runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Det er ikke noget nyt, at man har et ministerium, der tager sig af handelsforhold,
Det havde man også, da vi havde VK-regeringen.
Jeg husker ikke, hvornår man ikke har haft sådan et ministerium.
Så det er jo ikke et særligt SF-tiltag, at man nu har et sådan ministerium.
Jeg vil gerne spørge: Er der overhovedet nogen elementer i den vækstplan fra SF – en plan, der skulle give 75.000 nye arbejdspladser, og som man pralede med under valgkampen at man kunne få gennemført – der er blevet indført?
Det gælder f.eks. alt det med eksport af vandteknologi osv.?
Er der overhovedet noget af det, der er blevet realiseret?
Er der nogen af de arbejdspladser, der er blevet til noget endnu, eller var det bare tom luft?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Først vil jeg sige om sukkerafgiften, at det jo er en velkendt diskussion, som jeg også måtte svare Venstre for et øjeblik siden, at vi godt vil være med til at diskutere, om den afgift skal indføres eller ej.
Den er jo ikke blevet indført endnu, det bliver den først efter nytår.
Det, man kan mærke nu, er f.eks. de afgiftsstigninger, som den tidligere regering, herunder Lars Barfoeds parti, indførte i den tidligere skattereform, genopretningspakken og andre ting.
Det er det, man kan mærke nu.
Vi vil godt være med til at diskutere, om den skal indføres eller ej.
Vi vil også gerne diskutere det med De Konservative.
Men de forslag, vi har haft indtil videre til at finansiere det, er jo ikke faldet i god jord, så vi har til gode endnu at se, om det kan lade sig gøre.
Vi angriber ikke private job.
Vi vil gøre op med, at konkurrenceevnen rutsjede nedad under den regering, hr. Lars Barfoed var en del af.
Det gjorde den.
Fra start til slut gik det kun den gale vej.
Produktiviteten fulgte simpelt hen ikke med udviklingen i lønningerne.
Det må man gøre noget ved, og derfor investerer vi massivt i uddannelse, vi putter flere penge i infrastruktur, og vi laver faktisk også en del af den erhvervspolitik, som hr. Lars Barfoed efterlyser.
Vi spørger nemlig, om der er nogle områder, hvor vi kan nogle særlige ting.
Og er der nogle markeder, hvor vi rigtig gerne vil ind?
Så har vi et handels- og investeringsministerium, der knokler benhårdt på det.
Og vi bruger kræfter på at udvikle os inden for nogle af de her særlige teknologier, hvor vi står stærkt.
Jeg skal ikke afvise, at der er et tal, der er en smule anderledes end et tal, der stod i en plan på et tidspunkt, og end hvad hr. Lars Barfoed har hørt på et vælgermøde, men pointerne er sådan set gode nok og fremgår også af regeringens politik.
Så holder man fast i de aftaler, der er lavet.
Og skulle det ske for Enhedslisten, at man kom i regering på et eller andet tidspunkt, er jeg overbevist om, at Enhedslisten ville arbejde på den samme måde – det ville i hvert fald være klogest.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Så må vi jo bare i al stilfærdighed sige, at grunden til, at der i dag ikke er flertal for at løse det problem, er, at regeringen ikke vil.
For Dansk Folkeparti – og der kan tales meget om deres løben frem og tilbage – står lige nu nogenlunde det rigtige sted.
Og med Dansk Folkeparti har jeg det sådan, at når de står nogenlunde det rigtige sted, skal man slå til hurtigt, for de er hurtigt væk igen.
Så er kendsgerningen jo bare den, vil jeg gerne sige til hr. Jesper Petersen, at når der i dag ikke er flertal for at gøre noget ved det her, er det regeringen, der bærer ansvaret.
Og det vil sige, at det er regeringen, der bærer ansvaret for, at der næste år sker det, som Mattias Tesfaye meget præcist skrev i Politiken, nemlig at vi får et massivt lønpres; vi får tusindvis af danskere, som er røget ud af dagpengesystemet, og som ikke har nogen penge at leve for, og som derfor vil stille deres arbejdskraft til rådighed til nogle løn- og arbejdsvilkår, som ligger langt under det, vi er vant til i Danmark.
Og det er jo også et angreb på forsvaret for danske lønmodtageres vilkår, præcis ligesom det, som Venstre og Dansk Folkeparti lægger op til, når de vil have forhindret, at man kan kæmpe for ordentlige overenskomster.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Egentlig sad jeg og tænkte på, om hr. Jesper Petersen ikke rigtig holder af at få serveret rødkål til sin flæskesteg, for Socialistisk Folkeparti har jo medvirket til at udvide grundlaget for sukkerafgift, så selv glas med rødkål skal stige i pris til 23 kr.
Det betyder jo, at der er 138 medarbejdere på Beauvais, som nu frygter for deres arbejdspladser.
I alt truer den sukkerafgift alene 5.000 arbejdspladser i Danmark.
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at stort set alle de ryk, Socialistisk Folkeparti tager med politiske initiativer, er angreb på de private arbejdspladser i Danmark.
Det giver mig endnu mere anledning til eftertænksomhed, når jeg husker tilbage på valgkampen, da SF'ere turede rundt i landet og fortalte, at de sandelig havde en plan, der nærmest ved et fingerknips ville skabe 75.000 nye arbejdspladser i Danmark, bl.a. ved at man skulle eksportere vandteknologi.
Jeg vil gerne spørge hr. Jesper Petersen: Når man nu i valgkampen havde så genial en plan, der kunne skaffe 75.000 arbejdspladser i en ny vækstplan, bl.a. ved eksport af vandteknologi, hvad er der så blevet af den?
Hvorfor syntes regeringspartnerne ikke rigtig, at det var en god idé, eller viste virkeligheden, at alt det, SF gik og sagde i valgkampen, var luft?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-10-09:
Jeg vil godt starte med at rose.
Det er selvfølgelig ikke så normalt for tiden for en trængt regering og i særdeleshed for en minister for et relativt trængt parti at få ros, men jeg vil godt rose ministeren og regeringen for et fornuftigt lovforslag.
Det følger jo op på den digitaliseringsstrategi, der blev aftalt sidste år, og som var et initiativ fra VK-regeringen med det formål at lave en demokratisk digitalisering.
Det er ikke en obligatorisk digitalisering forstået på den måde, at vi bare vil tvinge det ned over hovederne på folk, men det er en digitaliseringsstrategi, som handler om, at man bruger digitalisering, altså it, mest muligt overalt i den offentlige sektor.
Det her element er jo en del af det på erhvervs- og vækstministerens område.
Det er et godt forslag, som Det Konservative Folkeparti helt klart kan støtte.
Det vil medføre administrative besparelser for virksomheder og borgere.
Det vil gøre livet lettere for virksomhederne i Danmark.
Jeg vil ikke helt overdrive effekten af det, men der er hvert fald en effekt i, at man nu skal kommunikere digitalt, og at det ikke mere foregår på print, på papir og alle mulige andre ting.
Så er det jo også med til at fremme it-penetrationen i Danmark.
Det her vil give et ekstra incitament til, at flere vil benytte sig af de redskaber.
Så alt i alt er det et godt forslag, som Det Konservative Folkeparti bakker hundrede procent op om.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-10-09:
Jamen det handler jo bare om, at når det offentlige nu gennemfører hele den her digitaliseringsstrategi, så skal man ikke have et parallelt embedsmandsapparat ved siden af, som beskæftiger sig med dem, der måtte ønske at sende tingene ind på papir.
Jeg synes, det er fint, at det er obligatorisk, så vi ikke skal have sådan et parallelt embedsmandsapparat, som behandler papir.
Det er jo til syvende og sidst til gavn for både virksomhederne og skatteyderne, at det her kan gøres mere effektivt digitalt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-09:
Jamen nu ved jeg ikke, om hr. Ole Birk Olesen synes, at han spilder sin tid.
Så kunne han jo vælge ikke at stille op til Folketinget.
Det er et sted, hvor vi diskuterer lovforslag og meninger og holdninger og alt muligt andet, så jeg synes egentlig, det er ganske fair, at man gør det på den måde.
Men hvad synes Liberal Alliance egentlig om det her med, at man bruger ordet »obligatorisk« og ikke nævner, at det jo sådan set er tvang?
Det er jo tvangsregulering.
Så kan man kalde det et pænere ord og sige, at det er obligatorisk, ligesom vi har obligatoriske fag i folkeskolen og alle mulige andre steder.
Men når der står obligatorisk, så må man også have lov til at forholde sig til, at det er det samme som at lovregulere.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-10-09:
Jeg ved ikke rigtig, hvad det er Dansk Folkeparti forestiller sig man kunne gøre her.
Altså, Folketinget udlægger en strategi, som handler om, at kommunikationen mellem virksomheder og myndigheder skal foregå digitalt.
Og så bemyndiger Folketinget ministeren til sådan mere konkret at gennemføre den strategi.
Alternativet ville jo være, at vi skulle samles hernede for hvert område, hvor der sker en overgang fra papirkommunikation til digital kommunikation.
Der er i alt 68 – tror jeg, det er – områder, og for hvert af dem skulle vi så diskutere, hvorvidt det ville være godt eller skidt og i øvrigt alle sammen mene, at det var godt.
Så det ville give rigtig mange meget enslydende behandlinger af noget, som vi ikke behøver at spilde vores tid på.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-10-09:
Jeg vil starte med at sige, at vi fra Liberal Alliances side støtter lovforslaget.
Vi ser det som en naturlig forlængelse af den teknologiske udvikling, der finder sted i samfundet, at virksomheder og myndigheder i dag – med fordel for begge parter – kan kommunikere digitalt frem for at kommunikere på papir.
Jeg vil lige bruge ganske kort tid på at adressere nogle af de problemstillinger, som Dansk Folkepartis ordfører, hr. Hans Kristian Skibby, nævnte heroppefra.
Hr. Hans Kristian Skibby siger, at det jo er et problem, at virksomhederne på en eller anden måde bliver tvunget til nu at kommunikere digitalt i stedet for at kommunikere på papir, og at det derfor på en eller anden måde er problematisk.
Men sådan er jo nu engang bare udviklingen.
Vi kan heller ikke længere kommunikere med det offentlige via brevduer eller hestedroscher, som vi sender af sted med post osv., og det må virksomheder og det offentlige jo egentlig bare leve med og så glæde sig over, at de ikke behøver det længere.
At forestille sig, at vi, når der kommer sådan nogle nye teknologier, skulle bevare de gamle i meget lang tid, fordi der på en eller en måde skal være et frit valg, synes jeg ville være en unødig omkostning at pålægge skatteyderne, må jeg sige.
Den anden indvending, som hr. Hans Kristian Skibby havde, var, at lovforslaget bemyndiger ministeren til at gennemføre det her, i stedet for at hver enkelt element skal ned i Folketingssalen.
Der vil jeg bare gerne sige tak for, at vi her i Folketingssalen ikke skal beslutte den slags ting om, hvordan kommunikationen på bestemte områder skal foregå mellem virksomheder og myndigheder, men at vi siger til ministeren, at det må han gerne udfærdige med den hensigt, at tingene skal foregå digitalt i stedet for at foregå på papir.
Det synes jeg er en god arbejdsdeling, så vi støtter lovforslaget.
Stine Brix (EL), 2012-10-09:
Jeg skal på vegne af Enhedslisten sige, at vi også kan støtte forslaget.
Når vi tidligere har været kritiske over for dele af den fælles offentlige digitaliseringsstrategi – f.eks. vedrørende digital post – skyldes det, at vi kan se, at der er en gruppe af borgere, som ikke er parate til at bruge it eller ikke har adgang til it, og at der kan være sager, hvor man som borger skal have kontakt med myndigheder og er i en sårbar situation, hvor der kan være behov for, at man sidder over for et andet menneske frem for kun at kommunikere digitalt.
Når vi ser på det forslag, der ligger her, og som hidrører Erhvervsministeriets område, kan vi se, at det vedrører kommunikationen mellem virksomheder og offentlige myndigheder.
Her kan vi sagtens se en række fordele, og her kan vi stadig have en intakt retssikkerhed.
Vi synes, det er ganske fornuftigt, at kommunikationen mellem virksomheder og de offentlige myndigheder bliver lettet, og at der bliver skabt bedre mulighed for at kommunikere digitalt.
Derfor kan vi som sagt sagtens støtte forslaget.
Jeg har to bemærkninger: Den ene er, at jeg synes, det er vigtigt, at man husker på at sikre en høj grad af brugervenlighed.
Især når vi har at gøre med et obligatorisk digitaliseringsprojekt, kan man sige, at der jo ikke er samme incitament fra de offentlige myndigheders side til at udvikle tilstrækkelig brugervenlighed, og derfor er det uhyre vigtigt, at man holder sig det for øje.
Vi har desværre også set mange offentlige digitale løsninger, som f.eks. ikke har kunnet kommunikere med alle typer af it-platforme eller forskellige typer af browsere, og derfor er det vigtigt, at vi holder fast i princippet om åbne standarder.
Den anden bemærkning er, at jeg vil tilslutte mig bemærkningen fra SF's ordfører om forbrugerklager.
Vi ser positivt på det, hvis der som minimum bliver mulighed for undtagelser i stil med de undtagelser, der er vedrørende digital post.
Tak for det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-10-09:
Jeg er blevet udstyret med en lille tale fra vores erhvervsordfører, fru Annette Vilhelmsen, som desværre ikke kan være her i dag.
Jeg skal sige følgende: Ud over at forslaget her er en nødvendig del af strategien om digitaliseringen af kommunikationen med det offentlige, ser vi i SF en række specifikke fordele ved forslaget.
En helt afgørende faktor ved forslaget her er, at det styrker dansk erhvervsliv og konkurrenceevnen, samtidig med at det mindsker administrativt bøvl og sørger for hurtigere sagsgange, så man ikke skal vente flere dage på, at postbudet kommer med et svar.
Det er alt sammen noget, der med til at give dansk erhvervsliv en fordel, og det er der altså brug for i en tid med lav vækst og svære økonomiske forhold.
Samtidig lægger vi i SF vægt på, at der er blevet udformet tilbud til mindre it-parate virksomheder.
Det er rigtig vigtigt, at vi ikke løber nogen virksomheder over ende med en udvikling, som de i særlige tilfælde ikke helt kan følge med, og det er der taget hensyn til i forslaget her.
Med fritagelses- og overgangsordninger sikres en mere glidende overgang, og samtidig stiller staten rådgivning og hjælp til rådighed.
Og det ser vi positivt på.
Herudover er det glædeligt, at de svageste forbrugere også medtænkes.
Det er essentielt, at alle borgere har mulighed for at indgive klager til eksempelvis Forbrugerombudsmanden, også selv om de ikke har kompetence til eller mulighed for at gøre det digitalt.
Forslaget styrker altså konkurrenceevnen, det mindsker de administrative byrder, og så sørger det for, at både borgere og virksomheder kan få nogle hurtige svar fra de myndigheder, de henvender sig til.
Samtidig medtænkes de svageste borgere og de virksomheder, som har brug for tid og hjælp.
Derfor kan vi i SF med tilfredshed støtte det her forslag.
Andreas Steenberg (RV), 2012-10-09:
Med det her lovforslag letter vi byrderne for både erhvervslivet og for ministerierne, for vi sparer nemlig penge i det offentlige ved at indføre obligatorisk digital indberetning for virksomheder og borgere på Erhvervs- og Vækstministeriets område og på Økonomi- og Indenrigsministeriets område, hvad angår indberetning til Danmarks Statistik.
Virksomhederne skal i forvejen indberette.
Nu skal det bare foregå digitalt for at spare penge for virksomhederne og det offentlige.
Virksomhederne kommer til at spare penge, fordi de ikke er afhængige af åbningstider og ikke skal printe ud, men bare kan bruge computeren.
Samtidig kan staten spare penge, fordi man ikke skal sidde og taste det hele ind.
Der er altså tale om en ren win-win-situation for både virksomhederne og det offentlige.
Hvis vi tager moderne metoder i brug, kan der spares milliarder af kroner i det offentlige.
På den måde kan vi få mere for pengene eller undlade at hæve skatterne for at finansiere velfærd.
Digital kommunikation er økonomisk ansvarligt, smartere og mere fleksibelt.
Regeringen vil derfor modernisere og digitalisere; simpelt hen for at få mere velfærd for pengene.
Det hele foregår med oplysning og med penge til oplysning til virksomhederne, og der er også lagt op til, at det skal foregå i et tempo, så teknologien kan følge med.
Radikale Venstre er rigtig glade for det her lovforslag.
Vi tror på, at det sparer penge for både erhvervslivet og staten.
Derfor kan vi støtte lovforslaget.
Ole Sohn (SF), 2012-10-09:
Tak for den positive modtagelse af lovforslaget.
Man kan sige, at det her lovforslag udmønter regeringens målsætning om, at al skriftlig kommunikation mellem borgere, virksomheder og det offentlige skal foregå digitalt inden udgangen af 2015.
Det indebærer også, at virksomhederne allerede fra 2012 og snarest derefter, når den nødvendige lovgivning og de effektive løsninger er på plads, vil kunne indberette digitalt til myndighederne.
Øget digitalisering giver store gevinster for samfundet og bidrager til en effektiv opgavevaretagelse i det offentlige såvel som bredt i det danske samfund.
Obligatorisk digital kommunikation reducerer således virksomhedernes administrative byrder i både tid og penge og hjælper dem med at følge med i den digitale udvikling.
Samlet giver det en væsentlig konkurrencefordel og medvirker til at fremme vækst og fremgang for dansk erhvervsliv.
Med obligatorisk kommunikation opnår vi derfor tre ting.
For det første fremmer vi en hurtigere kommunikation mellem virksomhederne og det offentlige.
For det andet sikrer vi en hurtigere og mere effektiv service fra myndighedernes side.
For det tredje optimerer vi arbejdsgangene hos både virksomheder og myndigheder.
Formålet med lovforslaget er at skabe et hjemmelsgrundlag til, at der kan fastsættes nærmere regler for digital kommunikation i løbet af 2013.
I takt med at de tekniske løsninger kommer på plads, skal virksomhederne foretage al skriftlig kommunikation digitalt på Erhvervs- og Vækstministeriets område.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-09:
Jeg vil næsten sige, at det havde hr. Ole Birk Olesen jo nok forventet.
Ellers ville han nok komme herned senere og bebrejde mig, at jeg ikke havde stillet nogle spørgsmål til ham.
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Birk Olesen, at jeg ikke lige var klar over, at der skulle diskuteres brevduer i dag.
Men vi tager da gerne en diskussion om brevduer og hestehviskere.
Men det var ikke det, der var en del af min kritik af det her.
Jeg siger jo faktisk, at vi egentlig dybest set også støtter det her lovforslag, men vi er bare lidt lorne ved det her med, at det igennem hele den her lov ser ud til, at man giver en endnu større ministerbeføjelse.
Jeg synes egentlig også, at det er lidt underligt, at Liberal Alliance overhovedet kan finde på at støtte det, al den stund at man jo i hvert fald fra Liberal Alliances side mange gange og ved talrige lejligheder har sagt, at man går ind for, at det skal være parlamentarismen, som styrer Danmark.
Og det er jo altså ikke parlamentarisme, når man i stigende omfang tager bemyndigelsen væk fra Folketinget og lægger den over til en eller anden tilfældig minister for et eller andet tilfældigt område.
Det er det, der sådan set sker med det her lovforslag, og det er grunden til, at vi også tillader os at tage fat på den del af bekymringen.
Martin Lidegaard (RV), 2012-10-09:
Der må jeg give hr. Per Clausen helt ret.
Jeg er enig i, at det er det, de videnskabelige anbefalinger sådan set indikerer, og det er også stadig mit håb, at vi kan få overbevist de andre EU-lande om det.
Der er enkelte af de store, der er enige med os, men ellers må jeg nok sige, at der er lidt lang vej igen, før vi kan få ændret det i EU.
Det må jeg anerkende er rigtigt.
Så med den nuance håber jeg vi kan slutte fredeligt i dag.
Per Clausen (EL), 2012-10-09:
Tak til ministeren for næsten kun gode svar.
Det er jeg meget glad for.
Jeg er særlig glad for, at ministeren også er opmærksom på problemstillingen omkring biomasse og CO2-reduktion.
Der er bare en enkelt ting, jeg har lyst til sige til ministeren, og det er, at der ikke er tale om at slå automatpiloten til, når man vil finde noget at kritisere EU for.
Sagen er jo, at det lyder vældig flot, at man i EU vil reducere CO2-udslippet med 20 pct. i 2020, men ministeren ved lige så godt som jeg, at hvis man skal overholde 2-graders-målsætningen, som jeg også ved ministeren går ind for, skal de industrialiserede lande jo op på mellem 25 og 40 pct.s reduktion.
Det vil sige, at EU – som jeg er enig i er mindre ikkeambitiøs end en række andre aktører – jo ikke leverer det, der skal til.
Men jeg synes nu, der kan være grund til at være kritisk over for EU i forhold til det, vi skal op på.
Ikke så meget i forhold til alle mulige andre aktører, men i forhold til det, vi skal op på, synes jeg der kan være grund til stadig at hejse flaget og sige, at det ikke er godt nok.
Mike Legarth (KF), 2012-10-09:
Tak for det.
Det vi drøfter her er implementeringen af EU's ændringsdirektiv for CO2-kvoteordningen.
Og alle de tiltag, der er beskrevet, synes vi peger i den rigtige retning med hensyn til prissætning for den forurening, der foregår.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti forslaget.
Det er en harmonisering af ordningen inden for EU-landene, og det, vi især hæfter os ved, er, at gratiskvoter kommer med – der bliver reguleret for dem – og at flytrafikken bliver inkluderet, så der kommer et fast regelsæt for det.
Det sikrer en effektiv kvoteordning som et vigtigt virkemiddel til at reducere udledningen af drivhusgasser.
Det er jo sund fornuft, og derfor støtter Det Konservative Folkeparti det.
Villum Christensen (LA), 2012-10-09:
Tak for det.
Liberal Alliance synes, at intentionen med dette lovforslag er rigtig.
Man er nødt til at sikre en vis knaphed på markedet, hvis det her kvotesystem skal give mening.
Og vi synes, det giver mening, at CO2-reduktionen finder sted der, hvor den er billigst, da Vorherre, eller hvem der sidder deroppe, naturligvis er ligeglad med, hvem der er synderen – for at blive i sproget.
Miljøproblemer er jo globale, og med dette system vil europæiske virksomheder være omfattet af samme tildelingsregler, uafhængigt af hvilket land de er placeret i.
Det er jo godt.
Når dette er sagt, bør logikken være, at når vi investerer i vedvarende energi – vind, sol m.v. – må prisen for reduktionen af et ton CO2 ikke være højere, end hvad prisen er på den pågældende kvote, hvor det hele som bekendt opererer i et nulsumsspil.
Det er selvfølgelig her, vi er lidt kritiske, eller hvor vi synes, at kæden hopper af i vores hoveder.
For vi har jo valgt en energipolitik – bl.a. med udbygning af de mange vindmøller – hvor vi har valgt at betale flere hundrede procent mere for CO2-reduktion end det, som er nødvendigt, med det resultat, at vi frivilligt og sådan set også med stolthed i virkeligheden gør det modsatte af det, som er hovedbegrundelsen for kvotesystemet, nemlig at få så prisbillig en CO2-reduktion som muligt.
Nok om det, det er blot en lille krølle, jeg synes skulle med.
CO2-kvotesystemet, som det her er fremlagt, synes vi er positivt, og vi tilslutter os det.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-10-09:
Tak for det.
I denne sag taler jeg også på vegne af Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti.
Lov om CO2-kvoter gennemfører direktiv 2009/29/EF.
Med gennemførelsen af direktivet forbedrer og udvider vi ordningen for handel med CO2-kvoter i EU.
En af de meget gode effekter af forslaget er, at vi får fastsat en samlet CO2-kvote-mængde i EU.
Det betyder, at vi som konsekvens af det her forslag, der jo altså gennemføres på europæisk niveau, må forvente, at mange af de omfattede virksomheder fremover skal købe deres CO2-udlednings-tilladelser.
Dermed er vi på vej derhen, hvor vi gerne vil være, nemlig at CO2-reduktionerne sker dér, hvor det bedst kan betale sig.
Det hilser vi velkommen.
Det er også vores opfattelse, at dette system i særlig grad vil tilgodese det energieffektive danske erhvervsliv, og det hilser vi også velkommen.
Vi mener, at vi med denne lov og dette direktiv retter en stor fejl i arkitekturen omkring køb og salg af CO2-kvoter.
Det er selvfølgelig værd at huske på, at det, at arkitekturen er i orden, ikke er det samme, som at priserne når det omfang, der skal til, for at vores klimaudfordringer bliver løst.
Så vel hilser vi dette redskab velkommen, men det er ikke, fordi vi i den anledning vil begynde at hvile på laurbærrene.
Vi er glade for det foreliggende forslag og støtter det, men vi mener ikke, at vi alene på den måde når i mål med at få nedbragt vores CO2-udledning.
Endelig vil jeg hæfte mig ved, at lufttrafikken med dette forslag bliver involveret i CO2-kvote-handelen.
Det hilser vi også velkommen.
Så vi tre partier støtter forslaget.