Mette Gjerskov (S), 2011-01-27:
Jeg vil gerne sige til hr. Eyvind Vesselbo, at jeg faktisk i min tale gjorde mig meget umage med at forklare, hvor det er, vi mener landbruget har de største problemer.
Et af landbrugets største problemer lige nu er regeringen og regeringens politik.
Regeringen fører en zigzagkurs og hopper fra tue til tue, og det er fuldstændig umuligt som landmand at langtidsplanlægge med den regering, vi har.
Det er nogle meget klare, konkrete socialdemokratiske budskaber til dansk landbrug.
I forhold til udledningen af kvælstof er det jo sådan, at jeg har sagt, og det har jeg sagt mange gange, at eksperterne har sagt, at der skal 30.000 t til.
Vi gik vist i sin tid til forhandling med 24.000 t, da vi diskuterede »Grøn Vækst«, men det, der er det væsentlige, er, at alt det kan vi under alle omstændigheder først komme til at diskutere efter et valg.
Det, der er interessant lige nu, er, at regeringen har lovet 19.000 t og vi kun har set planer for de 9.000 t.
Hvor er resten henne?
vil jeg gerne spørge hr. Eyvind Vesselbo.
Naturen er værdifuld – værdifuld i sig selv, som jeg sagde tidligere, men faktisk også for os mennesker og dyr, som lever af og i den, uanset om vi dyrker jorden, fanger fiskene, nyder en tur i en forårsskov med lysegrønne blade og liljekonvaller eller nyder en tidlig morgenstund ved fjorden med solopgang og fugletælling.
Naturen er så værdifuld, at alle mennesker i hele verden er blevet enige om at stoppe tilbagegangen i naturens mangfoldighed; vi er enige om, at vi vil give en endnu mere rig natur videre til næste generation.
Desværre går det ad hekkenfeldt til.
Når vi spørger, hvad for en natur vi skal give videre, er det på nuværende tidspunkt snarere et spørgsmål om, om vores drikkevand skal renses for gift, inden vores børn drikker det, om gyllelugten skal hænge så tæt over landet, at alle skal til at have luftrensere i deres hjem, om haren er uddød i Danmark, eller om vi har sagt farvel til agerhønen og viben.
Det er den vej, vi går lige nu.
Det, der så med »Grøn Vækst« – som ministeren reklamerer for – blev opfattet som en gavebod med milde skattelettelser og bevidstløse liberaliseringer af landbruget, viste sig jo ikke at være en gavebod.
Ved nærmere eftersyn var det årtiets hadegave, ikke kun til naturen, men også til landbruget.
Når det glittede papir er væk, står vi tilbage med hadegaven, svigermors hjemmestrikkede sweater i forrige års modefarve, skæv i strikningen og med stumpede ærmer.
Landbruget har brug for langsigtet planlægning.
Landbruget har brug for mindre bureaukrati.
Men regeringen vælger både at køre zigzagkurs og hoppe fra tue til tue.
Det kan erhvervet ikke være tjent med.
Vand- og naturplanerne er jo faktisk et godt svar for både landbruget og naturen.
I stedet for bare at lave nogle gennemsnitsbetragtninger over hele landet og derefter sende reglerne ud til landmændene er det sådan, at man faktisk har gjort sig den umage at gå ud at sige: Det, vi er interesseret i, er, at naturen har det godt.
Det vil sige, at man starter ude i havene, man går ind i fjordene, og man følger vandløbene og siger: Hvordan har de det egentlig?
Hvad er naturens tilstand?
Hvad er den økologiske tilstand i vores vandløb?
Og når man først har konstateret det, går man op i de arealer, som leder vand ned til disse vandløb, og så fastsætter man regler, således at det har en konkret betydning i det lokale område.
Det er jo smart, men bliver det gennemført?
Næh, indtil videre er det 2 år forsinket i Danmark.
Vi står med en EU-retssag for døren, og det sidste, jeg har hørt fra regeringen, er, at fødevareministeren fuldstændig har fjernet grundlaget for vand- og naturplanerne.
Jeg har svært ved at se, at vi får ret mange forbedringer.
Det er sådan, at danske miljøteknologiske virksomheder har sendt os et brev i går aftes.
De ligger jo på det nærmeste på knæ for at få vedtaget de her vand- og naturplaner, så de kan komme i gang med at udvikle ny teknologi, og så de kan komme i gang med at skabe vækst og arbejdspladser.
Vi foreslår en naturplan for Danmark, en samlet, langsigtet naturplan frem mod 2020.
Vi foreslår en tredobling af økologien og ikke den der lalaplan, vi så fra fødevareministeren her til morgen.
Samtidig er det faktisk et erhverv, som har forstået at tredoble sin eksport og fået 32 pct. flere i beskæftigelse.
Det vil vi gerne understøtte med at sikre offentlige indkøb af økologiske varer, og vi vil understøtte det med 75 mio. kr. i omlægningsstøtte.
Regeringen kommer bare med lala.
Den har altid behandlet økologerne stedmoderligt, og det gør den også i dag.
Vi vil også gerne have lokale kvælstofkvoter.
Ikke de der generelle, omsættelige kvoter, regeringen kommer med, men lokale kvoter, så man kan udvikle de lokale, kreative løsninger i forhold til at sikre reduktion af kvælstof.
Vi vil også gerne have en kvote for giftforbruget for hver eneste bedrift.
Vi har nu set pesticidhandlingsplaner år for år være en stor fiasko.
Regeringen har lovet at reducere pesticidforbruget, og intet er sket.
Regeringen har lovet en ny afgift, og intet er kommet.
Vi har en lang række konkrete forslag til, hvordan vi gerne ser naturen bliver behandlet i Danmark.
Jeg har et forslag til vedtagelse.
Vil formanden gerne have, at jeg læser det op?
Det er et forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten står bag:
Forslag til vedtagelse »Folketinget opfordrer regeringen til - at fremlægge en bindende Naturplan Danmark med mere natur og biodiversitet i et foranderligt klima, - at sikre, at vand- og naturplanerne og den danske naturlovgivning bringes i overensstemmelse med EU-lovgivningen, og forhindre yderligere forsinkelser af vand- og naturplanerne, - at gennemføre kvælstofreduktioner lokalt ved hjælp af lokale kvoter og naturtiltag og lokalt samarbejde i stedet for omsættelige kvoter, - at fremlægge virkemidler til en tredobling af det økologiske areal inden 2020, - at regulere større husdyrbrug som industri med faste udlederkrav og placering i områder for større husdyrbrug, - at fremme landbrugets muligheder for bæredygtig energiproduktion, under hensyntagen til jordkvaliteten og jordens mulighed for at binde kulstof, - at indføre individuelle kvoter for pesticidanvendelsen for hver enkelt landbrugsbedrift, - at nedsætte en uafhængig kommission til udarbejdelse af forslag til løsning af landbrugets strukturelle og økonomiske udfordringer. Kommissorium forhandles mellem partierne inden april 2011.«
Det er altså en samlet opposition, Socialdemokraterne, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten, som står bag det her forslag.