runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2010-04-06:
Jeg tror ikke, at der er nogen af os, der er uenige i, at det her skal integreres i de enkelte politikområder, fordi det selvfølgelig er fødevareministeren, der skal tage hånd om, at landbruget også yder sit bidrag.
Men det, vi jo ser i Danmark, er, at vi mangler en samlet overordnet plan, som sikrer, at alle de her områder går fælles, og at vi når resultatet.
Så jeg synes da, at det netop kunne være i forbindelse med diskussionen om en klimalov, at regeringen overvejede at tage skeen i den anden hånd og så komme med den samlede plan.
Per Dalgaard (DF), 2010-04-06:
For at tage det sidste først er det jo ren og skær matematik.
Den mængde CO2, vi udleder i dag, vil vi også udlede om et år, sådan cirka.
Vores CO2-udledning er jo reduceret, på trods af at vi er blevet lidt flere, og bliver vi endnu flere, vil procentsatsen selvfølgelig blive mindre; det er klart. Når vi taler om England, er det jo en kendt sag, at englænderne aldrig har bekymret sig ret meget om f.eks. isolering af huse – de er ganske forfærdelig gammeldags, ikke isolerede – så de har virkelig et forbrug på opvarmning af deres boliger, man kan tage fat på og reducere kraftigt, uden at det overhovedet giver nogen større problemer for det engelske erhvervsliv.
Det er i modsætning til i Danmark, hvor det danske erhvervsliv, når vi hele tiden påfører det yderligere udgifter, simpelt hen flytter til udlandet; derfor betyder det tab af arbejdspladser.
Per Clausen (EL), 2010-04-06:
Nu tager beslutningsforslaget jo faktisk udgangspunkt i det præcise standpunkt, at det er den samlede CO2-udledning frem til 2050, der er afgørende, og at det altså er den, der skal reduceres.
Man kan vel ikke bare stille sig op på en talerstol og sige, at hvis man gennemfører en lov, som skal føre til, at vi reducerer CO2-udslippet, vil det føre til massearbejdsløshed, og så forvente, at det skal blive taget alvorligt uden nogen som helst form for argumentation.
Jeg ved da, at hr. Per Dalgaard ved højtidelige lejligheder taler om nødvendigheden af at gøre sig uafhængig af de fossile brændstoffer, gøre sig uafhængig af både russere og andre i andre dele af verden, og jeg mener at vide, at hr. Per Dalgaard mener, at det ville forbedre Danmarks økonomiske og politiske uafhængighed; og det ville jo reducere CO2-udslippet.
Så hvordan kan en reduktion af CO2-udslippet, når forslaget fremsættes af Enhedslisten, i hr. Per Dalgaards logik føre til massearbejdsløshed?
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-06:
Beskæftigelsesministeren har med L 156 meget fornuftigt, synes vi i Venstre, valgt at samle en række helt nødvendige ændringer på ministerens ressort.
Ændringerne er primært af administrativ karakter, og lad mig straks sige, at Venstre kan støtte lovforslaget, som jeg i øvrigt forventer vil få en smidig gang i Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg.
For en ordens skyld vil jeg lige sige et par ord om indholdet i lovforslaget.
Først og fremmest handler lovforslaget om at sikre, at dansk lovgivning kommer i overensstemmelse med EU's nye forordning om koordinering af sociale sikringsordninger.
Forordningen træder i kraft den 1. maj i år, og det er naturligvis godt, at vi får bragt dansk lovgivning i overensstemmelse med forordningen i tide.
Som opfølgning på forordningen sker der en række administrative ændringer, herunder flytning af forskellige ansvarsområder inden for beskæftigelsesministerens ressortområde.
Ud over det handler lovforslaget også om en række flytninger af ansvarsområder som konsekvens af, at Beskæftigelsesministeriet overtog en række opgaver fra Velfærdsministeriet, senest i forbindelse med ressortomlægninger, som fandt sted i oktober sidste år.
Som sagt kan Venstre støtte lovforslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-06:
Det gælder, både hvad angår tilretningen af lovgivningen som konsekvens af EU-forordninger – herunder at ledige med baggrund som selvstændige får mulighed for at søge arbejde i andre EU-lande samt præciseringen af, at det er hjemlandet for pensionister, der skal betale for deres sygebehandling – og hvad angår forenklingen af dokumentationskravet for personer, der optjener ret til venteprocent ved opsat folkepension og naturligvis også den ændring, der gør det muligt for a-kasser at indgå i administrative samarbejder med henblik på at spare omkostninger.
Vi er opmærksomme på de restriktioner, der er sat op, og de krav, der stilles til et sådant samarbejde for at sikre, at der ikke sker en sammenblanding af a-kasse-midler med andre af foreningernes midler, og vi er også trygge ved det regelsæt, der er opsat.
Det er for Socialdemokratiet helt naturligt, at vi tilpasser vores lovgivning de teknologiske landvindinger, der hele tiden sker, og jeg skal derfor blot endnu en gang sige, at vi støtter forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-06:
Jeg skal ikke trætte med en gennemgang af, hvad lovforslaget går ud på, ikke andet end lige nævne, at det jo bl.a. drejer sig om sygeforsikring for pensionister, der bor i udlandet, og hvem der skal udstede det blå sygesikringsbevis, og der er en række konsekvensændringer i det, som er blevet gennemgået tidligere af de andre ordførere, i forskellige love, og derfor vil jeg blot sige, at Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Vi har et par opklarende spørgsmål om EU-forordninger, og det forventer jeg ikke, at ministeren skal svare på her, så de vil blive stillet igennem udvalget, men som udgangspunkt kan vi støtte forslaget.
Og så vil jeg lade lytterne slippe for at få en gennemgang af alt for mange detaljer i det her, som de andre ordførere har gennemgået.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-06:
Vi har tidligere set, f.eks. omkring EU's såkaldte anerkendelsesdirektiv, at der er sket fejl, hvor lovgivning i Danmark på baggrund af EU-regler har haft nogle negative virkninger, som ingen havde forudset, og som var unødvendige.
Så derfor må vi nok sige til hinanden, at der er grund til at være ekstra påpasselige og ekstra grundige, når det handler om indviklede EU-regler, som skal praktiseres i Danmark.
Et andet punkt er så de her ændrede opgavefordelinger mellem ministerierne, og det er selvfølgelig klart, at der skal der laves de nødvendige konsekvensrettelser.
Vi er også enige i, som det er blevet nævnt af tidligere ordførere, at arbejdsløshedskasser skal have lov til at lave en delvis fælles administration, fordi det er en måde at opnå stordriftsfordele på, som selvfølgelig vil være til medlemmernes gavn.
I nogle tilfælde kan det måske endda medføre et mindre kontingent.
Vi også enige i, at kommunerne skal have en forenkling af det dokumentationskrav, der er, i forbindelse med at man skal have en såkaldt opsat folkepension.
Det er jo klart, at det er en fordel at få formindsket det administrative arbejde.
Så alt tyder på, at vi i SF også vil stemme for det her forslag, hvis det viser sig, at også EU-delen er o.k.
Helle Sjelle (KF), 2010-04-06:
Der er vist efterhånden ikke nogen tvivl om, at hovedformålet med lovforslaget fra beskæftigelsesministeren er at sikre, at dansk lovgivning er i overensstemmelse med en ny EU-forordning, der træder i kraft den 1. maj i år.
Det er en forordning, der forbedrer koordinationen af medlemslandenes sociale sikringsordninger.
Det indre marked har nemlig vævet det førhen krigshærgede Europa godt og grundigt sammen og gjort os europæere utrolig velstående.
Men en vigtig forudsætning for, at folk har lyst til at bosætte sig i et andet EU-land end deres hjemland, er, at de er sikret i tilfælde af arbejdsulykker, arbejdsløshed eller andet.
Det indre marked og sociale sikringsordninger for de vandrende arbejdstagere er med andre ord hinandens forudsætninger.
Det udtrykker den nye forordning på glimrende, afbalanceret vis, f.eks. præciserer forordningen, hvad der er hjemlandets ansvar, og hvad der er værtslandets ansvar.
Men ud over at bringe dansk lovgivning i overensstemmelse med den nye EU-forordning indeholder lovforslaget også ændringer af mere teknisk karakter, som vi Konservative også bakker op.
Så alt i alt støtter vi således lovforslaget.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-06:
Da den radikale arbejdsmarkedsordfører, hr. Morten Østergaard, er forhindret i at være i salen i dag, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Det er statsministerens opgave at tilrettelægge ministeriernes opgaver og ministerens opgave at tilrettelægge ministeriets arbejde.
Det Radikale Venstre tager derfor de lovforslag, som har foreslået ressortmæssige og organisatoriske ændringer, til efterretning.
Det ligger endvidere Det Radikale Venstre meget på sinde, at Danmark hurtigt og effektivt implementerer EU-direktiver og -forordninger.
Derfor kan vi også støtte den del af forslaget.
Endelig kan vi støtte, at der indbetales ATP under arbejdssøgning i EU og i EØS-lande, hvor der udbetales dagpenge.
Samlet set kan vi derfor støtte lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2010-04-06:
Ud fra det, der er beskrevet i lovforslaget, indeholder forslaget ikke nogen forringelser, og det indeholder nogle mindre forbedringer, bl.a. at det bliver nemmere fremover rent administrativt for pensionister at dokumentere, hvor mange timer de har arbejdet, fordi det vil kunne indhentes automatisk, frem for at de selv skal sidde og dokumentere alle timerne.
Derfor kan vi også støtte forslaget.
Inger Støjberg (V), 2010-04-06:
Lovforslaget har til formål at sikre, at dansk lovgivning er i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastlagt i EF-forordninger, der finder anvendelse fra den 1. maj 2010.
Lovforslaget indeholder samtidig bestemmelser, der skal gøre det muligt at anvende og administrere de procedurer, der er fastlagt i forordningerne.
Herudover giver forslaget mulighed for etablering af en hel eller delvis fælles administration for to eller flere arbejdsløshedskasser med henblik på at opnå stordriftsfordele.
Lovforslaget forenkler kravet til dokumentation for beskæftigelse, når personer har opsat deres folkepension.
Endelig indeholder lovforslaget en række konsekvensændringer som følge af ressortomlægninger imellem ministerier og som følge af omlægninger og ændringer af organisationen inden for Beskæftigelsesministeriets område.
Der er altså med andre ord tale om et meget teknisk lovforslag, der som udgangspunkt handler om at få de administrative lovhjemler og procedurer som følge af de nye EF-forordninger på plads.
Jeg er så også tilfreds med, at der med lovforslaget samtidig gives administrative lettelser for borgerne.
Jeg vil gerne takke for indlæggene her i dag, og hvis der er yderligere spørgsmål til forslaget – og det kan jeg forstå at der er – er det klart, at vi afklarer dem i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-06:
I Venstre er vi varme tilhængere af den frie bevægelighed inden for EU for såvel tjenesteydelser som arbejdstagere.
Vi ser det først og fremmest som en vigtig individuel rettighed, men samtidig også som et vigtigt middel til at styrke økonomien i hele EU.
Den frie bevægelighed inden for EU ser vi i det hele taget som en vigtig forudsætning for EU-samarbejdet.
For en lille åben økonomi som den danske er den frie bevægelighed inden for EU en afgørende forudsætning for vores danske velfærdssamfund.
I 1989 glædede vi os over Murens fald, og vi jublede sammen med de nye demokratier i Østeuropa og glædede os over deres genvundne frihed og over, at kommunismens diktaturer nu kunne erstattes af demokrati, ytringsfrihed og respekt for menneskerettigheder.
I 2002 under det danske EU-formandskab bød vi de nye østeuropæiske demokratier inden for i EU-samarbejdet.
Med østaftalen sikrede vi her i Folketinget ordentlige arbejdsforhold for østeuropæiske arbejdstagere, der valgte at tage til Danmark.
Fri bevægelighed
ja, men forudsætningen for, at den frie bevægelighed kan fungere, er naturligvis, at arbejde i Danmark udføres i overensstemmelse med danske spilleregler og dermed også dansk lovgivning, og her tænker jeg naturligvis i særdeleshed på lovgivning inden for arbejdsmiljø og på skatteområdet.
Sådan har det altid været, og sådan skal det fortsat være.
Siden 2008 har udenlandske virksomheder, der har udstationeret arbejdstagere i Danmark, haft pligt til at meddele sig til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen til brug for Registret for Udenlandske Tjenesteydere, også kaldet RUT.
Det viser sig imidlertid, at der er behov for at stramme op på denne registrering, da flere udenlandske virksomheder ikke sender de nødvendige oplysninger til RUT.
L 156 er udmøntning af en politisk aftale mellem regeringspartierne, Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre, som blev indgået i december sidste år.
Først og fremmest bliver det nemmere for myndighederne og arbejdsmarkedets parter at komme i kontakt med udenlandske virksomheder, også i tilfælde, hvor der er tale om udenlandske enkeltmandsvirksomheder.
Det sker ved, at der med lovforslaget her indføres krav om, at den danske hvervgiver skal sikre, at en udenlandsk virksomhed har sendt de nødvendige oplysninger til RUT.
Anmeldelsespligten til RUT gør det nemmere for bl.a. skattemyndighederne at udføre deres kontrolopgaver og også for Arbejdstilsynet at gennemføre deres kontrol med arbejdsmiljølovgivningen.
Registreringer i RUT er en vigtig forudsætning for, at disse kontrolopgaver kan gennemføres.
Derfor er forligspartierne også enige om, at bødeniveauet fordobles i tilfælde af manglende registrering i RUT.
Endelig bliver Arbejdstilsynet fremover den ansvarlige myndighed for RUT.
Det betyder, at Arbejdstilsynet med lovforslaget får hjemmel til at behandle sager, ligesom det i dag sker i forbindelse med overtrædelse af arbejdsmiljøbestemmelser.
Venstre kan fuldt ud støtte lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2010-04-06:
Er det virkelig Venstres opfattelse, at østaftalen har sikret ordentlige arbejdsvilkår – i betragtning af den mængde af sager, vi har hørt om, hvor mennesker, der er kommet hertil, er blevet groft udnyttet?
Både i landbruget, i byggeriet og flere andre steder hører vi om, hvordan folk har fået en elendig løn og nogle elendige arbejdsvilkår.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-06:
Det er jo faktisk præcis det, vi gør med L 156 her, hvor der netop bliver strammet op over for registrering af de oplysninger, som det hele tiden har været meningen at man har skullet give til RUT.
Line Barfod (EL), 2010-04-06:
Indtil nu har det ikke virket med de her forskellige små lapper rundtom med registre og andet.
Hvordan kan det være, at det er Venstres holdning, at der over for arbejdsgivere, der groft udnytter menneskers arbejdskraft, giver dem virkelig elendige vilkår, så dårlige, at det i nogle tilfælde nærmer sig menneskehandel, stort set ikke skal nogen ekstra kontrol og indsats og lovgivning til andet end den her lille lap, mens der, når vi f.eks. snakker arbejdsløse, så virkelig skal slås til med hammeren, og man skal gøre, hvad man overhovedet kan med hensyn til massive kontrolforanstaltninger?
Per Dalgaard (DF), 2010-04-06:
Hver gang vi påfører erhvervslivet yderligere udgifter, kigger de sig jo om og tænker for sig selv: Er det noget, vi fortsat kan leve med?
For de bliver jo hele tiden udsat for yderligere udgifter.
Jeg har besøgt nogle af de industrier, som har et stort energiforbrug, f.eks. en virksomhed, som er den eneste af sin art i Danmark, og de siger, at hvis de bliver påført de store udgifter på deres forbrug af energi, bliver de simpelt hen nødt til at lukke, eller de kan rettere sagt ikke mere producere konkurrencedygtigt i Danmark, og så flytter de til udlandet, hvor der ingen problemer er, fordi de dér ikke er så restriktive, som vi er.
Det er ærgerligt, at det forholder sig sådan, kan man sige.
Hvis vi havde en fælles holdning i hele Europa til de ting, var det fint, men det har vi jo desværre ikke.
Per Dalgaard (DF), 2010-04-06:
Gør det slet ikke noget indtryk på SF's ordfører, at den udledning, Danmark præsterer, er så minimal?
Det er ikke, fordi vi ikke skal forsøge at gøre et eller andet ved det, men der skal altså være mening med galskaben, og der skal være fornuft i tiltagene.
Med den hast, venstrefløjen siger at vi skal gå fra det forbrug af fossile brændstoffer, vi har nu, og over til vedvarende energi og lynhurtigt reducere alting, jamen altså, det er jo kropumuligt, det er jo kropumuligt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-04-06:
Det, der er interessant ved det her, er jo, at det netop ikke er kropumuligt, at det netop er muligt, og at der faktisk er god økonomi i det.
Jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Per Dalgaard spreder den myte, at det både er kropumuligt, og at det er hamrende dyrt, for det passer rent faktisk ikke, men det er jo selvfølgelig med til at få en masse mennesker til at tro, at det her sikkert går ud over dansk økonomi.
Nej, det, der vil gå ud over dansk økonomi, er, hvis vi fastholder os selv i en afhængighed af fossile brændsler, som vil blive dyrere og dyrere, og hvis vi ikke udnytter de enestående muligheder, vi har for at blive førende på en række områder meget bredt.
Det handler jo ikke kun om vindkraft, det handler om biogas, det handler om energibesparelser, det handler om alt det, der hedder vandteknologier.
Vi har mulighederne, men de muligheder udnytter vi jo ikke ordentligt, hvis vi ikke giver et ordentligt løft til vores egne industrier ved at sige: Vi skaber et hjemmemarked for det her, så I rent faktisk også kan vokse på eksportmarkederne.
Det her handler i høj grad om økonomi, og det handler om at skabe de job, som vi selv og også vores børn og børnebørn skal leve af i fremtiden.
Per Dalgaard (DF), 2010-04-06:
Det er netop det: Det handler om fremtiden, og det handler om økonomi.
Og jeg er overhovedet ikke modstander af, at vi forsøger at gøre en masse, og at vi forsker yderligere i andre alternative energiformer end f.eks. vind.
Det har Dansk Folkeparti jo foreslået flere gange.
Det, der bekymrer mig, er den hastighed, hvormed venstrefløjen vil have det her gennemført.
Det er en hastighed, der gør, at de virksomheder, der skal omstille sig, ikke gør det, men flytter.
Det er det, der virkelig bekymrer mig.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-04-06:
Det er jo sådan set lidt interessant, for der er rigtig mange virksomheder, der har sagt: Kan vi nu ikke få nogle klare målsætninger på det her område, sådan at vi rent faktisk kan investere?
En af de ting, der skete oven på klimatopmødet, der jo landede med noget af en maveplasker, var, at man begyndte at trække investeringerne tilbage, fordi man ikke længere havde tiltro til, at politikerne rent faktisk ville fastsætte nogle mål på det her område.
Og det at lave en klimalov er jo netop at fastsætte nogle mål, give nogle langt mere sikre rammer for de virksomheder, der vil investere inden for det her område, og trække flere virksomheder til.
Steen Konradsen (KF), 2010-04-06:
Det Konservative Folkeparti mener ikke, der er behov for en speciel lovgivning af den art, der er foreslået.
Det er ud fra den betragtning, at der allerede er klare mål, som Danmark har forpligtet sig til, og som vi løbende kaster nogle kritiske blikke på.
Derudover har Danmark jo også tilsluttet sig alle de internationale aftaler, der er lavet, senest EU-målsætningen, som forhåbentlig fører frem til 30 pct.s reduktion i 2020.
Danmark har generelt også arbejdet aktivt på at fremme kravene om CO2-reduktioner internationalt, og der er vel overhovedet ikke noget område, der egner sig mindre til national lovgivning end netop klimaområdet.
Problemerne må og skal løses gennem internationale forpligtende aftaler.
At gennemføre en speciel dansk klimalov virker lidt mere symbolsk end som noget, der har en praktisk betydning.
Det må og skal gøres internationalt.
Den skal tilpasses med nye muligheder og ny viden, og ambitionerne skal naturligvis løbende justeres.
Der er ingen tvivl om, at den mængde, vi udleder i dag, også skal reduceres væsentligt i fremtiden, hvis vi skal nå målet om en temperaturstigning på maks. 2 grader.
I aftalen om »Grøn Vækst«, som regeringen indgik med Dansk Folkeparti, er der allerede sat nogle målsætninger om reduktion.
Det er et eksempel, og med »Grøn Vækst« har regeringen også en ambition om at prøve at sætte årstal på, hvornår vi bliver uafhængige af fossilt brændsel.
Hvornår det så bliver, bliver spændende at se.
Det er vores opfattelse, at der er mange gode tiltag på vej, og at det er svært at se, hvad en speciel klimalov lige nu kan gavne.
Der er ingen tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti vil arbejde på at reducere det danske bidrag til CO2-udledningen, men en speciel klimalov som den foreslåede kan vi ikke tilslutte os.
Per Clausen (EL), 2010-04-06:
Jeg synes sådan set bare, det blev en smule kuriøst, da hr. Steen Konradsen nævnte »Grøn Vækst« som et eksempel på, at vi kan være helt trygge ved, at vi ikke har brug for en lovgivning, der lægger faste rammer for, hvad vi skal nå.
Ved hr. Steen Konradsen noget, jeg ikke ved?
Ved han, hvornår miljøelementerne i »Grøn Vækst« bliver gennemført?
Ved han, hvornår man skal leve op til vandmiljøplanerne?
Vi kan i hvert fald ikke få noget klart svar fra hr. Steen Konradsens venner i Venstre, så jeg synes sådan set, hr. Steen Konradsen nævnte et rigtig godt eksempel på, at det ville være rigtig godt, hvis vi vedtog en klimalov, som lagde os fast på nogle målsætninger, på nogle delmål og på en pligt til at følge op.
Steen Konradsen (KF), 2010-04-06:
Jeg synes ikke, det skorter på dansk forpligtelse, for vi har jo forpligtet os på en række områder.
Nu er det jo ikke miljø- og vanddirektiver, vi diskuterer lige nu, men når jeg refererede til »Grøn Vækst«, var det, fordi der i »Grøn Vækst« netop er en bemærkning om, at vi har en ambition om så hurtigt som overhovedet muligt at give et bud på, hvornår vi bliver uafhængige af fossilt brændsel.
Det er den ene ting, og en anden ting er, at der jo i »Grøn Vækst« netop også er nævnt en reduktion på omkring 800.000 t af CO2-emissionen.
Per Clausen (EL), 2010-04-06:
Men det er vel realiteten, at når man ser på de forpligtelser, vi har indgået, har de en lidt uforpligtende karakter.
Lad os bare tage det med at reducere CO2-udslippet med 20 pct. i den ikke kvotebelagte sektor.
Det foregår vel på den måde, at man tager, hvad man kan få på transportområdet, uden at det gør ondt på nogen; man tager nogle få på landbrugsområdet, uden at der er så mange, der opdager det, og så tager man et eller andet i husholdningerne.
Mener hr. Steen Konradsen ikke, det ville være mere forpligtende, hvis vi sagde: Jamen vi skal faktisk nå nogle ganske bestemte mål inden for de enkelte sektorer, dem forpligter vi os til at nå, og hvis vi så ikke kan nå dem med de redskaber, vi har valgt i første omgang, finder vi nogle redskaber, der er mere effektive, hvis hensigten er at opnå det bedst mulige resultat i forhold til klimaet?
Steen Konradsen (KF), 2010-04-06:
Jeg vil godt gentage, at jeg synes, Danmark allerede har forpligtelser, og det skal vi også have i fremtiden.
Men generelt er det jo et emne, som kræver internationalt samarbejde, og CO2-reduktion opnår man altså bedst ved at gøre det internationalt og sætte ind der, hvor man opnår den bedst mulige effekt af den samme indsats.