runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Men når jeg ikke kan svare på, hvordan et kontanthjælpsloft nøjagtig skal se ud, er det, fordi vi ikke er færdig med det arbejde, men vi siger, at det selvfølgelig som minimum skal have den samme effekt som det kontanthjælpsloft, vi havde, da vi havde regeringsansvaret, og som jo medførte, at det i højere grad kunne svare sig at tage et arbejde.
Lone Loklindt (RV), 2014-09-09:
Det er jo pudsigt, at de i Venstre tror, at man kun tager arbejde, hvis man tjener en krone ekstra ved det.
Der er rigtig mange grunde til at tage arbejde i det her land.
Men jeg vil gerne alligevel have ordføreren til at sige noget mere om, hvad det er i kontanthjælpssystemet, der reelt er et problem.
Det er jo en midlertidig ydelse, som folk får, hvis de er trængende.
Hvad er det egentlig for nogle ydelser, man vil fjerne med det?
Julie Skovsby (S), 2014-09-09:
Det var et meget lidt præcist svar på et meget enkelt spørgsmål, nemlig hvem det er, der skal holde for.
Hvor er det, der ikke skal bruges flere velfærdskroner?
Det er jo det, Venstre mener, nemlig at der ikke skal bruges en ekstra velfærdskrone i Danmark.
Og hvis udgifterne til sundhed stiger – det er vi alle sammen enige om er virkeligheden – hvor er det så, at besparelserne skal slå igennem?
Hvor er det?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Det, der er udfordringen, er, når man tager både de direkte ydelser og de indirekte ydelser og summerer dem op, at der, hvis du får et arbejde, f.eks. er nogle ydelser der falder bort, så du selv skal betale for de ydelser som alle andre.
Det betyder, at for at du netto kan have det samme tilbage, skal du op og tjene 35.000 kr., hvis begge er på kontanthjælp, for at det kan betale sig.
Det er det, det handler om.
Det er det, som jeg også håber at De Radikale en dag vil forholde sig til, fordi det er rigtig nok, heldigvis, at der er mange danskere, der tager arbejde, fordi de gerne vil ud at arbejde og ikke kun på grund af økonomi, men i min virkelighed er der også mange, der kigger på, om det kan betale sig, og det er måske meget menneskeligt naturligt, at man overvejer, om man har en gevinst ved at stå op om morgenen og køre på arbejde, eller om man decideret taber penge på det.
Hvis De Radikale vil forblive i troen på, at folk gladeligt kører langt, står tidligt op, selv om de mister nogle tusind kroner om måneden ved at gøre det, så er det et problem for De Radikale.
Da jeg var på talerstolen før, var jeg lidt inde på, at der er en total mangel på sammenhæng mellem det, Socialdemokraterne siger, og så den virkelighed, der er i forhold til de aftaler, som regeringen indgår med bl.a. kommunerne.
Og mit spørgsmål er: Hvad har det set med hr. Jesper Petersens øjne haft af konsekvenser, at der har været et udgiftsstop i den kommunale økonomi på serviceområdet i 2011, 2012 og 2013?
Socialdemokraterne prøver at tegne et billede af, at det vil medføre meget, meget store konsekvenser, hvis der ikke bliver tilført nye midler, og man i stedet for prøver at bruge de mange, der er, fornuftigt og bedre.
Gælder de konsekvenser også her i 2011, 2012 og 2013?
Kan vi få sat nogle ord på?
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Venstre vælger meget behændigt konsekvent at fokusere på kommunerne og overser ligesom, at der inden for regionerne og staten jo er brugt flere penge det seneste år.
Det har der været råd til, på trods af at vi også har skullet rette op på økonomien, efter vi kom til, altså efter Venstre.
Der har faktisk været råd til at bruge mere, især på sundhed og på uddannelse.
Og hvis man nu leger, at Venstre havde vundet valget i 2011 og havde skullet lave de samme forbedringer inden for sundhed og uddannelse – øge optagene, bruge mere på SU og bruge mere på sundhed inden for regionerne, men at der altså skulle have været nulvækst – så skulle man i år have sparet for knap 13 mia. kr. i kommunerne.
Sådan er sammenhængen, når man vil have et samlet udgiftsstop, som det kaldes, og når der skal være nulvækst.
Vi har så igen og igen forsøgt at få nogle svar på, hvordan det egentlig skal hænge sammen.
Hvor er det, man vil skære ned?
Og de svar får vi simpelt hen ikke.
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Jamen nu er problemet bare, at det er hr. Jesper Petersen, der gang på gang har sagt, at hvis man ikke lader en af verdens største offentlige sektorer vokse, går det ud over børnene og de ældre, for så vil de skulle klare sig for det samme, som der er.
Det er altså den præmis, som hr. Jesper Petersen selv kommer med.
Jeg påpeger så, hvad virkeligheden er, nemlig at kommunerne under den siddende regering har haft uændret økonomi i 2011, 2012 og 2013.
Hvad er der så sket i forhold til de ældre og i forhold til børnene?
For det er det, hr. Jesper Petersen gerne vil diskutere.
Og så er svaret: Lad os kigge på noget andet.
Nej, lad os prøve at kigge på den præmis, hr. Jesper Petersen selv stiller op, og fortæl mig så, hvad konsekvenserne under den siddende regering har været for de ældre og børnene.
Hvor slemt har det været?
Tina Nedergaard (V), 2014-09-09:
Samtidig frigør vi ressourcer til skatte- og afgiftslettelser, hvilket erhvervslivet jo kalder på, for at skabe private arbejdspladser.
Det, jeg synes er interessant, er, at retorikken fortsætter, nøjagtig som den var før sidste valg: Der er en stribe af gyldne løfter, som man så ikke agter at indfri.
Før valget stod hr. Jesper Petersen og hans beslægtede i S og SF og fremhævede, at man ville komme med tolærerordning og færre i klassen, og det skulle være bedre og billigere – i hvert fald emotionelt – at passe børnene derude, fordi det skulle være lettere.
Hvis vi ser på, hvad man har gjort ved folkeskolen lige siden – inden man hykler for meget om, hvad kommunerne skal bære af opgaver – så ser vi, at man i stigende grad har indført inklusion i forhold til tidligere, vi har større indvandrerproblemer på skolerne, vi har mindre forberedelsestid til lærerne, vi har i gennemsnit flere i klasserne, vi har højere faglige krav, vi har krav om flere timer, og vi har strukturtilpasning ude i landsbysamfundene.
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Altså, et udgiftsstop betyder, at vi vil regulere budgetterne år for år med den lønstigning, der er i samfundet, og den prisstigning, der er på varer.
Og det råderum, der så skabes, når man ser på mellemfristede fremskrivninger, ønsker vi at bruge til at skabe vækst og beskæftigelse i den private sektor.
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Ja, men det lyder som det, vi har hørt før.
Og jeg vil egentlig gerne foreholde ordføreren et citat fra det udspil, der kom i går.
Det fremgår om nulvækst, at: Det offentlige forbrug vil altså blive fremskrevet med pris- og lønudviklingen, men samlet set skal der hverken bruges flere eller færre kroner næste år.
Så vil jeg gerne spørge: Er det korrekt forstået, at når I kan fremlægge et finanslovsudspil, hvor der både er nulvækst og øgede udgifter på sundhedsområdet, er det, fordi I tilsvarende reducerer det offentlige forbrug, altså ingen ekstra udgifter til velfærd?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Det er fuldstændig korrekt, at hvis man ikke vil øge en af verdens største offentlige sektorer og man gerne vil prioritere f.eks. sundhed, så må man jo prioritere noget andet ned, og det er bl.a. også derfor, vi foreslår, at vi holder os til FN's målsætning om udviklingsbistand.
Vi synes ikke, at vi skal give mere, end FN anbefaler – også fordi vi sådan set, selv om vi går ned på FN's målsætning, stadig væk vil være en af de nationer, der giver mest – altså, der vil kun være fire andre lande, der giver lige så meget, som vi gør.
Så det hedder at prioritere.
Det tror vi er sundt, især fordi det vil efterlade et politisk råderum og et økonomisk råderum til, at man kan gøre noget for at øge konkurrencekraften i det her land.
Hvorfor er det vigtigt?
Det er vigtigt, for hvis ikke vi forbedrer de konkurrencevilkår, som vores danske arbejdspladser har, så forsvinder de i stort antal, og der kommer i hvert fald ikke nye til.
Og vi har også brug for at skabe flere arbejdspladser, især efter den økonomiske krise, som ramte Danmark, og hvor godt og vel 200.000 arbejdspladser forsvandt i Danmark.
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Jeg forstår Venstres finanslovsudspil sådan, at der skal ske et løft på sundhedsområdet, altså en realvækst, også hen over årene.
Vil ordføreren bekræfte det?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Ja, det kan jeg meget nemt bekræfte.
For det, vi lægger op til, er jo, at vi bruger 1 mia. kr. på bl.a. en kræftpakke 4, og de udgifter vil jo være varige udgifter som følge af de ekstra tiltag, man tager inden for patientrettigheder, og tiltag, man tager inden for kræftområdet.
Og den finansiering, vi har fundet, er også varig.
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Så sundhedsområdet skal altså fuldstændig friholdes fra alt, hvad der hedder afgiftsstop, nulvækst eller noget som helst andet.
Betyder det også, at politiet skal udelukkes fra nulvækst og udgiftsstop?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Jeg forholder mig til vores forslag her for 2015 sådan, at hvis det i forbindelse med de tiltag, vi lægger frem at man kan gøre, også i forhold til en bandepakke, er varige udgifter, der vil være, så har vi også en varig finansiering.
Men for også at vende tilbage til det tidligere spørgsmål vil jeg sige, at ligesom regeringen lægger op til, at der skal være en produktivitetsudvikling, f.eks. inden for sundhedsområdet, er det også noget, vi altid vil have med.
For det er en god idé, at man hele tiden prøver at kigge på, om de mange penge, man i forvejen har, kan bruges bedre.
Og på lige præcis sundhedsområdet har det jo vist sig – både under den her regering og også, da vi havde ansvaret i VK-regeringen – at de har været rigtig, rigtig gode til at få en øget produktivitet, altså at få flere behandlinger ud af de samme penge.
Rasmus Prehn (S), 2014-09-09:
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at på sundhedsområdet gælder nulvæksten ikke.
Når det kommer til politiet, er man måske parat til at lave besparelser.
Men er der andre velfærdsområder, som Venstre er parat til at friholde for nulvækst?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Jeg vil lige sige, for at der ikke opstår en misforståelse, at det, at man har et udgiftsstop, ikke betyder besparelser.
Det betyder, at hvis man ikke gøre andet, vil man jo alt andet lige kunne have det samme antal betjente ansat, som man har i dag.
Det er klart, at når det kommer til en diskussion om, hvorvidt man skal låse den offentlige sektor fast i beton, må vi sige, at det vil være helt skørt, for så vil man jo skulle lovgive imod, at f.eks. den socialdemokratiske borgmester på Bornholm udliciterer nogle opgaver, sådan som hun har gjort.
Det ville jo være helt skørt.
Men den økonomi, som der vil være i årene fremover i forhold til den offentlige sektor, vil muliggøre, at man kan have det samme antal offentligt ansatte.
Jesper Petersen (S), 2014-09-09:
Tak for det.
Diskussionen om nulvækst er jo meget central.
Frem mod 2020 vil regeringen bruge 20 mia. kr. mere på velfærd.
Kan hr. Peter Christensen bekræfte, at Venstre vil bruge netto 0 kr. mere på velfærdsområder sammenlignet med regeringen?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-09-09:
Forslaget her er ødelæggende for små selvstændige.
Det er forunderligt, at flere partier i Folketinget vil gøre det mere besværligt at være selvstændig, gøre det mere besværligt at være virksomhed.
Her forsøger man at lukke et meget lille hul, og det hul skal vi også have lukket, med et meget stort plaster.
Det betyder, at vi med indgrebet her over for virksomhedsordningen rammer områder af erhvervslivet, som ikke udgør nogen trussel, fare, noget problem eller på nogen som helst måde opfører sig uhensigtsmæssigt.
Så forslaget her har altså kun en effekt: Det bliver mere besværligt at være selvstændig erhvervsdrivende i Danmark, det bliver mere besværligt at drive virksomhed.
Sagen er den, at iværksættere jo ofte vil have en negativ indskudskonto, fordi de i de første år – og det siger sig selv, hvis man er nyetableret – ikke har de store skattemæssige overskud.
Normalt vil de så kunne leve af virksomhedens kredit, begynde at tjene penge og betale skat, og så udjævner man jo så indkomsten.
De sparer op i de fede år, og så har de til de magre år.
Men det bliver altså rigtig svært nu, fordi iværksætteren ikke længere vil få lov til at spare op, hvis indskudskontoen er negativ.
De personer, som grundet de senere års dårlige økonomi har fået en negativ indskudskonto, får alt for svære vilkår.
Fordi de tjener deres penge i virksomheder, så har de ikke mulighed for at indskyde private midler, fordi deres private midler stammer fra virksomheden.
De er så hæmmet af en negativ indskudskonto, og i virkeligheden prøver de bare at konsolidere deres virksomhed.
Forslaget her er også reelt en slags dobbelt beskatning, og den her anvendte systematik strider altså også imod de almindelige principper, man jo hele tiden har efterlevet med hensyn til virksomhedsordningen.
Så vi fra konservativ side er inderligt imod forslaget og kan ikke forstå, at gode venner kan finde på at stemme for sådan et forslag, som gør det sværere at være iværksætter og selvstændig i Danmark, hvor vi egentlig har brug for det stik modsatte.
Vi har brug for at forkæle iværksætterne og de selvstændige, så de får nogle bedre vilkår.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-09-09:
Nu kan det efterhånden ikke undre nogen, at De Konservative hellere vil lade et skattehul på en milliard være, hvor folk kan flytte privat gæld over i en virksomhed, end at de vil lukke det skattehul.
Men jeg kunne godt tænke mig, når ordføreren nu er i gang med at berige os med det, at han kunne fortælle os, at der er en minimumssats, og at der i forbindelse med den behandling, vi har haft af lovforslaget i udvalget, også er stillet en minimumssats.
Kunne ordføreren, når han nu taler om de her små iværksættere, der bliver ulideligt hårdt ramt af det her indgreb, ikke berige os med at fortælle os lidt om det?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-09-09:
Det er rigtigt, at forslaget har ændret sig fra det oprindelige, meget bombastiske forslag til et forslag med nogle dispensationer og nogle ændringer.
Men summa summarum, når man ser på konklusionen, bliver det sværere at være iværksætter, det bliver sværere at etablere virksomhed, og det bliver i det hele taget sværere at være selvstændig erhvervsdrivende.
Der er et hul, som vi også har sagt at vi ville være med til at lukke – og det sagde vi også indledningsvis til skatteministeren – men det her er et meget stort plaster, som man vil dække hullet med, hvilket er meget symptomatisk for den sådan noget erhvervsfjendtlige tilgang, man har til det.
Her prøver man at ramme så mange som muligt i stedet for at prøve at ramme kirurgisk ned på det hul, som skal lukkes.
Så det her er et stort problem for de selvstændige og for alle iværksættere.
Vi har været i tæt dialog med den tidligere skatteminister om det her og har fortalt, hvad vi mener.
Vi er nemlig imod den ændring.
Vi vil ikke gøre det mere besværligt at være iværksætter eller at være selvstændig i Danmark.
Altså det, som Danmark har brug for, er jo, at der er nogle flere iværksættere og nogle flere selvstændige, som har lyst til at etablere virksomhed og skabe nogle jobs.
I stedet for at fokusere på, hvordan man bruger en masse penge, vil vi hellere have, at der bliver skabt nogle arbejdspladser.
Så vores intention er selvfølgelig at få det ændret, hvis der kommer et nyt blåt flertal, hvad vi selvfølgelig håber på.
Der er et af de punkter, som vi har, og noget af det, som vi gerne vil arbejde for, det, at der skal være flere selvstændige, og at der skal være bedre vilkår for det at drive virksomhed i Danmark.
Benny Engelbrecht (S), 2014-09-09:
Jeg noterer mig selvfølgelig, at hr. Brian Mikkelsen som ordfører for Det Konservative Folkeparti indikerer, hvorfor man ikke har været en del af aftalen, og det respekterer jeg selvfølgelig fuldstændig.
Men jeg synes også lige, jeg vil tillade mig at tilkendegive et par enkelte småting her i forbindelse med andenbehandlingen.
Det her lovforslag blev jo som bekendt fremsat den 11. juni i år og indeholder justeringer til virksomhedsskatteloven, som skal hindre, at ordningen udnyttes utilsigtet.
Med justeringerne sikres det, at midler, som den selvstændige hæver til privatforbrug, også bliver beskattet af den selvstændiges personlige indkomst, og det er kun rimeligt og det grundprincip, vi arbejder efter.
I forhold til processen er det værd at sige, at der er fremsat en lang række ændringsforslag fra min side til lovforslaget.
Ændringsforslagene udspringer bl.a. af »Aftale om tilbagerulning af FSA m.v. og lempelser af PSO«, og herudover er der fremsat ændringsforslag på baggrund af de indkomne høringsforslag.
Dermed er der lyttet til en stor del af de fremførte ønsker, og lovforslaget er blevet mere målrettet.
Bl.a. kan det nævnes, at virksomhedens aktiver kan stilles til sikkerhed for erhvervsmæssig gæld, selv om gælden ikke er en del af virksomhedsordningen.
Jeg vil gerne takke for en god og konstruktiv proces i forbindelse med lovforslagets behandling i Skatteudvalget.
Der er tale om et særdeles teknisk lovforslag – det vidner de mange møder undervejs også om – og Skatteudvalgets behandling har ganske afgørende været med til at sikre, at lovforslagets virkning er blevet belyst.
Det vil jeg takke udvalget og også formanden for Skatteudvalget for.
Jeg vil herudover gerne kvittere for gode og konstruktive drøftelser med de partier, som står bag lovforslaget og aftalen herom.
Drøftelserne har målrettet lovforslaget, samtidig med at det overordnede formål opretholdes.
Som eksempel kan nævnes, at der nu er givet mulighed for, at selvstændige mod dokumentation kan ansøge SKAT om en ekstraordinær nulstilling af indskudskontoen.
Afslutningsvis vil jeg takke Folketinget og Folketingets formand for, at det har været muligt at få behandlet lovforslaget hen over sommeren.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-09-09:
Jamen jeg synes bare, at det er sigende for De Konservative.
Vi har haft et godt forløb, hvor vi har været ovre hos ministeren, vi har behandlet det her i udvalget for at lukke et skattehul, og jeg regner ikke med, at ordføreren mener, at det er rimeligt, at folk, hvis de køber et eller andet til sig selv, så kan flytte noget, der er privat gæld, over i deres virksomhed og dermed blive beskattet med meget mindre af det.
Derfor er det også underligt, at De Konservative ikke har deltaget i den udvalgsbehandling, hvor vi har justeret lidt på L 200, som vi behandler i dag, så vi, der står bag det, alle sammen kan se os selv i det.
Derfor vil jeg også spørge ordføreren, om det er noget, han vil arbejde på at få ændret, hvis regeringssammensætningen skulle skifte.
Eigil Andersen (SF), 2014-09-09:
Venstres støtteparti, Dansk Folkeparti, er blevet klogere, når det gælder dagpengereformen, og de går nu til finanslovsforhandlingerne med et krav om, at arbejdskravet for at genoptjene retten til dagpenge skal halveres til 6 måneder, nøjagtig ligesom SF mener.
Spørgsmålet er så, om Venstre også er blevet klogere.
Mener I, at genoptjeningsperioden bør forkortes?
Rasmus Prehn (S), 2014-09-09:
Man bliver jo noget forvirret her, for i går kunne vi høre den ene halvdel af Venstres formandskab, Venstres næstformand hr. Kristian Jensen, give udtryk for, at nulvækst er det samme som besparelser og afskedigelser.
Men jeg vil gerne have svar på et spørgsmål mere her.
Sidste år var Venstre med til at afsætte 1 mia. kr. ekstra til de ældre.
Skal ældreområdet omfattes af nulvækst fremover?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Nu vil jeg lige anholde gengivelsen af Politikens artikel i går, for jeg læste den også, og den gengivelse, vi fik her i salen, er jeg simpelt hen ikke enig i.
Det, som Venstres næstformand blev spurgt om, var, om det, hvis regeringen gør en af verdens største offentlige sektorer – Holland har vist overhalet os – større, så vil kunne give flere offentligt ansatte, end der er i dag.
Det vil jeg jo ikke kunne afvise, og det kan hr. Kristian Jensen heller ikke – det kommer lidt an på, hvor man har tænkt sig at bruge de penge.
Og det kan vi ikke få svar på.
Men det, der er en væsentlig pointe, er, at det, at man har et udgiftsstop, betyder, at man kan have det samme antal i år.
Det er klart, at vi ikke kan få flere offentligt ansatte, hvis vi ikke bruger flere penge, men vi kan have det samme antal.
Og vi vil også kunne have bedre service, end vi har i dag, ved at man bruger pengene klogere.
Og det lægger regeringen i øvrigt også selv op til i sine økonomiske planer, altså at man skal bruge pengene klogere.
Jamen jeg anerkender slet ikke begrebet fattigdom i den her sammenhæng.
For det er jo det samme som at sige, at man simpelt hen ikke vil forholde sig til, hvad helt almindelige hårdtarbejdende danskere har til rådighed.
Det vil Socialdemokratiet slet ikke diskutere.
Den pointe vil man slet ikke forholde sig til, for konsekvensen af, at vi ikke har loft over, hvor mange ydelser man sammenlagt kan få fra det offentlige – inklusive de indirekte med fripladser og andet – er jo, at man skal op at tjene 35.000 kr., som jeg sagde før, for at det kan svare sig at få et arbejde.
Det synes jeg er usundt for et samfund, og jeg synes også, det moralsk er forkert, at vi har skabt et system, hvor man ingen gevinst har ved at tage et arbejde.
Jeg tænker nogle gange på, hvad dem derude, der har et job til 20.000-22.000 kr. om måneden, tænker, når de sidder og hører den her debat.
Men jeg kan forstå, at man opstiller nogle kriterier – som i øvrigt er helt anderledes end dem, som Socialdemokratiet opererede med omkring fattigdom, da man var i oppposition – og så måler man op mod dem.
Hvad med at forholde sig til virkeligheden?
Hvad gør vi ved de kontanthjælpsmodtagere, for hvem det ikke kan gå at tage et arbejde?
Thomas Jensen (S), 2014-09-09:
Efter at have læst Venstres finanslovsudspil og har hørt hr. Peter Christensens tale her i dag, er spørgsmålet, der presser sig på, om ordføreren anerkender, at de besparelser, der ligger på udlændingepolitikken og på ulandsbistanden, kun kan bruges én gang.
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Ja, det gør jeg.
Thomas Jensen (S), 2014-09-09:
Hvis vi så ser 1 år tilbage og ser på det udspil, som Venstre kom med sidste år, var udlændingepolitikken og ulandsbistanden jo også i spil.
Og for 1 år siden ville Venstre jo bruge dem på en masse skattelettelser.
De blev så ikke gennemført i den udstrækning, som Venstre ønskede det, så jeg vil bare spørge: Hvis nu Venstres ønsker sidste år var blevet gennemført, ville Venstre jo ikke i år have haft råd til at lave den udgiftsstigning, som man lægger op til på sundhedsområdet med 1 mia. kr.
Er det rigtigt forstået?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Og al den stund det ikke lykkedes for os sidste år at få udviklingsbistanden til at være 0,7 pct. af BNI, foreslår vi det igen i år.
Vi har sagt helt fra starten af, at et af de områder, hvor der er et pres på de offentlige budgetter, er sundhedsområdet.
Det skyldes både det forhold, at vi bliver flere ældre, men det skyldes også, at der hele tiden opfindes bedre behandlinger, dyrere medicin og andet.
Så vi har fra starten af sagt, at sundhedsområdet godt kan være et af de områder, hvor der skal tilføres flere midler, og det viser vi jo sådan set også med det her finanslovsudspil fra Venstre, hvor vi siger, at vi gerne vil prioritere sundhed, og det betyder selvfølgelig, at vi skal finde pengene et andet sted, og det er det, vi har lagt frem.
Vi laver en indsats, der bl.a. muliggør, at vi kan lave en kræftpakke 4, at vi kan få udredt kræftområdet, sådan at man kan få en sammenhængende planlægning i forbindelse med året før, at vi kan sætte penge af til, at man kan få fundet kræft og behandlet kræft hurtigere, at man kan give patienten en kontaktlæge, så vedkommende hjælpes rundt i sundhedssystemet.
Det er jo alt sammen noget, vi ønsker skal fortsætte, og derfor er det en varig udgift, og derfor er der også fundet varig finansiering til det.
Nadeem Farooq (RV), 2014-09-09:
Tak for valgtalen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge om noget.
Sundhed skulle så være undtaget fra nulvækst – er der andre områder?
For det virker, som om der er en hel bruttoliste af områder, der så alligevel er undtaget fra nulvækst.
Så jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren bringer klarhed over, hvilke områder der egentlig er undtaget fra nulvækst.