runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2016-01-26:
Jeg fandt ud af for længe siden, at julemanden ikke eksisterede.
Men jeg har det sådan, at det igen er det, der er det bedste bud.
Jeg kunne vende den om og spørge, om det ikke også er at tro på julemanden, at det her lovforslag kommer til at betyde noget.
Nu har Dansk Folkeparti fra starten af deres regeringstid, selv om de ikke sidder i regering, men i deres tid ved magten jo strammet og strammet.
De har kæmpet for den her straksopbremsning, men det har jo overhovedet ikke hjulpet.
Det er jo lige så meget at tro på julemanden.
Jeg konstaterer, at det i hvert fald ikke bliver lettere at lave en kvotefordeling, når lande aktivt ikke går ind og kæmper for det, og det er det, jeg siger at vi bør gøre med det samme.
Vi bør gøre det allerede fra i dag med de største partier.
Lad os andre, der hele tiden har sagt det, gå til EU og sige: Vi vil have en kvotefordeling.
Og så er jeg helt med på, at så er der nogle, der ikke vil løfte i EU.
Det er derfor, det er vigtigt med et forpligtende samarbejde.
Så skal de straffes økonomisk.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-01-26:
Ja, så tror jeg godt, at hr. Jacob Mark kan vinke farvel til EU.
Det er måske heller ikke så tosset endda.
Men lad os tage den debat på et senere tidspunkt.
Jeg synes bare, det da er interessant at notere sig, at den integrationspolitik, som SF anbefaler, i virkeligheden er den integrationspolitik, som blev ført fra 1983 til 2001 uden nogen som helst form for succes.
Hvordan er det, at ordføreren forestiller sig, at vi i Danmark skulle kunne være i stand til at integrere 37.500 mennesker på 1 år?
Jeg kunne godt forestille mig, at det kunne være interessant, også for dem, der sidder og ser den her debat ude bag skærmene, at finde ud af: Hvad tænker ordføreren?
Jacob Mark (SF), 2016-01-26:
Nu kommer jeg jo fra en kommune, hvor man har ghettoer.
Det anerkender jeg.
Men det er jo ikke os, der foreslår flygtningelandsbyer.
Det er jo netop det, der vil gøre, at vi gentager fortidens fejl ved at samle folk og ikke få dem ud og blive integreret.
Det er ikke os, der vil hæve normeringerne i modtagerklasserne, så den enkelte elev bliver længere tid om at lære det danske sprog.
Det vil nemlig være at gentage fortidens fejl.
Naser Khader (KF), 2016-01-26:
Den 15. januar var ordførerens SF-formand, Pia Olsen Dyhr, ude at sige: Unge enlige mænd dominerer asylstatistikken, og det vil SF begrænse.
Partiet ser hellere, at familier kommer til Danmark.
Hvordan vil SF konkret gøre det?
Det var ordføreren ikke inde på i sin ordførertale.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-26:
Man har jo valgt at klumpe en masse forskellig lovgivning sammen i ét lovforslag her.
Det synes jeg egentlig er en skam og også noget sjusk, for det er nogle ret afgørende dele, som vi med meget kort taletid skal behandle.
Et af de elementer, som ikke har fået så meget fokus, er det her med, at man ændrer reglerne for, hvordan man opnår permanent opholdstilladelse.
Når et ungt menneske, og det kan være et ungt menneske, som er kommet til Danmark som ganske lille eller er født i Danmark, gerne vil have permanent opholdstilladelse, det vil de fleste jo gerne, giver det ikke længere point at uddanne sig, det giver point at arbejde.
Det betyder jo altså, at f.eks. en 18-årig står i den situation, at det at tage uddannelse og gå den vej – det kunne være pædagog eller tømrer eller et eller andet – faktisk udskyder og forringer muligheden for permanent opholdstilladelse, hvorimod ufaglært arbejde er det, som tæller i det her lovforslag.
Er det godt eller skidt for integrationen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-26:
Det er da præcis den virkelighed, jeg befinder mig i.
Den virkelighed med interneringslejr, som folk skal sidde i 10 eller 15 år, er da en virkelighed, der er helt på månen.
Det er måske også der, Dansk Folkeparti helst så at flygtningene befandt sig, men det gør de jo ikke.
Hvordan vil Dansk Folkeparti forholde sig til den opgave, uden at den bliver dyr?
Jeg ønsker, at vi forholder os til de løsninger, der allerede er på bordet.
Der er masser af hænder nede at rode i realpolitikken her, og selvfølgelig vil det betyde, at nogle skal til et andet land end Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-26:
Det undrer mig meget, eftersom det mig bekendt aldrig før er sket, at man i bemærkningerne til lovforslag har brugt de her formuleringer om den såkaldte procesrisiko for menneskerettighedskrænkelser begået af udlændingeministeren og udlændingeministerens regering.
Det er den risiko, man så tilsyneladende er villig til at løbe.
Jeg vil spørge til integration.
Tror ministeren, det er godt for integrationen i Danmark eller dårligt for integrationen i Danmark, at det ikke længere giver point til unge mennesker, som ønsker en permanent opholdstilladelse, at uddanne sig?
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Lad mig lige til det første bare sige igen, at vi jo ikke ville lægge et forslag frem, hvis vi ikke mente, at det holdt sig inden for konventionerne, men vi er jo stadig væk godt klar over, at vi bevæger os hen til kanten af konventionerne, og det synes jeg da sådan set må være godt set ud fra spørgerens synspunkt, at vi så også gør opmærksom på det.
Det er klart, at vi jo reflekterer over de forslag, som vi lægger frem.
Med hensyn til permanent ophold: Hvis man er født i Danmark, har passet sin skole og har holdt sig uden for kriminalitet, vil man jo stadig væk kunne få permanent ophold.
Christian Langballe (DF), 2016-01-26:
Tak for talen, minister.
Jeg vil jo mene, at virkeligheden er altings prøve.
Jeg mener også, at det vil være utopi inden for skatteområdet at sige, at nu har vi indført alle de love, der er, og så står det bare sådan fremadrettet.
Det er jo klart, at man indretter sig på den virkelighed, vi har.
Jeg vil gerne have en kommentar fra ministeren som regeringens repræsentant om, hvorfor man nu afviser, at der kan komme flere asylstramninger.
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Det er vel egentlig også det, statsministeren har forholdt sig til, altså at vi er kommet med den her stribe forslag og det, der jo er en markant opstramning af udlændingepolitikken.
Det er jo det, vi forventer skal være svaret.
Derfor er der jo ikke lagt op til, at der kommer nye stramninger på det her område lige med det samme.
Hvis ikke vi som regering havde forventet, at det her selvfølgelig holder sig inden for de internationale konventioner, som vi selv har skrevet under på, ville vi aldrig have lagt det frem.
Christian Langballe (DF), 2016-01-26:
Det undrer mig bare, at man så nagelfast afviser, at der kan komme stramninger.
Også hvis det viser sig, at der er nogle huller i en del af den her lovgivning, som bliver indført nu, vil man altså afvise i fremtiden at lave stramninger på asylområdet?
Det tror jeg sådan set er noget, man kommer til at fortryde.
Jeg tror, at virkeligheden vil tilsige, at man kommer til at lave stramninger.
Vi så eksempelvis gerne, at man gjorde grænsekontrollen permanent.
Men jeg mener så afgjort, at man kommer til at stå ret for virkeligheden, for sådan er det altså.
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Det ville simpelt hen også både overraske mig og måske endda gøre mig en lillebitte smule skuffet, hvis Dansk Folkeparti ikke havde yderligere forslag til stramninger, og hvis de ikke ville foreslå dem.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at det her jo umiddelbart er regeringens svar på de udfordringer, som vi står over for.
Så synes jeg i øvrigt, at det er vigtigt, at vi nu får taget hul på selve den store opgave, der ligger med integrationen af de mennesker, der er i Danmark, så de kan blive bidragsydere til det danske samfund.
Og så skal vi selvfølgelig også have øjnene rettet mod at finde en europæisk løsning på de store udfordringer, vi står over for.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-26:
Regeringen har ligesom mange ordførere her også erkendt, at den her stramning af familiesammenføringsreglerne vil have nogle voldsomme konsekvenser for nogle familier, erkendt, at det vil skabe nogle store problemer.
Det er også det, vi ser i høringssvarene fra psykologer, menneskerettighedsorganisationer, socialrådgivere og fra alle mulige andre: at det her forslag har nogle meget voldsomme menneskelige konsekvenser.
Har regeringen gjort sig overvejelser over, om det antal, man forventer vil komme færre som resultatet af det her, opvejer de her ting, opvejer de personlige, menneskelige konsekvenser, som det her forslag skaber?
Altså, jeg kunne spørge sådan her: Hvor mange færre flygtninge regner man med vælger Danmark og tørres af på et af vores nabolande, fordi man strammer den her del med familiesammenføringsreglerne, og er det antal nok til at retfærdiggøre, at familier skal sidde i 3 år uden at kunne genforenes med resten af deres familie?
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Man kan jo ikke fortænke den enkelte i at ønske sig at have familien tæt på og i at ville familiesammenføres.
Men man kan jo sige, at min og regeringens opgave jo også er at finde balancepunktet for, hvordan vi på den ene side hjælper så mange mennesker som overhovedet muligt – så kan vi jo vende tilbage til debatten om, at det i hvert fald er de stærkeste flygtninge, der når til Danmark på egen hånd – og på den anden side også sørger for, at vi kan følge med i Danmark, at vi kan følge med både rent økonomisk, for sporene skræmmer, og jo i høj grad også rent værdimæssigt, for antallet betyder noget.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-26:
Det er så det balancepunkt, jeg prøver at finde lidt ind til.
Er det bare konventionen?
Var det sådan, at hvis konventionen ikke var der, var ministeren parat til at sige: Jamen de kan da vente 10 år på familiesammenføring?
Altså, hvordan findes det her balancepunkt?
For os i Enhedslisten er balancepunktet overskredet med det her forslag.
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Det er helt i orden, at det er det for Enhedslisten, og der må jeg bare sige, at der skiller vandene jo rent politisk.
Men når det er 3 år, er det jo, fordi vi mener, at det på den ene side holder sig inden for konventionerne og på den anden side også går til grænsen af konventionerne, og det er jo en af de overvejelser, jeg bliver nødt til at gøre mig, og regeringen bliver nødt til at gøre sig, når vi har et ønske, og det har vi, om at sikre, at vi kan følge med i Danmark, ikke kun økonomisk, men også værdimæssigt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-26:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at udenrigsministeren i går i Parlamentet forsikrede de øvrige lande om, at det her lovforslag ikke er i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention, og det undrer selvfølgelig mig, at udenrigsministeren kan komme med sådan en garanti, når nu regeringen ret klart selv skriver i bemærkningerne til lovforslaget, at der er en såkaldt procesrisiko, det vil sige, at man sådan set godt selv ved, at der altså er en risiko for, at Danmark bliver dømt for menneskerettighedskrænkelser på baggrund af det her lovforslag.
Kan udlændingeministeren i dag garantere, at Danmark ikke dømmes for menneskerettighedskrænkelser som følge af vedtagelse af det her lovforslag?
Ministeren vil sikkert sige, at man ikke kan garantere noget i verden.
Men hvad er ministerens forventning?
Forventer ministeren, at det her er i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention eller ej?
Skal jeg forstå hr. Naser Khader sådan, at et ungt menneske, som f.eks. vælger at uddanne sig til folkeskolelærer, gør en mindre indsats for at bidrage til at være en del af det danske samfund end et ungt menneske, der vælger at tage ufaglært arbejde?
Som sagt er det jo ikke bare dem, der kommer hertil nu, for det kan altså også være unge, som er født her eller kommet hertil som 2-årig eller 3-årig.
Er det ikke netop at bidrage til det danske samfund at uddanne sig, eftersom al statistik viser, at mennesker med uddannelse økonomisk set bedre kan betale sig, om jeg så må sige, for samfundet end det modsatte?
Naser Khader (KF), 2016-01-26:
Hvis jeg var opvokset her og stod i den situation, at jeg kunne vælge mellem at få permanent opholdstilladelse eller afslutte læreruddannelsen, ville jeg foretrække læreruddannelsen.
Så kan permanent opholdstilladelse komme senere.
Det er vigtigere med uddannelse end at tænke på at få permanent opholdstilladelse, for du står jo ikke til udvisning.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-26:
En af de ting, der sker nu, og som var en del af de samlede forhandlinger, er jo, at flygtninge selv skal betale for udgifterne i forbindelse med familiesammenføring.
Der foreslog mit eget parti at man kunne sige, at det måske er rimeligt nok, men om der så ikke kunne laves en mulighed for, at man kunne få et lån af staten, så at sige, altså at staten lagde ud, så man senere kunne betale af.
Jeg ved faktisk ikke, om vi foreslog det, før hr. Naser Khader gjorde, eller om hr. Naser Khader foreslog det først, og det er sådan set heller ikke det, det her handler om.
Men det, der undrer mig, er, at hr. Naser Khader lige pludselig ikke mente det længere, og derfor er det så heller ikke sådan, det bliver.
Kunne hr. Naser Khader ikke forklare, hvad det er, der har gjort, at han har skiftet holdning?
Naser Khader (KF), 2016-01-26:
Jeg vil ikke tage copyright på mine ideer, men det, jeg synes er vigtigt, er, at vi blev enige med Socialdemokraterne om, at det er det, vi gør.
Hvad der er sket i processen – og Socialdemokraterne har også skiftet standpunkt gennem forhandlingsprocessen – synes jeg det er upassende at stå og fortælle om her i dag.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-26:
Nå jo, men altså, man skal jo kunne stå på mål for alt, også de dele af pakken, som man ikke er tilhænger af.
Der er jo også flere ting, som jeg har stået på talerstolen og sagt er noget, vi bliver nødt til, fordi det ligesom er en del af det store kompromis.
Men det er ikke vores idé.
Naser Khader (KF), 2016-01-26:
Derfor gik vi væk fra ideen.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-26:
Der har været flere ordførere heroppe fra højrefløjen – ja, sådan set også fra Socialdemokraterne – som har givet udtryk for, at det ligesom gjorde ondt på ordførerne og deres partier at gennemføre de her stramninger af familiesammenføringsreglerne, men at det ligesom var den nødvendige pris for at bremse den tilstrømning.
Men med det argument kan man jo spørge sig selv: Hvor går grænsen så?
Altså, hvorfor har man stoppet ved 3 år ved familiesammenføring?
Hvorfor ikke 4 år eller 5 år?
Eller hvorfor ikke helt stoppe for familiesammenføring, hvis det var sådan, at det yderligere kunne nedbremse tilstrømningen?
Altså, hvor er det, grænsen går, når man går ud i den argumentation?
Vi gør noget, vi ved er ondt, vi ved skaber lidelse her blandt nogle familier.
Hvorfor ikke 4 år? vil jeg spørge ordføreren.
Naser Khader (KF), 2016-01-26:
Det er selvfølgelig en samlet pakke, en samlet aftale mellem flere partier.
Hvad det punkt angår, har vi altså ikke sagt ja til noget, hvor vi bevidst overtræder konventionerne.
Vi udfordrer konventionerne, men vi overtræder dem ikke.
Det gælder jo ikke alle konventionsflygtninge, det gælder en lille gruppe af flygtninge.
Og jeg vil helt ærligt sige, at jeg ikke kunne drømme om at efterlade min familie et sted i Syrien, hvor de bliver udsat for fly med Assads tøndebomber.
Jeg ville da ikke flygte fra dem.
Så hvis man er meget, meget bekymret for sin familie dernede, forstår jeg ikke, at man flygter fra dem og ikke tager dem med.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-26:
Den sidste kommentar synes jeg simpelt hen er så upassende og ubehagelig.
Altså, vi snakker om familier.
Så står ordføreren og dømmer de mennesker.
Altså, det er ud over min forstand.
Naser Khader (KF), 2016-01-26:
Der er 10 millioner internt fordrevne i Syrien.
15 millioner er flygtet fra deres hjem.
Inger Støjberg (V), 2016-01-26:
Men mange tak for debatten.
Jeg synes jo netop, at debatten både under førstebehandlingen og også tredjebehandlingen her har vist, at det her jo er et lovforslag, der, kan man sige, både sætter sindene i kog, men jo i høj grad også har en dybde rent politisk, der gør, at alle jo engagerer sig voldsomt i det.
Det ser jeg jo sådan set kun som en fordel.
I går var udenrigsministeren og jeg selv i Europa-Parlamentet for netop at uddybe og give svar på nogle af de spørgsmål, der var blevet stillet fra europæiske politikeres side.
Det synes jeg egentlig havde meget stor værdi.
Det, vi oplevede Europa-Parlamentet i går, var sådan set på mange måder det samme som her, netop det, at der jo er en bred forankring rent politisk til det forslag, som vi har med at gøre her i dag.
Her i Folketinget vil det jo om lidt blive vedtaget med et flertal, der svarer til cirka tre fjerdedele af Folketinget, og hvis man kigger på Europa-Parlamentet, jamen så er der jo opbakning fra de fire største grupper, dog ikke hele grupper vil jeg skynde mig at sige, men fra de fire største grupper i Europa-Parlamentet.
Det viser måske i virkeligheden også, hvilken udfordring vi står over for, hvilken udfordring vi står over for i Danmark, men også hvilken udfordring man står over for i resten af Europa.
For det, vi oplever nu, er jo en flygtningekrise – det tror jeg at vi alle sammen er klar over – men det er også en folkevandring.
Og det er jo i virkeligheden det, vi nu forholder os til.
Derfor vil jeg sige tak for debatten og selvfølgelig svare på de spørgsmål, der måtte være.
Naser Khader (KF), 2016-01-26:
Jeg synes faktisk, det er et sundt princip, at folk, der gør en indsats for at blive en del af det her samfund, folk, der er selvforsørgende, bliver belønnet ved at få permanent opholdstilladelse hurtigere end andre
Marie Krarup (DF), 2016-01-26:
Ordføreren er gentagne gange blevet spurgt, om der er en grænse for, hvor mange flygtninge og migranter Danmark kan modtage, og har ikke givet et svar på det spørgsmål, men taler om, at vi skal tale situationen op, at vi skal italesætte det positivt.
Vil ordføreren bekræfte, at det koster at modtage folk, at integrere folk?
Rockwool Fonden har sagt, at 16 mia. kr. er den meromkostning, der er ved ikkevestlige indvandrere, der ville til Danmark i 2014.
Hvad er det for en metode, som Alternativet vil bruge?
Hvad er det for et ord, der kan tale det danske bruttonationalprodukt op?
Hvad er det for et ord, der kan få kulturforskelle til at forsvinde, så integrationen ikke er et problem?
Er det »sesam, sesam, luk dig op«?
Hvor er det ord henne?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Jeg kan desværre ikke give spørgeren det der »sesam, sesam, luk dig op«.
Vi ved jo, at flygtninge og indvandrere kan blive en ressource.
Der er også lavet beregninger – nu nævner spørgeren det selv – på, at voksne mennesker, der kommer til Danmark, faktisk kan blive en gevinst for samfundet, set i forhold til at beregne det fra barnsben med vuggestuepladser, daginstitutioner osv. osv.
Det er den vej, jeg synes vi skal gå.
Jeg synes, vi skal sørge for at få integreret de nye medborgere.
Dermed kommer de også til at betale skat, og dermed er de med til at bidrage til vores fremtidige velfærdssamfund.
Marie Krarup (DF), 2016-01-26:
Der er nok ikke nogen, der er uenig i, at vi skal have en god integration.
Men spørgsmålet er jo, om vi kan integrere hele verden, om der ikke er nødt til at være en grænse.
Det er ikke kun i Danmark; det er også i de øvrige europæiske lande.
Vi ser det samme: Det er omkostningsfuldt, og det er svært at integrere ikkevestlige indvandrere og migranter.
Spørgsmålet er derfor: Hvad er grænsen?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Jamen det kan jeg ikke svare på.
Det tror jeg også at jeg har tydeliggjort.
Jeg har sagt, og det har jeg også gjort heroppefra, at vi gerne vil bruge flere penge i nærområderne.
Vi forstår ikke, at der bliver skåret ned på udviklingsbistanden.
Vi vil rigtig gerne bruge flere penge også her i Danmark på at sørge for, at vi får en ordentlig integration.
Det er det, der skal til.
Og så er de jo med til at udvikle vores velfærdssamfund.
Jeg tror, at det er der, vi ser forskelligt på det.
Der er, som jeg forstår spørgsmålet, som om der er en eller anden bestemt grænse, og hvis vi får en mere ind i landet end det, bryder hele vores velfærdssamfund sammen.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-26:
Som jeg forstod ordførerens tale, sagde ordføreren, at Danmark stigmatiserer flygtninge, bl.a. fordi vi har kontrol ved vores grænser.
Det ville så også være dejligt, hvis vi fik en permanent grænsekontrol.
Men så vil jeg godt spørge ordføreren om noget andet i forhold til det velfærdssamfund, som vi har bygget op her i Danmark.
Er ordføreren ikke enig i, at jo flere Danmark skal forsørge, jo flere udgifter får Danmark også, og at det kommer til at ramme vores egne statsborgere, dvs. ældre, mennesker med handicap osv.?
Det er jo det, vi også har hørt fra forskellige borgmestre rundtomkring i kommunerne, altså at jo flere, der kommer, jo flere udgifter er der.
Der er kun én stor pengekasse, og det er en samlet pengekasse, og derfor vil det her også komme til at ramme vores egne statsborgere.
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Jamen det er jo der, hvor jeg har prøvet at sige at de også kan blive en ressource, og det er det, vi skal arbejde på.
Derfor skal vi have dem ud på arbejdsmarkedet med det samme; vi skal have dem integreret.
Jeg ved ikke, om der er andre folketingsmedlemmer end mig, der læste den dejlige artikel, der var i Berlingske – jeg tror, det var i forgårs – om en murervirksomhed, som havde Mo ansat, som levede fuldt ud op til det, og som arbejdede godt osv.
Og det er jo den vej, vi skal gå.
Jeg tror, at den fremtidige flygtninge-/indvandrerbefolkning kan være med til at styrke vores velfærdssamfund, så det også kommer danske fru Hansen, der kommer på plejehjem, til gode.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-01-26:
Man opererer med en budgetramme på 48 mia. kr. frem til 2020.
Er ordføreren ikke bange for, at opgaven bliver så stor, at vi simpelt hen ikke kan hjælpe alle dem, der kommer hertil, lige meget hvor gerne vi vil?
Josephine Fock (ALT), 2016-01-26:
Igen: Jeg vil gerne have mulighed for at se de her mennesker som en ressource.
Og jeg vil også gerne tilslutte mig de bemærkninger, der har været heroppefra, om, at vi bliver nødt til at samarbejde om at lave europæiske løsninger, lave globale løsninger.
Men det kommer til at koste penge, ligegyldigt hvordan vi vælger at se det.
Der tror jeg i virkeligheden, der er en debat her i Folketingssalen, hvor det ligesom er blevet talt ned til enten-eller, og at vi kan spare en masse penge, hvis de bliver væk.
Nej, for så bliver vi nødt til at bruge alle vores penge i nærområderne, fordi vi ikke kan stoppe denne flygtningestrøm.
Der er opbrud i verden, vi kommer til at gå mod nye tider.
Det vil sige, at hvad enten vi vil det eller ej, skal vi bruge penge.
Så skal vi bare bruge alle vores penge i nærområderne, hvis vi får det stoppet fuldstændigt ved den danske grænse.
Nu har jeg jo selv været nede at se det, bl.a. der, hvor vi kontrollerer ved den tyske grænse, og hvis man er potentiel terrorist, tror jeg, man ville vælge at gå ca. 100 m hen til højre, og så ville man krydse over marken der.
Altså, den grænsekontrol, som er en stikprøvekontrol, tror jeg desværre ikke kan afholde eventuelle terrorister fra at komme til Danmark.
Og der håber jeg selvfølgelig at PET osv. har styr på det.
Den stikprøvekontrol ved grænsen er ikke det, der vil afholde dem fra det.
Så har jeg næsten lyst til at spørge retorisk tilbage til fru Mette Bock: Mener fru Mette Bock så, at det her er måden at gøre det på, hvor vi taler ned og ned, hvor vi hele tiden sætter spørgsmålstegn ved, om det er rigtige flygtninge, der kommer, eller om de ikke bare er immigranter osv.?
Vi mener, at vi skal have en positiv tilgang.
Vi mener, at de mennesker, der kommer til landet, skal ses som en ressource.
Vi skal sørge for at integrere dem, vi skal have dem hurtigt ud på arbejdsmarkedet.
Det første, flygtninge møder, når de kommer til landet – og det er jo det, der er indeholdt i det her lovforslag – er f.eks., at vi skal konfiskere deres værdigenstande.
Vi tror ikke, det er den rigtige vej at gå.