugerne.
Vi kan vel ikke sige, at det er det samme.
Det er særlig relevant i en tid, hvor vi ser mange kviklån og sms-lån og andre hurtige lånemuligheder, og hvor flere og flere almindelige mennesker havner i store gældsproblemer, som de forståeligt nogle gange forsøger at løse på en meget kort bane med dumme lån.
De meget høje ÅOP, som vi har set, har den konsekvens, at låntager bliver fanget i en negativ gældsspiral, hvor det kan blive vanskeligere og vanskeligere at betale de løbende afdrag.
Et sådant loft blev jo bl.a. foreslået tidligere i et beslutningsforslag fremsat af justitsministerens eget parti i 2008.
Men vi kan støtte forslaget, som det ligger.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Tak for det.
Vi synes, det er rigtigt, at lån bliver beregnet på samme måde og ud fra de samme forudsætninger, når man får oplyst de årlige omkostninger i procent.
Så vi støtter forslaget.
Ole Hækkerup (S), 2012-10-23:
Tak, formand.
Da vores ordfører på det her lovforslag, nemlig fru Mette Reissmann, ikke har mulighed for at være til stede lige nu, har jeg lovet på hendes vegne at sige følgende: Nærværende lovforslag omhandler en ændring af kreditaftaleloven, der følger af ændringer i forbrugerkreditdirektivet.
Med forslaget bliver det på en række punkter præciseret, hvordan finansielle virksomheder i forbindelse med långivning skal beregne ÅOP, altså hvad de samlede årlige omkostninger i procent ved et givent lån er.
Med denne præcisering sikres en ensartethed i ÅOP-beregningerne.
Det er til gavn for forbrugerne, der kan være sikre på, at de oplysninger, de får om de årlige omkostninger i procent, er retvisende og kan sammenlignes på tværs af lånetyper og finansielle virksomheder.
For forbrugerne er det selvfølgelig altafgørende, at der er gennemsigtighed i prisen på de her forskellige finansielle produkter, dels for at skabe den helt nødvendige konkurrence imellem de finansielle virksomheder til gavn for forbrugerne, dels for at sikre, at tilkøbet af et finansielt produkt foregår på et oplyst grundlag.
Desværre må man sige, at der mildest talt er plads til forbedringer på det finansielle område.
Så sent som i sidste måned offentliggjorde Finanstilsynet en undersøgelse af prisoplysninger på pengeinstitutters hjemmeside.
Den viste fejl eller mangler hos 31 ud af 32 pengeinstitutter, hvad angik oplysninger om rentesatser eller ÅOP.
Undersøgelsen viste med al tydelighed, at der er brug for at stramme op, så kunderne kan få de oplysninger, de har krav på.
Heldigvis er regeringen jo godt i gang.
Under Erhvervs- og Vækstministeriet har regeringen således lanceret et forbrugerpolitisk eftersyn med 23 konkrete initiativer, hvoraf flere retter sig mod det finansielle område.
Her lægger vi bl.a. op til forbedringer af reglerne om prisoplysninger i pengeinstitutter, ligesom vi vil se på mulighederne for at sikre bedre finansiel rådgivning og skærpe muligheden for at søge erstatning i de tilfælde, hvor mangelfuld rådgivning medfører tab for kunden.
Vi vil også se på, hvordan man sikrer bedre information til forbrugerne om gebyrer og betingelser ved pensions- og forsikringsaftaler samt på en tydelig risikoklassificering af boliglån.
Med det lovforslag, vi her behandler, tager vi et skridt i den rigtige retning, og Socialdemokraterne kan selvfølgelig støtte forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-10-23:
I forbindelse med kreditaftaler skal der oplyses om de årlige omkostninger i procent.
Det er ikke altid, det er helt nemt at gøre, når man ikke kender det konkrete låneforløb.
Derfor er man nødsaget til at indlægge nogle forudsætninger.
Forslaget vedrører tre af disse forudsætninger, nemlig de tidsbegrænsede aftaler, det første tidspunkt for benyttelse af kreditten og tilbagebetalingstidspunktet.
Venstre har overhovedet ingen bemærkninger hertil og kan tilslutte sig forslaget.
Manu Sareen (RV), 2012-10-23:
Jo, men det var jo også noget af det, der var omdrejningspunkt i kommissoriet
Vi er uenige, tror jeg, om, hvordan den kompetence skal leves ud med hensyn til kirkelukninger.
Men vi er enige om, at det er en meget, meget vanskelig sag.
Og fordi det er så vanskeligt, har vi netop sat det ind i den ramme, som udvalget arbejder med. Hvad der så efterfølgende sker, hvad udvalgets anbefalinger bliver,
ved jeg ikke.
Det kan vi kun gisne om.
Christian Langballe (DF), 2012-10-23:
Jeg vil bare gerne så slå fast – i hvert fald for vores partis vedkommende, og jeg håber, at ministeren har forståelse for vores bekymring for de enkelte sogne – at vi jo faktisk synes, at det er en magt og myndighed, som provstiudvalget ikke så at sige har i sig selv, som de lige pludselig får.
Jeg er også meget bekymret for det forhold, at der så at sige skal sidde et provstiudvalg, der skal være indpisker og igangsætter i forhold til nogle sogne, for man kan sige, at repræsentationen i provstiudvalget fra de sogne kan være meget lille, og de kan så kan sidde og blive tyranniseret af et provstiudvalg.
Jeg vil gerne lige spørge, om det ikke er afgørende vigtigt for folkekirken, at sognenes frihed bevares.
Manu Sareen (RV), 2012-10-23:
Nu blev der jo også talt om – det gjorde den radikale ordfører – at vi har nedsat et udvalg, som skal se på folkekirkens styrelse, og i forbindelse med det arbejde vil man netop kigge på det, som ordføreren omtaler.
Så mellem nu og udvalgsarbejdet vil der ikke ske noget med hensyn til det.
Christian Langballe (DF), 2012-10-23:
Jeg har egentlig sådan et følgespørgsmål, som jeg også var inde på i min ordførertale.
Det her lovforslag bygger jo på betænkning nr. 1527 om provsteembedet og dets funktion.
Mit spørgsmål er egentlig: Det har jo været fremme og også anbefalet som en mulig løsning, at det skal være muligt for provstiudvalgene at lukke sognekirker, og der vil jeg gerne høre, om vi kan forvente, at der kommer et lovforslag i den retning som følge af den her betænkning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-10-23:
Fra SF's side skal vi heller ikke forlænge debatten unødigt.
Jeg vil bare sige, at vi også støtter det her lovforslag.
Det er rigtig godt, når der sker tiltag, som kan styrke forbrugerens retsstilling, og det kan vi jo kun bakke op om.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-10-23:
Nu kunne man godt være lidt fræk og sige, at hvis hr. Joachim B. Olsen ikke hørte om det der element på Dansk Industris kongres, var det måske, fordi han var på toilettet.
Men det vil jeg selvfølgelig ikke rode mere i.
Jeg vil bare sige, at der er en helt klar tendens til, at hver gang vi taler om, at der skal flere kvinder på ledelsesposter, så antager man automatisk, at det udelukkende er de relativt få kvinder, der sidder på ledelsesposterne i Danmark, der har viljen, evnen, kompetencerne og kvalifikationerne til at sidde der.
Der sidder et utal af kvinder, som har løbet hovedet mod muren i forsøget på at komme i virksomhedsbestyrelser og blive ledere i danske virksomheder, fordi vane, tradition, struktur, netværk og personlige relationer er med til at spærre.
Og det er en kendsgerning.
Det kan vi se dokumenteret, og vi kan sågar, når vi trykker virksomhedsledere på maven, høre, at man hellere tager kammeraten nede ad vejen, end man tager den fremmede kvinde, som man kun kender på cv'et og på papiret.
Det skal vi til at gøre op med, for det har vi ikke råd til samfundsøkonomisk og erhvervspolitisk.
Det har vi ikke råd til, fordi de lande, vi ellers sammenligner os med, bevæger sig på det her område.
Det er også derfor, regeringen tager initiativ til, at vi skal bevæge os på det her område.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Tak for det.
Det var meget reelt.
Jeg er glad for at høre, at man sådan holder sig til det EU-politiske, også i forhold til om lovgivningen skal komme dernedefra eller herhjemmefra.
Så tak for svaret.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-23:
Indholdet i forslaget synes vi sådan set er fint.
I Enhedslisten mener vi det samme, som vi gjorde før folketingsvalget, nemlig at kvoter er et rigtig fint redskab til at nå det mål, der hedder en mere lige fordeling, altså et mål, der hedder ligestilling, men vi mener ikke, at det er noget, som EU skal afgøre.
Det mener vi at de enkelte medlemslande skal afgøre.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen om, hvordan Enhedslisten vil forholde sig til det forslag, der kommer fra EU om kvoter – og det er decideret kvoter, altså 40 pct. kvinder i bestyrelser senest i år 2020.
Hvordan vil Enhedslisten forholde sig til det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-23:
Jeg tror, der er et eller andet, medlemmet fra Venstre har fået galt i halsen.
Altså, det, Enhedslisten gerne vil, er at sørge for, at begge køn er nogenlunde lige repræsenteret.
Det er derfor, at vi og i øvrigt også regeringspartierne meget ofte bruger betegnelsen det underrepræsenterede køn.
Der skal minimum være 40 pct. af det underrepræsenterede køn.
Der bliver ikke kun talt om kvinder, og at man skal lave lovgivning kun for kvinder; der bliver talt om, at der skal være en nogenlunde ligelig fordeling mellem kønnene.
Jeg har ikke set, om ordføreren ikke har været til stede under debatten, men det kan være, det er derfor, misforståelsen er opstået.
Louise Schack Elholm (V), 2012-10-23:
Jeg synes, at der er tale om noget helt andet, når man mener, at man demokratisk gennem lovgivning skal bestemme, hvor mange af hvert køn der skal være i bestyrelser.
Men nu er jeg da blevet klogere på, at Enhedslisten udelukkende har fokus på de to køn – mænd og kvinder – og fordelingen af dem.
Hvordan kan det være, at kvinder skal have en særstatus?
Vi taler jo ikke samtidig om, at der så skal være en vis andel mænd.
Hvad er det, der gør, at man skal lovgive specifikt om, hvor mange kvinder der skal være?
Ordføreren har jo sagt, at det er det, Enhedslisten i virkeligheden ønsker og ville ønske, at regeringen gik over til at indføre, nemlig et kvotesystem, der sikrede et vist antal kvinder i bestyrelserne.
Det er i hvert fald, hvad ordføreren tidligere har tilsluttet sig.
Så hvorfor er det kun kvinder, der skal have denne rettighed?
Hvad gør kvinder så specielle, at vi skal vælges på vores køn i stedet for på vores kvalifikationer?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-23:
Når vi taler om demokrati, skyldes det, at vi synes, det er vigtigt, at der de steder i vores samfund, hvor der udøves magt, er en nogenlunde ligelig repræsentation af mænd og kvinder, og derfor er ligestilling for Enhedslisten tæt knyttet til ønsket om hele tiden at styrke demokratiet.
Altså, ligesom det for os er vigtigt, at man på Christiansborg har en nogenlunde ligelig sammensætning af mænd og kvinder, så mener vi også, at man skal tilstræbe det andre steder i samfundet, hvor der udøves magt, og det gøres der for eksempel i erhvervslivets top.
Egentlig undrer det mig, at det kommer så meget bag på Venstres ordfører.
Jeg tror, at den tidligere ligestillingsminister, fru Lykke Friis, er kommet med en nogenlunde tilsvarende argumentation.
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Mange tak.
Ordføreren spurgte gentagne gange i sin tale om, hvorfor Venstre ikke synes om de her såkaldte fredelige forslag.
Jeg synes ikke, de er fredelige.
Det er sådan set svaret på, hvorfor vi i Venstre ikke bakker op om lovforslagene.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et andet spørgsmål til ordføreren.
Ordføreren nævnte høringssvarene.
Ordføreren har selvfølgelig også læst virksomhedernes og erhvervslivets kommentarer til lovforslagene
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om de bekymringer, erhvervslivet giver udtryk for i høringssvarene, ikke gør indtryk på ordføreren.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-23:
Jeg tror faktisk aldrig, jeg har oplevet noget lignende i Folketingssalen; det må jeg sige.
Men vi har da i hvert fald nu fået redegjort for, hvad den konservative ordfører forstår ved pigefornærmethed.
Jeg mangler stadig væk at høre, hvornår piger bliver til kvinder – det var en skam, at den konservative ordfører ikke fik lejlighed til at komme ind på det – men jeg kan forstå, at den konservative ordfører mener, at piger stemmer mere på s'erne.
Det er en meget interessant redegørelse.
I forhold til dagpengene vil jeg sige, at det er afgørende for os.
Det ved jeg at det ikke er for De Konservative, for De Konservative har lagt stemmer til en halvering og har siddet i den regering, der har halveret dagpengeperioden.
Jeg ved, at der rigtig, rigtig mange mennesker, som er meget, meget bekymrede lige nu, fordi de står til at falde ud af systemet – ikke fordi de ikke gider at lave noget, men fordi der mangler arbejdspladser i Danmark.
Jeg synes faktisk, det er en skam, at højrefløjen, herunder Det Konservative Folkeparti, ikke har nogen svar til de mennesker.
Altså, I halverede dagpengeperioden, I fordoblede genoptjeningsretten, og nu står de derude.
Nu er der tusindvis af mennesker i den situation.
Højrefløjen, herunder Det Konservative Folkeparti, har ingen bud på, hvad der skal ske med de mennesker.
Jeg synes, det er et stort problem.
Mai Henriksen (KF), 2012-10-23:
Jamen så skal jeg gerne udtrykke, hvad jeg oplever som pigefornærmethed.
Det er, når man bliver meget skarp, meget syrlig, når man sådan stemmer s'er på en helt bestemt måde.
Vi har været ude at foreslå, at man rent faktisk laver en erhvervspakke, altså at man får kigget på de afgifter, som jo er skadelige, og det er på NOx, fedt, sukker osv. osv., men det er altså Enhedslisten, som sidder og forhandler med regeringen i øjeblikket.
Men i og med at jeg ikke rigtig hører noget fra ordføreren deroppe, antager jeg, at der heller ikke kommer nogen løsning for de her mennesker.
For det ser ikke ud til, at der kommer nogen løsning på dagpengeperioden lige nu.
I var ikke med i en reform om førtidspension, fleksjob.
I er ikke med i de forhandlinger, antager jeg, der kommer om kontanthjælp.
I er ikke med i de forhandlinger, antager jeg, der kommer om SU.
Altså, er der ret meget value for money, hvis man må bruge sådan et godt udtryk, som Thatcher jo brugte tidligere?
Det siger jeg med al den klang, jeg har i min drengefornærmetheds stemme.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-23:
Jeg ved ikke helt, hvad det betyder at være pigefornærmet.
Jeg ved ikke helt, om piger og drenge eller kvinder og mænd – jeg ved ikke, hvornår man er pige, og hvornår man er kvinde, ifølge fru Mai Henriksen –
bliver fornærmet på forskellige måder.
Men lad det nu ligge.
I forhold til dagpengene må jeg sige, at jeg er rørt over den bekymring, som De Konservatives ordfører har for dagpengemodtagerne, der står til at falde ud af systemet.
Og som sagt vil jeg endnu en gang minde om, at Det Konservative Folkeparti stemte for halveringen af dagpengeperioden.
Det er De Konservatives stemmer, der har været afgørende for, at der til nytår står tusindvis af mennesker i den situation, at de falder ud af dagpengesystemet.
Mange af dem vil ikke engang få kontanthjælp.
Jeg kan forstå, at De Konservative har en langsigtet plan for, hvordan man kan skabe vækst i samfundet.
Det synes jeg da er superinteressant.
Jeg går ud fra, at det er noget med at give nogle flere skattelettelser til de mennesker, der tjener rigtig mange penge i forvejen.
Det ændrer bare ikke på, at vi her og nu står med det problem, at tusindvis falder ud af systemet til nytår.
Det ville da være spændende at høre, hvad De Konservative vil gøre ved det, for jeg har ikke hørt et eneste bud.
Den her diskussion er blevet ført længe, men De Konservative er ikke kommet med et eneste svar til de tusindvis af mennesker, der står til at miste deres dagpenge til nytår.
Mai Henriksen (KF), 2012-10-23:
Hold da op.
Jeg vil sige, at bare fordi vi diskuterer en sag, som måske vedrører kvinder, behøver man jo ikke at blive pigefornærmet.
Altså, jeg synes da godt nok, at der rundtomkring bliver skudt til højre og venstre efter alle ordførere.
Enhedslisten er meget optaget af dagpengepolitikken, og nu er jeg jo også beskæftigelsesordfører, så den tager jeg da gerne med ind.
Jeg vil sige, at vi fra konservativ side sådan set er meget optaget af de ledige, som står til at falde ud af systemet – underforstået at vi da skal have så få ledige som overhovedet muligt – og derfor så vi jo gerne en langsigtet plan, som rent faktisk var medvirkende til at skabe job og skabe mere beskæftigelse.
Men vi kan forstå, at Enhedslisten har en mere kortsigtet løsning, som jo er at få et halvt år mere til de her dagpengemodtagere. Så jeg vil da egentlig gerne bare spørge: Bliver der en løsning for de her dagpengemodtagere, eller hvor langt er man?
Louise Schack Elholm (V), 2012-10-23:
Jeg synes, jeg hørte ordføreren sige, at det var en demokratisk opgave at sikre flere kvinder i ledelse.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren uddybede, hvorfor hun mener, at det er en demokratisk opgave.
Er det, fordi Enhedslisten mener, at kvinder er et svagt køn, der er nødt til at blive valgt på deres køn i stedet for på deres kvalifikationer?
Jeg mener faktisk, at kvinder er dygtige nok til at blive valgt på deres kvalifikationer.
Eller er det, fordi køn bare er det første, som Enhedslisten ønsker at regulere i bestyrelserne?
Hvad bliver det næste, der skal reguleres – bliver det religion, etnicitet eller hårfarve?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-23:
Jeg vil sige to ting – først noget til det med, hvorfor Venstre er imod.
Jeg synes, det er lidt pudsigt.
Venstres ordfører bruger på den ene side enormt meget af sin taletid på at pointere, at virksomhederne sådan set bare kan opstille et måltal på 0.
Det er jeg sådan set enig med ordføreren i er fjollet, for hvordan kommer man så nogen vegne?
På den anden side advarer man virkelig imod forslaget.
Jeg synes, der er noget selvmodsigende i den måde at gå til forslaget på fra Venstres side.
Det andet handler om, om vi er bekymret for erhvervslivets bekymring, om jeg så må sige.
Jeg vil sige, at det ikke kommer bag på mig, at store dele af erhvervslivet er imod, at man blander sig i det her.
Sådan er det jo med det meste.
Når man vil lave skrappere regler for arbejdsmiljø, sker der det samme.
Så siger virksomhederne: Nej, det skal I ikke komme og blande jer i, det vil vi selv stå for.
Når man vil lave skrappere regler for miljø, siger virksomhederne: Nej, nej, nej, det vil vi ikke have.
Sådan er det jo med det her.
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Mange tak.
Jeg var lige ude i 2 sekunder, så jeg fik ikke hørt, hvad det var, min kollega spurgte om, men jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål til ministeren med fare for, at det muligvis er blevet stillet.
I høringssvarene udtrykte erhvervslivet bekymring om den administrative del af den her lovgivning.
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Gør det ikke indtryk på ministeren, at der er nogle, der klart siger fra, og der er nogle, der siger, at det bliver undervurderet i vejledningen og i lovforslaget, med hensyn til hvor meget tid virksomhederne skal bruge på det her?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-10-23:
Men vi har jo set mange frivillige initiativer, som også har været taget under den tidligere regering, og det har faktisk ikke givet resultat.
Vi er utålmodige, og vi er både utålmodige og ambitiøse, og derfor tager vi det her initiativ nu.
Det vil jeg følge meget spændt.
Det vil vi gøre sammen med erhvervslivet, og om 3-4 år håber jeg at vi kan stå her igen, og at jeg stadig væk står her som en del af regeringen, og at vi på det tidspunkt vil se, at der har været en væsentlig effekt.
Louise Schack Elholm (V), 2012-10-23:
Jeg mener også, at det er en fordel for virksomhederne, at der kommer kvinder ind i ledelsen, og derfor mener jeg heller ikke, at der er et behov for at lave lovgivning om det.
For når det giver vækst i virksomhederne, skal virksomhederne nok finde ud af det selv, og kvinderne er stærke nok.
Jeg mener, at kvinder har kompetencer og er dygtige nok til selv at kunne finde ud af det.
Så derfor vil jeg meget hellere gå frivillighedens vej.
Hvad er logikken i at lave lovgivning, når virksomheder som Carlsberg beviser, at man sagtens kan gøre det ad frivillighedens vej?