runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Ministeren talte om, at vi skulle se på den virkelige verden.
Jeg synes, det er en rigtig god idé at begynde at se på den virkelige verden i stedet for økonomiske teorier.
Så kan man f.eks. se på, hvordan ens økonomiske teorier har ført til den kæmpe krise, vi står i i dag.
Hvis man har en teori, der også passer til virkeligheden, må man jo være i stand til at forklare, hvordan den virker.
Så må ministeren jo være i stand til at forklare, så også de unge, der afslutter deres uddannelser lige nu, bliver i stand til at forstå, hvordan det virker.
Hvordan kan det, at de ikke kan få 52 ugers arbejde og derfor mister dagpengene og ikke er i stand til at opnå genoptjening af dagpengeretten, føre til, at de får et arbejde?
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Jamen det nytter bare stadig væk ikke noget, vil jeg sige til fru Line Barfod, for det nytter ikke noget bare at sige, at man ikke vil diskutere det, som alle andre ved er rigtigt, nemlig de økonomiske teorier, der ligger, den viden, der jo ligger, det, der gentagne gange har vist sig at være rigtigt, nemlig at når arbejdsudbuddet stiger, følger beskæftigelsen med.
Det nytter ganske enkelt ikke noget, og det nytter heller ikke noget at blive ved med at påstå noget andet; det ændrer verden sig altså ikke af.
Jeg vil bare sige, at hvis fru Line Barfod kan være i tvivl om, om verden hænger sammen på den her måde, så glæder jeg mig meget til at høre den debat, fru Line Barfod skal føre med Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti, for ifølge S-SF-planen skal man jo ikke skaffe 13.000 ekstra arbejdspladser, der skal man skaffe 70.000 ekstra arbejdspladser, hvis man indførte det med de 12 minutter, og forskellen er ydermere, at de 13.000 ekstra arbejdspladser, som vi skal skaffe, er der jo valid viden bag, og det gør, at vi med sikkerhed kan sige, at det også kommer til at ske.
Det kommer jo ikke til at ske.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Enhedslisten har en lang række forslag til, hvordan vi helt konkret skaber arbejdspladser, hvordan vi skaber arbejdspladser i fødevaresektoren, hvordan vi skaber arbejdspladser i byggeriet, får sat gang i klimarenoveringerne, hvordan vi skaber grønne job i industrien osv.
Vi har helt konkrete forslag til, hvordan vi skaber lige præcis de job, hvordan vi skaber de job, hvordan vi skaber de job.
Ministeren har stadig ikke forklaret, hvordan hendes teori virker.
Hvad er det helt konkret for nogle job, og hvordan bliver de til?
Det mangler vi at få svar på.
Hvordan er det helt konkret ministeren forventer at de kommer i arbejde?
For de vil ikke være i stand til, som tingene ser ud i dag, at få 52 ugers arbejde.
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Jo, men nu har den måde, fru Line Barfod vil skaffe arbejdspladser på, jo været afprøvet tidligere, dog lidt længere østpå, og man kan sige, at det jo ikke var med særlig stor succes, i hvert fald ikke efter at det havde kørt et stykke tid.
Det er så den måde, fru Line Barfod vil forsøge at styre verden på.
Og det er da rigtigt, at man da kunne statsliggøre alting, og så kunne man nok sætte nogle damer til at sætte nogle stempler og sådan noget, det har vi jo set før, men sådan er den moderne verden bare ikke.
Så det nytter ikke noget, at fru Line Barfod drager de her ting i tvivl, og det nytter heller ikke noget, at fru Line Barfod slet ikke forholder sig til den demografiske udfordring, som vi står over for.
Alene det er jo en enormt stor udfordring for os, fordi de årgange, der forsvinder fra arbejdsmarkedet, er omtrent dobbelt så store som de årgange, der træder ind på arbejdsmarkedet.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Jo, jo, vil jeg sige til ministeren.
Det er lykkedes med ganske få enkle virkemidler at få slået fast, at Dansk Folkeparti ganske vist er nogle slemme nogen, men at regeringen er værre, for det er den, der er kommet med det forslag, vi debatterer nu, om en fordobling af genoptjeningsretten.
Det er slået fast.
Det er også slået fast, at det er den selv samme regering, som er kommet med forslaget om at forringe uddannelsesmulighederne for de svageste i det her samfund.
Det har man gjort samtidigt.
Tillykke!
Det kan godt være, at Dansk Folkeparti accepterer det, men det er ikke dem, der er kommet med forslaget.
Så det er lykkedes mig at få slået fast, at det er sådan, det hænger sammen.
Det aner de ingenting om, for det, som regeringen har kørt igennem, er lovsjusk.
De har skumle planer.
Man startede i pinsen og udtænkte de skumle planer, der er blevet til det, der er her, og inden pinsesolen dansede, havde man fundet på at ændre så meget i dagpengesystemet.
Men vi kender stadig væk ikke det hele.
Hvorfor gør vi ikke det?
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Man kan jo da i hvert fald sige, at det, der står tilbage, er, at vi overhovedet ikke har en idé om, hvad S og SF vil, hvis de en gang får magt, som de har agt.
Det har man ingen som helst ideer om.
Man har oven i købet haft 40.000 mennesker til at stå at demonstrere herude på slotspladsen imod de dagpengeændringer, der skal ske.
Hvad sker der så en uge efter?
Der sker det, at oppositionens sande leder, nemlig Harald Børsting, i en avis siger, at man i øvrigt ikke ruller de dagpengeændringer tilbage, når nu engang, og hvis skaden skulle ske, at S og SF skulle komme i regering.
Man vil ikke rulle det tilbage, og det glemte man fuldstændig at fortælle de der 40.000 mennesker, der stod ude på slotspladsen for bare halvanden uge siden.
Jeg mødte oven i købet hr. Bjarne Laustsen derude, og jeg hørte heller ikke, at hr. Bjarne Laustsen oplyste de 40.000 mennesker, der var taget med busser fra Frederikshavn og Brønderslev og andre steder, om, at det var fuldstændig forgæves, at de stod og demonstrerede, for man agtede da ikke at rulle det tilbage.
Så regeringens plan er altså fuldstændig kendt.
Den har været debatteret i uger nu, men vi aner ikke, hvor oppositionen står.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
I Socialdemokratiet går vi ind for, at vi har et fleksibelt arbejdsmarked – flexicurity, som det også hedder.
Hyr og fyr let.
Det er også til gavn for arbejdsgiverne.
Nu ændrer man ved balancen, nu skaber man utryghed.
De, der overvejer at melde sig ind i en a-kasse, kender ikke reglerne for deres medlemsvilkår.
Det bør man jo ellers gøre, når man køber en forsikring, altså vide, hvad man kan få ud af den, hvis det bliver aktuelt.
De betaler i øvrigt selv til det.
Det er en solidarisk ordning, hvor man betaler lige meget ind og kan få lige meget ud.
Men regeringen ændrer på spillereglerne i forhold til det her.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå at man gør.
Derfor spiller man hasard med den danske model, og man spiller hasard, fordi man vil kræve længere opsigelsesvarsler.
Det bliver jo konsekvensen af det – det kan vi se i alle andre lande, hvor man ikke har sådan en fleksibel aftalemodel, som vi har.
Lønmodtagerne vil blive nødt til at sikre sig et længere opsigelsesvarsel for at sikre sig større sikkerhed i ansættelsen.
Det har vi hidtil kunnet undgå i Danmark.
Det har været let for arbejdsgiverne at hyre og fyre, og det har været i orden, fordi vi har haft den fleksible aftalemodel.
Det ændrer regeringen fundamentalt på med det her.
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Nu står der jo ingen steder skrevet, at der skal være en 4 års dagpengeperiode, for at man kan have flexicurity i et land.
Det står ingen steder skrevet, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Det, vi skal sørge for, er, at vi har en aktiv arbejdsmarkedspolitik.
Det har vi fortsat.
Vi har fortsat en meget høj grad af sikkerhed for arbejdstagere, og der er stadig væk en stor fleksibilitet på arbejdsmarkedet.
Det vil sige, at den danske flexicuritymodel jo ikke bliver angrebet af det her.
Men det, der bare står tilbage, er, at man har købt katten i sækken, hvis man får S og SF i regering på et tidspunkt.
Man ved overhovedet ikke, hvad der venter én.
Der er lidt løse tanker, og nogle siger, at de vil ændre på det hele, men omvendt siger Harald Børsting, der er formand for LO, at det vil de ikke.
I dag har vi haft flere timers debat, hvor vi overhovedet ikke fik et svar.
Det er jo virkelig at købe katten i sækken.
Man ved jo fuldstændig med den plan, der er lagt frem af regeringen, hvad det er, man får.
Man ved også, at når regningen er betalt, er den betalt.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-16:
Det var ellers ikke meningen, at jeg ville spørge mere, for det nytter jo heller ikke noget, men jeg kan ikke lade være, for ministeren siger: Man ved jo ikke, hvor Socialdemokratiet står.
O.k., ministeren har ret.
Nu ved vi, hvor VKO står: De vil forringe det her.
Da sagde de rent faktisk, at de ikke ville røre ved det.
Er ministeren enig med mig i, at regeringen før sidste valg sagde, at de ikke ville forringe dagpengene?
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Det kan overhovedet ikke være nogen som helst hemmelighed, at vi gerne ville ændre på dagpengeperioden, alene af den grund, at vi jo har haft indkaldt til forhandlinger om det.
At det så faldt på gulvet med et brag er noget helt andet.
Men da der blev indkaldt til forhandlinger om at ændre på dagpengeperioden, hørte jeg ikke hr. Leif Lahn Jensens parti sige noget som helst om, at der var tale om løftebrud eller noget.
Da var man bare imod.
Så det er jo simpelt hen for sent at komme at sige, at nu er det pludselig et løftebrud.
Der er ikke tale om noget som helst løftebrud, men jeg er da glad for, at hr. Leif Lahn Jensen indrømmer, at man ikke ved, hvor Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti står, for det kom han jo til at sige i sit indlæg her.
Det er godt, for det har vi jo på skrift lige om lidt, når vi kan få udskriften af det, der er blevet sagt i Folketingssalen, og den tror jeg lige jeg vil gemme til brug ved en senere lejlighed.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-16:
Vil det sige, at ministeren mener, at hvis man siger noget før et valg og gør noget andet efter valget, er det ikke et løftebrud?
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
For det første er der, som jeg har redegjort for tidligere, ikke tale om et løftebrud her.
Vi har sparet op i gode tider.
Vi lyttede ikke til S og SF, da vi havde gode tider, for vi sparede op i stedet for.
Havde vi lyttet til S og SF, havde vi soldet alle pengene op, og så havde vi netop ikke haft mulighed for at sætte den her lange perlerække af initiativer i gang, som jo sammen med den lave rente samlet set har betydet, at omkring 80.000 danskere er sluppet for at få en fyreseddel i hånden.
Det er klart, at det koster.
Det er den regning, der ligger foran os nu, og det er den regning, som vi betaler.
Vi er ansvarlige, fordi vi betaler regningen nu.
Vi er helt bevidste om, at det ikke er sjovt, og at det ikke er nemt, men det er nødvendigt.
Og det er altså en helt anden snak end den, man hører fra oppositionens side lige nu, hvor man siger, at man vil lade regningen ligge i tre år, og så håber man på, at naboen vil begynde at arbejde 12 minutter mere, når de tre år er gået.
Og så ringer man til EU og Harald Børsting og håber på, at alting er klaret.
Hvis man lige lytter efter, lyder det næsten for godt til at være sandt, og ofte er noget, der lyder for godt til at være sandt, også for godt til at være sandt.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Jeg synes, det er direkte synd, at der ikke er nogen, der vil tale med Det Radikale Venstre i dag.
Det vil jeg gerne.
Jeg vil også gerne stille mig til rådighed som samtalepartner, for vi har jo lavet rigtig mange gode ting sammen, der har sådan set mest været tale om glansperioder, når Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre har fundet ud af det sammen.
Det håber jeg også vi kan igen.
Jeg vil høre, hvor argumentresistent Det Radikale Venstre er, hvis det nu skulle vise sig, at der er nogle uhensigtsmæssigheder i den her dagpengereform, som man desværre giver opbakning til.
Hvis der er det, vil man så arbejde på at få dem væk?
Grunden til, at jeg spørger, er sådan lidt det der med deltidsbrandmændene, hvor man laver nogle rigide regler, der gør, at nogle af de folk, der laver et stort stykke arbejde i beredskabet, på grund af nogle ret rigide regler faktisk skal stoppe med deres brandmandsjob og gå på fuldtidsdagpenge.
Er det ikke helt skørt?
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Jeg har egentlig ofte tænkt, at det kunne være spændende at prøve at leve i sådan en Enhedslisteverden bare lige for en dag.
Det ville så være en dag, hvor man kunne sige: Jamen jeg er ligeglad med økonomiske teorier, det er slet ikke det, jeg vil høre; jeg vil høre noget helt andet, for jeg vil høre, hvordan det kunne se ud fra sådan en Enhedslistesynsvinkel.
Sådan er verden bare ikke, må jeg sige til fru Line Barfod.
Verden er, som den er.
Vi har en markedsøkonomi.
Vi har økonomiske teorier, som også viser sig at virke i praksis, og der er det her altså bare en af dem, nemlig at når arbejdsudbuddet stiger, følger beskæftigelsen med.
Sådan er verden, og så nytter det ikke noget at prøve at leve i en eller anden tidsboble og tænke: Skidt med alt det der med økonomiske teorier og OECD, og hvordan verden i virkeligheden fungerer.
Det nytter altså ikke noget.
Vi befinder os i den virkelige verden.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Det, jeg bare så gerne vil have, er helt stille og roligt ikke økonomiske teorier, men at ministeren kan fortælle, hvad det helt konkret er for nogle job, f.eks. til de unge, der blevet færdiguddannet som tømrer eller murer, og som jo ryger ud efter 2 år, og som så skal have 52 ugers arbejde for at genoptjene retten til dagpenge.
Hvad er det helt konkret for nogle job, ministeren regner med at de skal have?
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-16:
Så vidt jeg kender til sagen om det frivillige brandværn, er der er en meget konstruktiv, åben diskussion mellem De Radikales sædvanlige ordfører på området, hr. Morten Østergaard, og hr. Bjarne Laustsen.
Jeg tror, at problemet ligger i, at vi løber ind i en ret lukket dør hos finansministeren, uanset velviljen hos Det Radikale Venstre.
Men det er klart, at lige så vel som at vi går ind for – hvad skal man sige? – den sådan helt grundlæggende arkitektur i en dagpengereform, vil vi selvfølgelig være med til at diskutere, hvordan det her kommer til at virke i virkelighedens verden.
Og det er en af grundene til, at jeg synes, at regeringen har været ramt af et strejf af fornuft, da den udsatte behandlingen af forslaget om beregning af dagpengene.
For det er jo sådan et forslag, hvis indhold bliver til hverdagsregler for sagsbehandlere og folk, der er i dagpengesystemet.
Og der har man brug for at få detaljerede, ordentlige, eftertænksomme høringssvar på, hvordan det egentlig kommer til at virke.
Det er sådan et meget godt eksempel på, at selvfølgelig skal det virke i virkelighedens verden.
Derfor diskuterer vi selvfølgelig meget gerne, om der er noget, der bliver for ringe.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Jamen det med, at vi lever i den virkelige verden, synes jeg er klogt sagt af fru Margrethe Vestager.
I den virkelige verden er der deltidsbrandmænd, der bliver forhindret i at udføre det, de er bedst til det.
Det synes jeg simpelt hen er tåbeligt.
En ting er, at man foreslår en afkortning af dagpengeperioden og andre modbydelige forslag, som jeg kalder dem.
En anden ting er, at regeringen samtidig med en anden partner skærer ned på det, der er forudsætningen for, at de svage ikke falder ud af dagpengesystemet, altså skærer i SVU-satserne osv.
Det synes jeg er i direkte modstrid med det.
Altså, det andet kan man sige måske er en lidt ideologisk diskussion, men jeg tror også, at den radikale ordfører kan se, at dem, der er på kanten af arbejdsmarkedet og ikke kan holde sig fast, er dem, der har fået mindst uddannelse, det er dem, der er fra yderområderne osv., og det er de ufaglærte kvinder.
Det er da dem, der har mest behov for en særlig indsats, for SVU osv., som vi ved giver en positiv effekt.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at Det Radikale Venstre kan støtte den dagpengereform, når konsekvenserne af den er, som de er.
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-16:
Det er svært at være glad for et lille plaster på såret, hvis såret er stort.
Men den aftale, vi har lavet, om en øget indsats for de langtidsledige synes jeg er et godt skridt på vejen.
Med det fælles, stærke syn, der er på uddannelse i Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten for den sags skyld, håber jeg også, at det er en af de ting, som vi allerførst vil vende tilbage til.
For uanset hvordan man vender og drejer det, og uanset hvor godt vores dagpengesystem som sådan måtte fungere, er det afgørende for den enkelte at opleve dette: Jamen her er jeg ikke overladt til mig selv, hvis det viser sig, at alle jobmulighederne i den branche, jeg gerne vil være i, lukker, har jeg brug for noget uddannelse, så har jeg brug for at få hjælp til at kunne skifte branche og komme et andet sted hen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Jeg har tidligere brugt udtrykket modbydeligt om det forslag her, og det mener jeg til fulde.
Jeg kunne godt tænke mig at vide – da Dansk Folkeparti har lagt kortene på bordet og sagt, at de ikke er så slemme, de har kun foreslået en halvering af dagpengeperioden – hvem det så er, der har sat trumf på her.
Jeg har forstået, at regeringen har sagt, at det ikke er godt nok, at folk er helt nede i skidtet; det er ikke straf nok, de skal simpelt hen lige have kniven drejet rundt i såret, som nogle måske kunne finde på at sige.
Hvorfor skal de have den her tillægsstraf oveni, når de er ved at falde ud af dagpengesystemet, samtidig med at man skærer ned i SVU’en osv.?
Hvorfor skal de så lige også straffes, ved at de skal have dobbelt op, altså 52 ugers ustøttet arbejde?
Hvorfor skal de det?
Hvem har fundet på det forslag?
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Det er altså vigtigt at få på plads, at vi stadig væk har et af verdens allerbedste dagpengesystemer.
Det er altså også vigtigt at holde fokus på, at vi stadig væk har en meget, meget aktiv beskæftigelsespolitik i Danmark.
Og så glemmer hr. Bjarne Laustsen jo altså også den meget, meget store indsats, der nu også bliver gjort omkring langtidsledighed.
Tingene hænger jo sammen, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Og det er altså vigtigt, at man ikke mister fokus i den her debat i sin iver efter at prøve at gå efter regeringen.
Jeg synes, det her er et rigtig godt forslag, og det er regeringen, der har lagt det på bordet.
Nu har jeg jo bidt mærke i, at hr. Bjarne Laustsen har spurgt både den konservative ordfører og Dansk Folkepartis ordfører om det, og der fik hr. Bjarne Laustsen fuldstændig det samme svar, som han også får fra mig igen, nemlig at det her er regeringens forslag.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Jeg synes, det er en god ting at ære den, der æres bør.
Altså, hvis der er nogle, der har gjort noget godt, skal de selvfølgelig have æren for det, og er der nogle, der har gjort noget skidt, hvad jeg mener det her er, må man jo også tage ansvaret for det.
Jeg ved ikke, præcis hvem det er, der er kommet med det her, og jeg har kun brugt et enkelt ord om det, nemlig modbydeligt – for det var det bedste, jeg lige kunne komme på – og det er selvfølgelig irriterende for regeringen.
Jeg vil bare gerne vide, hvorfor man skal rammes ekstra hårdt sådan oven i det andet.
Så siger ministeren, at det her bliver lavet i så god tid, at man kender tingene.
Hvis nu nogle melder sig ind i en a-kasse her til den 1. juli, ved de så, præcis hvordan reglerne er hele vejen igennem?
Kommer der ikke et forslag, hvori beregningsperioden firedobles?
Og gad vide, hvem der så egentlig har foreslået det.
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Det er fuldstændig korrekt, at der er lagt op til, at der også kommer et forslag om beregningsperioden.
Men jeg synes nu, at hr. Bjarne Laustsen gør vold på det her forslag, og jeg synes, at hr. Bjarne Laustsen i sin iver – jeg ved det ikke, han forsøger vel bare i virkeligheden at være i opposition, og det er jo også fair nok – skylder at sætte sig ind i tingene.
Når man vil være i opposition, synes jeg, at man skylder, at man sætter sig ind i tingene, og at man så også ser på helheden i tingene.
Og det er der, hr. Bjarne Laustsen går så gruelig galt i byen.
Vi har en meget, meget aktiv arbejdsmarkedspolitik, vi har et af verdens allerbedste dagpengesystemer.
Vi gør noget ekstra, en stor indsats omkring langtidsledighed, og så er der altså også meget lang tid til at sætte sig ind i de her regler.
Derfor skuffer det mig faktisk lidt, at hr. Bjarne Laustsen måske ikke sådan lige sætter sig lidt ind i tingene og tager debatten der, hvor den er saglig og god og måske også lidt mere konstruktiv.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-16:
Det må ministeren da indrømme.
Nu kom ministeren også selv ind på beregningsperioden.
Hvad er egentlig grunden til, at man også vil røre ved den?
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Jeg synes, at dagpengesystemet kræver en modernisering, og det er jo derfor, vi har lavet de her tiltag.
For det vil jo netop betyde, at vi får flere mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Og når man kigger på den situation, vi står i om bare ganske få år, vil man se, at det vil være et helt nødvendigt skridt.
Derudover må man altså også sige til hr. Leif Lahn Jensen, at vi jo har haft en international finanskrise, som har ramt verden som en tsunami.
Vi er så kommet bedre igennem den, end de er i mange andre lande, og det er vi af en eneste årsag, nemlig fordi vi sparede op i de år, hvor det gik rigtig godt.
Vi undlod at lytte til Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti, som jo ikke kunne se én krone, før der skulle bruges to.
Så vi sparede op, og det har betydet, at vi kunne sætte en lang række initiativer i gang, som sammenlagt – og så lige tillagt den lave rente – har betydet, at omkring 80.000 danskere er sluppet for at få en fyreseddel i hånden.
Det koster, og det er den regning, vi betaler nu.
Det er derfor, vi lægger de her ting frem nu.
Jeg vil ikke kalde det forringelser.
Jeg vil kalde det for en modernisering.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-16:
Det vil sige, at ministeren mener, at det er ansvarligt stadig væk at give en masse skattelettelser til de rige og forringe forholdene for de fattige, for dem, der har det svært i forvejen.
Det vælger ministeren så at kalde en modernisering i stedet for det, det vitterlig er, nemlig totalt skævt.
Om ordet modernisering vil jeg sige, at jeg tror, at det bilag, som ministeren nok har læst allermest ud over de her forslag, er »En Fair Løsning«.
Det er jo bl.a. der, man har brugt ordet modernisering.
Verdens bedste, siger man.
Kan man, når man halverer dagpengeperioden, når man fordobler genoptjeningsperioden og laver beregningsperioden fire gange længere – det er i hvert fald det, man lægger op til – stadig væk kalde det verdens bedste?
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Så håber jeg, ministeren for første gang vil svare på, hvad det er for nogle job, man forestiller sig folk skal have.
Hvordan forestiller ministeren sig, at man som ung tømrer eller murer eller andet skal få 52 ugers arbejde, når de meldinger, der kommer alle steder fra, er, at der ikke er noget job at få?
Og hvis der er, er det i hvert fald kun ganske korte ansættelser.
Hvordan er det helt konkret, at ministeren vil sikre, at man kan få 52 ugers arbejde?
Inger Støjberg (V), 2010-06-16:
Lad mig lige først slå fast, at der for nyuddannede jo ikke er ændringer i det her.
Der er job, som man kan få i fremtiden.
Når man kigger på de økonomiske beregninger, der ligger rundtomkring, vil man se, at det jo er en helt selvfølgelig lære i økonomi, at når vi øger arbejdsudbuddet, så følger beskæftigelsen med.
Jeg ved godt, at fru Line Barfod ikke anerkender, at vi har en markedsøkonomi, og at hun ikke anerkender OECD's økonomer.
Men sådan er verden nu engang bare, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Jeg ved også godt, at fru Line Barfod jo stiller sig tvivlende over for, at vi rent faktisk også i fremtiden kommer til at mangle arbejdskraft alene af den grund, at de årgange, der forlader arbejdsmarkedet, er omtrent dobbelt så store som de årgange, der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Men det ville undre mig meget, hvis fru Line Barfod ikke anerkender f.eks. de nyeste statistikker, der er kommet fra Danmarks Statistik, om, hvem det rent faktisk er, der kommer i arbejde nu.
Det er jo de ufaglærte.
Det er 3F's medlemmer, der stormer ind på arbejdsmarkedet nu, hvor vi kan se, at opsvinget, om ikke er i gang, så i hvert fald er på vej.