Hans Christian Schmidt (V), 2010-04-09:
Lad mig starte med at sige, at jeg er glad for at få lejlighed til over for Folketingets medlemmer at redegøre for det her spørgsmål, for det er en meget central problemstilling og et område, hvor vi står over for nogle store udfordringer.
Post- og distributionssektoren er i forandring både i Danmark og den øvrige verden.
Brevmængderne i Danmark er siden 2000 faldet kontinuerligt med 2-4 pct. om året, og i det sidste kvartal af 2008 og gennem hele 2009 er faldet accelereret markant.
Så alene i 2009 er brevmængderne faldet med næsten 10 pct., og siden 2000 er brevmængderne i Danmark samlet set faldet med cirka en tredjedel.
Post Danmarks pakkeomsætning er også faldet i 2009, selv om det er et område, der førhen har været i stigning, og der har været en tilbagegang i 2009 på knap 10 pct.
Den primære grund til faldet i brevmængderne er ændringerne i den måde, som virksomheder, borgere, stat og kommuner kommunikerer med hinanden på.
Når jeg vil gøre lidt ud af det her, er det, fordi vi også må have en fælles basisviden, når vi senere skal til at diskutere, hvad man så skal gøre.
For den nuværende økonomiske afmatning har jo kun været med til at skubbe yderligere til denne udvikling, så faldet er blevet endnu større i de senere år.
Men grundlæggende står vi altså over for en strukturel ændring i den måde, vi kommunikerer på.
Endelig skal vi også pr. 1. januar 2011 åbne markedet fuldt ud for konkurrence, men jeg er nødt til at understrege, at det er den elektroniske kommunikation, der er den store udfordring.
Rigtig meget ordnes i dag elektronisk i stedet for at blive sendt som fysisk post.
Tænk på, hvor store mængder af post, der nu er faldet væk alene på grund af, at den type transaktioner nu er blevet elektroniske.
Ja, vi kender det jo hver især fra den post, vi selv modtager, eller rettere den post, som vi nu ikke længere modtager.
F.eks. modtager alle medarbejdere i staten i dag deres lønsedler digitalt via e-Boks, alle virksomheder, der sælger til det offentlige, skal i dag sende deres regninger elektronisk, og SKAT gør, hvad de kan, for få folk til at fravælge papir og indberette selvangivelser og modtage årsopgørelser m.v. elektronisk.
Det betyder jo alt sammen, at staten sparer penge til papir og porto, og det er for det meste også nemmere for borgerne, men det er skidt for postvæsenets omsætning.
Mere og mere kommunikation foregår i dag elektronisk via e-mail, e-Boks, sms, Facebook, Twitter, og hvad det alt sammen hedder, så samlet betyder det, at det almindelige brev og dermed også postvæsenet ikke længere har samme centrale rolle for kommunikationen i samfundet, som det havde engang.
Det er vi nødt til at holde os for øje, for det er den udvikling, vi er kommet ind i.
IT- og Telestyrelsen har opgjort, at der i første halvår af 2009 blev sendt næsten 6,5 milliarder sms-beskeder i Danmark.
I dag sender hver eneste dansker i gennemsnit 6 sms-beskeder om dagen.
Fra IT- og Telestyrelsen kan man også få at vide, at andelen af den voksne befolkning, der bruger e-mails, er steget fra 61 pct. i 2003 til 81 pct. i 2009.
I samme periode er befolkningens anvendelse af internetbank steget fra 38 pct. til 66 pct.
e-Boks har oplyst, at de nu har i alt 2,4 millioner danske brugere, og at de i 2009 håndterede 133 millioner dokumenter.
Det betyder faktisk ifølge e-Boks, at afsenderne i 2009 samlet har sparet 665 mio. kr. ved at bruge den digitale postkasse i stedet for at sende et brev.
Igen betyder det samtidig, at en meget stor omsætning er forsvundet fra postvæsenet.
Tager man et område som betaling med giroindbetalingskort på posthuset, der jo tidligere var en kerneydelse på posthuse i hele landet, er udviklingen endnu mere radikal.
Med det fald, der har været gennem de seneste år, må det forventes, at manuelle giroindbetalinger inden for få år praktisk taget vil være ophørt.
Der er ikke noget som helst, der taler for, at den udvikling, som disse tal illustrerer, vil stoppe, så vi kan kun regne med, at udviklingen fortsætter.
Det bliver vi altså nødt til at forholde os til, og jeg synes også, at man skal huske på, at alt det her i sig selv jo er udtryk for en positiv udvikling.
Vi har fået mange attraktive alternativer til brevet, som vi hellere vil bruge.
Den elektroniske kommunikation er billig, effektiv og efterhånden tilgængelig for stort set alle.
Det skal vi vel egentlig ikke være kede af.
Men udviklingen har naturligvis konsekvenser for de omkostninger, der er ved at varetage den postservice, som Post Danmark er pålagt.
Det er det, vi også kalder befordringspligten.
Befordringspligten er fastsat i koncessionen for Post Danmark.
Der stilles et kvalitetskrav til Post Danmark for de almindelige breve.
Kravet er, at 93 pct. af brevene skal være omdelt til tiden, og det vil for A-breves vedkommende sige fra dag til dag.
Jeg kan da nævne, at Post Danmark i gennemsnit i 2009 opfyldte en kvalitet på godt 95 pct. Post Danmark er også forpligtet til at have et landsdækkende net af posthuse og postbutikker og tilsvarende også et net af postkasser.
Ved udgangen af 2009 havde Post Danmark godt 840 posthuse og postbutikker, altså et samlet tal.
Der var cirka 10.000 postkasser.
Som noget nyt har Post Danmark opstillet ca. 135 døgnpostautomater.
Her kan man hente pakker og selv udføre en række almindelige postforretninger 24 timer i døgnet.
Varetagelsen af denne omfattende befordringspligt, som jo i øvrigt er mere omfattende i Danmark end i mange andre lande, f.eks. Sverige, bliver stadig dyrere for Post Danmark at gennemføre.
Det gør den jo ud fra et meget, meget simpelt regnestykke, nemlig fordi Post Danmark skal blive ved med at opretholde det samme landsdækkende distributionssystem, selv om der er stadig færre breve at dele rundt.
Man kunne måske sige det på en meget kort måde.
Det er blevet sådan, at postbudet stadig skal gå sin rute, selv om han eller hun har færre og færre breve i tasken.
Hvis vi skal blive ved med at have en høj postservice, der samtidig er økonomisk holdbar, bliver vi nødt til at se på, hvilke muligheder der er for at reducere nogle af omkostningerne.
Den store udfordring er at gøre dette på en god måde, så vi tilpasser befordringspligten på de områder, hvor der ikke er den samme efterspørgsel mere.
Vi skal altså tilpasse den, så den svarer til borgernes og virksomhedernes reelle behov.
Jeg er nu sammen med partierne bag postforliget fra 2004 gået i gang med at drøfte hele denne problemstilling.
I første omgang går drøftelserne ud på at få afdækket problemets omfang, dvs. omfanget af den udvikling, jeg lige har beskrevet her, og hvilke økonomiske konsekvenser, den har for Post Danmark.
Dernæst skal vi så se på konkrete løsningsmuligheder.
Jeg kan naturligvis ikke tage forskud på, hvad de drøftelser vil ende ud med, og dermed heller ikke på, hvilke konkrete løsninger vi bliver enige om, men jeg kan godt allerede nu understrege, at efter min opfattelse skal vi blive ved med at have en landsdækkende service, hvor der ikke gøres forskel på land og by.
er, at jeg forventer, at der kan fremsættes et lovforslag til efteråret.
Jeg ser selvfølgelig gerne, at vi kan blive hurtigt færdige med forhandlingerne her i foråret, men sådan noget skal man jo ikke spå så meget om.
Men jeg ser jo gerne, at vi finder en aftale så hurtigt som muligt, så vi kan komme i gang med det lovforberedende arbejde.
Det betyder jo så også, at vi kan være klar med ændringerne, til markedet skal åbnes fuldt ud i januar 2011.