runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Sagsbunkerne har hobet sig for meget op, og derfor er det jo også vigtigt at understrege, at det, som Tinglysningsretten og Domstolsstyrelsen siger i deres handlingsplan, er, at det er en situation, som der skal ryddes op i inden sommerferien.
Der må man som sagt afgøre med sine rådgivere, hvad man vil tage skridt til, i forhold til hvilken økonomisk omkostning det eventuelt har haft.
Det er jo ikke op til mig som justitsminister at afgøre, hvad borgeren skal gøre i sådan et tilfælde.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-01-13:
Nej, men det er da ret interessant for borgerne at vide, hvad der kunne være acceptabelt for ministeren selv, hvis man stod i den situation, at man skulle have noget tinglyst.
Hvor meget skal man acceptere?
Vi har hørt eksempler på, at det har kostet 80.000 kr. ekstra for den enkelte.
Er det acceptabelt?
Man kunne jo sige, at når staten tjener penge på tinglysning og den slags ting – andre serviceydelser – kan man også levere et system, som fungerer fra dag et.
Det er jo blevet påpeget, ikke bare af partierne, men også af de høringsparter, som jo blev hørt i den her sag.
Derfor er det jo vigtigt for borgerne at vide, hvad ministeren synes er acceptabelt som ekstraomkostning for den enkelte borger.
Hvor mange ekstra systemer ønsker justitsministeren eventuelt at starte op på det digitale område?
Vi kan jo se, at regeringen ellers starter op mange andre steder, men hvor mange ekstra systemer, som ikke er testet af inden starten, skal man have startet op?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Vurderingen fra Domstolsstyrelsens og Tinglysningsrettens side var jo, at det var testet af, og at man kunne gå i gang med det.
Jeg synes, det er en utilfredsstillende situation, at der er så mange sager, som er blevet ophobet på grund af et væld af specielt it-tekniske problemer.
Derfor må man jo selvfølgelig også lære af det, men man kan også konstatere, at den handlingsplan, som Domstolsstyrelsen og Tinglysningsretten har præsenteret – ifølge handlingsplanen selv – vil løse problemet, så der ikke er noget problem til sommer.
Og det vil sige, at vi har et fantastisk system, som giver borgeren en helt unik grad af service, som man nærmest ikke har andre steder i verden.
Jamen jeg vil godt gentage, at det ikke handler om ressourcer.
Altså, det her er et spørgsmål om de it-udfordringer, der har været, og så har der været en løbende dialog imellem Domstolsstyrelsen og Tinglysningsretten om at få løst problemerne.
Det har ikke været et økonomisk spørgsmål, det har været et spørgsmål sammensat af mange, mange forskellige udfordringer.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-01-13:
Altså, undskyld, hvis jeg bliver lidt grov eller lidt firkantet, men ministeren svarede overhovedet ikke på det, jeg spurgte om: Har ministeren fået en henvendelse fra nogen af aktørerne, der er involveret i den her sag, om yderligere ressourcer til at løse de problemer, man allerede så i oktober 2009, som blev større i november 2009 og blev endnu større i december 2009?
Har ministeren fået en henvendelse – ja eller nej – om øgede ressourcer til at løse de problemer?
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Jeg kan bekræfte, at det er 79,7 pct. eller deromkring i et eller andet år.
Det kan jeg bekræfte, og jeg har aldrig lagt skjul på det.
Men det ændrer jo ikke ved det andet, jeg har sagt: Man skal altså, når man vurderer 95-procent-målsætningen, som jo er det afgørende, tælle dem med, som har en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Nanna Westerby (SF), 2010-01-13:
Tak for det.
Det er en lille smule forvirrende, men rigtig spændende har det været i dag at følge med i det her med, hvad der egentlig er op og ned i forhold til de her målsætninger.
Det, som vi jo kan se, er, at vi har en målsætning om, at lige her i år faktisk, det år, vi lige er gået ind i, 2010, skulle 85 pct. af en ungdomsårgang have en ungdomsuddannelse.
Det er en målsætning, vi har vedtaget, fordi vi synes, det er rigtig vigtigt, at de unge får en uddannelse, både for samfundsøkonomien og for, at man ikke ender som ufaglært på et endnu mere risikofyldt arbejdsmarked.
Det, vi så desværre kan se, er, at der kun er 80 pct., der har taget en ungdomsuddannelse.
Det vil jeg gerne bare starte med at spørge ministeren om for ligesom at være helt klar over, hvad der er op og ned her, og altså have ministeren til at bekræfte det.
Er ministeren enig i, at regeringen ikke har nået sin målsætning om, at 85 pct. af en ungdomsårgang i år skal have en ungdomsuddannelse?
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Det er sådan, at antallet eller procentdelen af unge, som er under 40, og som har taget en ungdomsuddannelse, er faldet under højkonjunkturen.
Jeg er overbevist om, at det er i gang med at stige nu.
Det er også rigtigt, at hvis man kun tæller dem, der har en ungdomsuddannelse, er det gået lidt tilbage, og det ligger i øjeblikket omkring 80 pct.
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg er også helt sikker på, at da man fastsatte 85-procent-målsætningen for 2010, havde man ikke tænkt på, at der også var nogle, der tog en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Derfor kan spørgeren jo have lidt ret i, at målsætningen ikke er nået, men så er det jo da en trøst, at der er så mange, som tager en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Det tror jeg også spørgeren mener.
Mit politiske mål er, at der er endnu flere end 5 pct., som får lov at gå den skæve vej til en videregående uddannelse.
Sandheden er jo, at vores uddannelser er alt for stive.
Optagelseskravene er alt for stive.
Der er alt for mange, der bliver afvist, fordi de ikke har en studentereksamen osv.
Lad os dog få lidt flere af de der skæve ind.
Og hvis vi gør det, skal vi så ikke tælle dem med?
Det skal vi da.
Det er jeg da sikker på at en S-SF-regering også vil gøre.
Så hvad skal vi med alt det her snak, når jeg har været fuldstændig åben og ærlig hele vejen igennem?
Nanna Westerby (SF), 2010-01-13:
Det er en vældig god idé at lave forskellige nye og skæve veje ind i uddannelsessystemet, det synes vi også.
Derfor synes vi også, at det var ærgerligt, at man nedlagde f.eks. den frie ungdomsuddannelse, en skæv vej til at få en uddannelse, som vi havde i løbet af 1990'erne.
I løbet af 1990'erne var der også højkonjunktur i Danmark, men på trods af den formåede man at få flere unge til at tage en ungdomsuddannelse, hvorimod den her regering, som har lukket nogle af de skæve uddannelsestilbud, jo har formøblet højkonjunkturen og ikke brugt den til at få flere unge til at tage en ungdomsuddannelse.
Men lad nu det ligge.
Det, jeg hører ministeren sige, er: Den målsætning, vi har, om, at 85 pct. af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse i det her år, 2010, kan vi ikke bruge til noget; det er en forkert modsætning, den skal laves om, og jeg vil gerne have flere uden en ungdomsuddannelse til at gå direkte over i en videregående uddannelse.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvornår ministeren har tænkt sig at fremlægge en ny målsætning.
For hvis ikke vi kan bruge vores målsætninger til noget, hvis ikke ministeren er enig og ikke har tænkt sig at opgøre tallene efter dem, må vi jo have en ny målsætning – ellers er målsætninger ikke det papir værd, de er skrevet på.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Det vil jeg godt komplimentere spørgerne for: at ingen af dem har benægtet, at de selv vil tælle dem med.
Sæt de nu havde regeringsmagt og stod der i 2014 og ikke ville tælle de måske 7 pct., som tager en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse, med.
Hvor er det klogt, at ingen vil svare på det spørgsmål, jeg stiller.
Det er jo det samme som at bekræfte, hvad jeg siger – den, der tier, samtykker.
Oppositionen vil også tælle dem med.
Og så har fru Nanna Westerby da ret i, at hvis man opfattede 85-procent-målet på den måde, at det kun vedrører ungdomsuddannelse, er det da rigtigt, at vi er 5 pct. fra målet.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-01-13:
Det er i virkeligheden en tilståelsessag, vi står med her, fra undervisningsministerens side, og i virkeligheden en total falliterklæring i forhold til den målsætning, som ministeren altså har været med til at opstille sammen med globaliseringsforligspartierne.
Ministeren står her og siger, at hvis man bruger den målemetode, man tog som udgangspunkt, da man lavede de her målsætninger, så kan man godt skyde en hvid pind efter at nå de målsætninger, vi har sat os, så derfor har ministeren nu lavet en ny målemetode, og vupti! så har vi pludselig opnået vores målsætning.
Det er da en total falliterklæring i forhold til det mål, vi har om, at flere skal have en ungdomsuddannelse.
Nu sagde ministeren også i sit sidste svar til fru Christine Antorini, at det ville være godt, hvis der var flere af de her skæve indgange og flere, der sprang over ungdomsuddannelserne og gik direkte videre til noget andet, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Er det i virkeligheden udtryk for, at ministeren mener, at der er færre endnu, der skal have en ungdomsuddannelse, for så synes jeg virkelig, vi er ude på et skråplan, og at ministeren med syvmileskridt er på vej væk fra de aftaler, vi har?
For lige at få det helt på det rene kunne jeg så godt tænke mig at spørge ministeren
: Det, man blev enige om, da man lavede globaliseringsaftalen og lavede de her målsætninger og satte en hel masse initiativer i gang for at sikre, at flere ville få en ungdomsuddannelse, var det ikke, at vi i 2015 skulle have nået den her 85-procents-målsætning for dem, der gennemfører en ungdomsuddannelse?
For så er det da en tilståelsessag, hvis ministeren nu står og anerkender, at det mål har vi ikke nået, og at regeringen i øvrigt ikke har tænkt sig at gøre noget særligt nummer ud af det, for nu har man bare fundet en anden opgørelsesmetode, sådan at vi er lidt tættere på, end vi ellers ville være.
Det er da en falliterklæring, for står vi ikke netop med en endnu større udfordring nu i 2010, end vi gjorde tilbage i 2006?
Og hvis det er tilfældet, så har vi ikke gjort, hvad vi skulle, og regeringen har ikke formået at leve op til de målsætninger, som vi i fællesskab har sat os i forhold til at sikre et øget uddannelsesniveau i det her land.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Jeg må jo igen ikke spørge, men jeg har jo lov at nævne, hvad jeg gerne ville spørge om, nemlig om fru Kirsten Brosbøl virkelig mener, at det mål, som hun ifølge eget udsagn har aftalt for 2015, går ud på, at der er 85 pct., som skal have en uddannelse, uden at man tæller dem med, som har en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Altså, kan det virkelig være rigtigt?
Christine Antorini (S), 2010-01-13:
Jeg vil godt sige det fuldstændig klart til undervisningsministeren: Hos Socialdemokraterne fifler vi ikke med den velfærdsaftale, der er, og vi tager målsætningen ganske alvorligt.
Vi tager den så alvorligt, at jeg også gerne vil svare på ministerens spørgsmål, selv om det er lidt usædvanligt, at det pludselig er den modsatte vej.
Vi står ved, at det skal måles på, i forhold til om man har en ungdomsuddannelse.
Det er jo beklageligt, at jeg har været nødt til at stille spørgsmål til ministerens eget ministerium for at få ministeriet til at bekræfte, at det er sådan, det forstås.
Men jeg vil gerne her læse op, hvad det er, ministeriet har svaret mig på mine spørgsmål, nemlig at det alene er personer, der gennemfører en ungdomsuddannelse, som tæller med i opgørelsen, både i forhold til de 85 pct. og de 95 pct. Når vi er optaget af det, er det, fordi vi mener, det er så katastrofalt med den uddannelsesindsats, som regeringen har gennemført, at det er under 85 pct., der har gennemført en ungdomsuddannelse.
Og derfor bliver vi da nødt til på et tidspunkt at diskutere, om det overhovedet er realistisk at nå de 95 pct.
Men så vil vi tage den up front, når vi er i regering, og diskutere, hvad der skal til.
Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at det også er det, ministeren selv har lavet en aftale om.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Det var da dejligt, at der her mod slutningen af spørgsmålet var en antydning af, at man vil revidere målsætningen, hvis man kommer i regering.
Det vil jeg sandelig også råde til.
Altså, skal den sygeplejerske, som kommer ind på et universitet uden at have en studentereksamen – sådan nogle er der, og jeg håber, at de kommer ind, og det håber jeg at vi er enige om – udnævnes til at være et socialt tilfælde?
Skal de 4-5 pct., som jeg håber bliver til 7-8 pct., virkelig ikke tælle med, altså dem, som klarer sig ved at gå den skæve vej?
Jeg har ikke fiflet med noget som helst.
Jeg har været skånselsløst ærlig, skånselsløs over for mig selv og min egen regering, for det er da rigtigt nok, at hvis 85-procents-målsætningen kun gik på ungdomsuddannelse, så har vi ikke nået den; det er fuldstændig rigtigt.
Christine Antorini (S), 2010-01-13:
Hvad vil ministeren gøre, for at målsætningen om, at 85 pct. af de unge skal have gennemført en ungdomsuddannelse i 2010, opfyldes, sådan som det er aftalt i velfærdsforliget, og som Undervisningsministeriet har bekræftet ikke er nået, men er faldet i løbet af regeringsperioden til kun 80 pct.?
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Jeg har jo ikke sagt, at vi har nået målet på de 85 pct.
Det har jeg aldrig sagt.
Jeg har tværtimod sagt for 3 minutter siden, og det sagde jeg også fra talerstolen, da vi sidst havde debat om det, at hvis man opfattede 85-procents-målet sådan, at det kun skulle omfatte ungdomsuddannelser, så er vi 5 pct. fra målet.
Det er helt klart.
Så har jeg samtidig tilføjet, at det da så er godt, at der er så mange, der tager en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse, og der står den sag.
Jeg har været fuldstændig åben og ærlig, og derfor er der hverken tale om tilståelsessag eller om noget, jeg har forsøgt at skjule.
Der har været fuldstændig åbenhed omkring det fra første færd.
Christine Antorini (S), 2010-01-13:
Det, der er komplet absurd, er, at det er gået tilbage.
Der er færre, der gennemfører en ungdomsuddannelse.
Der er altså en grund til, at vi har en fælles målsætning om, at vi måler på dem, der har en ungdomsuddannelse.
Undervisningsministeren sagde fuldstændig det samme, da vi havde forespørgselsdebatten.
Og vi skulle også igennem mange, mange spørgsmål tidligere i dag til finansministeren, men han endte dog med at bekræfte, at det, der bliver målt på, er antallet af unge, der har en ungdomsuddannelse.
Derfor spørger jeg ministeren: Kan ministeren bekræfte, at det, vi har en aftale om, er, at vi måler, hvem der har en ungdomsuddannelse?
Situationen i dag er, at 79,7 pct. af de unge har en ungdomsuddannelse her i 2010, selv om det skulle være 85 pct.
Kan ministeren bekræfte, at det er det, vi måler, altså antallet af unge, der har en ungdomsuddannelse – ja eller nej?
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Jeg har været totalt ærlig i de utallige dialoger, jeg har haft med fru Christine Antorini om præcis denne sag.
Så derfor er der ikke stukket noget som helst under stolen.
Jeg har jo også åbent og ærligt sagt, at straks jeg blev klar over, at der var så mange, som havde en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse, blev jeg klar over, at 85-procents-målsætningen skulle man se i det lys.
Jeg har jo på intet tidspunkt brugt det til at påstå, at vi har gjort fremgang med hensyn til, at unge tager en uddannelse.
Jeg er helt bevidst om, at i højkonjunkturårene 2006 og 2007 gik det nærmest den modsatte vej.
Det kan man se af tallene.
Det har jeg på intet tidspunkt skjult.
Der er jo ikke tale om, at jeg pludselig har lagt 5 pct. til.
Det er det jo også for fru Christine Antorini, fordi hvordan vil hun nogen sinde kunne leve op til 95-procents-målsætningen, hvis man ikke skal tælle dem med, som har en videregående uddannelse?
Så skal man jo op over 100 pct., fordi jeg er sikker på, at til den tid i 2015 er det mere end 5 pct., som tager en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Så der vil fru Christine Antorini åbenbart så have 95 pct.
eksklusive dem, der tager en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Det er komplet absurd, og det må fru Christine Antorini også kunne se.
I modsætning til hende har jeg straks indrømmet, at det her er absurd.
Vi er nødt til at tælle dem med.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Jeg har jo ikke siddet i direkte møde med nogen af dem, så jeg skal ikke kunne sige, hvad der er blevet sagt på de møder, men det er spørgeren meget velkommen til at spørge om, og så vil vi selvfølgelig finde ud af, hvad der er sagt.
Men jeg har ikke personligt siddet til møde med nogen, som har bedt mig om øgede ressourcer.
Hvis der er kommet nogle henvendelser om det i form af breve eller i de møder, der har været, vil vi selvfølgelig svare på det ud fra de skriftlige spørgsmål, der er.
Men da det ikke er med i de her spørgsmål, har vi ikke haft mulighed for at undersøge det.
Jeg ved det simpelt hen ikke.
Det er jo en teoretisk diskussion.
Man må tage stilling til det, når man når frem til det tidspunkt.
Jeg går ud fra, at handlingsplanen, som er lavet, kan implementeres, og så må man tage stilling til det, hvis den ikke kan det.
Benny Engelbrecht (S), 2010-01-13:
Vi ved jo, at det her projekt blev igangsat med meget stor forsinkelse.
Den virksomhed, som stod for det digitale projekt, som jo så har været meget fejlbehæftet, har oven i købet været idømt bod, fordi man ikke kunne levere systemerne til tiden, og man har så lige overholdt deadline, må man sige, for det.
Når vi nu rent faktisk har nogle fuldstændig konkrete mål i den handlingsplan for Domstolsstyrelsen, som ministeren har henvist til igen og igen, må det vel være sådan, at hvis de konkrete mål ikke er opfyldt på de konkrete tidspunkter, vil det føre til handling.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Det er Domstolsstyrelsens opgave og Tinglysningsrettens – hvad skal man sige – funktion at sørge for det, og det forventer jeg at de sørger for.
Benny Engelbrecht (S), 2010-01-13:
Ministeren har over for fru Yildiz Akdogan – og i øvrigt også ved mange af de andre spørgsmål – henvist til handlingsplanen for Domstolsstyrelsen.
Lad os nu være konkrete, for faktisk er der meget konkrete punkter at slå ned på i netop handlingsplanen.
Der er f.eks. et konkret målresultat, som skal opnås den 8. februar 2010, og det er en dato, der ikke ligger særlig langt ud i fremtiden.
I det tilfælde, at de konkrete sagsbehandlingstider, der er i forhold til konkrete ekspeditionstyper, ikke er overholdt, vil ministeren så den 9. februar – må det jo så blive – iværksætte øjeblikkelig handling?
Yildiz Akdogan (S), 2010-01-13:
Tak for det.
Ministeren er ansvarlig for, at der er indført et værktøj: digital tinglysning.
Det er et værktøj, der ikke fungerer efter hensigten, et værktøj, der har medført store økonomiske og administrative omkostninger for borgerne.
Der er heller ikke rigtig nogen erstatning til de mennesker, der har lidt et stort tab i forbindelse med et system, som ikke er blevet afprøvet godt nok, og som ikke fungerer efter hensigten.
Så jeg har et konkret spørgsmål til ministeren: Vil ministeren overveje at åbne op for lovgivning, som kan sikre borgerne økonomisk erstatning?
Christine Antorini (S), 2010-01-13:
Der er overhovedet ingen uenighed mellem os fra Socialdemokraterne og undervisningsministeren.
Det er jo ganske fremragende, at der er nogle ganske få – og det er jo nogle få unge, vi taler om – som det alligevel lykkedes at få en videregående uddannelse, selv om de ikke har en ungdomsuddannelse.
Men der er jo en grund til, at vi i velfærdsforliget har besluttet at fokusere på, at unge skal have en ungdomsuddannelse, og at der bliver målt på, om man har en ungdomsuddannelse.
Vi har haft en stor debat lige før jul her i Folketingssalen, en forespørgselsdebat, der netop handlede om, hvor galt det er gået med regeringens målsætning om, at 85 pct. af de unge skulle have gennemført en ungdomsuddannelse her i 2010, fordi virkeligheden er, at det er under 80 pct., der i 2010 har gennemført en ungdomsuddannelse.
Vi har tidligere stillet spørgsmål til finansministeren, også i spørgetiden her i dag, og han bekræftede, at det bliver målt på, hvor mange unge der har en ungdomsuddannelse.
Jeg vil gerne bede undervisningsministeren bekræfte, at vi bliver målt på, at alle unge har en ungdomsuddannelse, og ikke på, at de ikke har en ungdomsuddannelse, men en videregående uddannelse, og dermed trække sine udtalelser tilbage om, at vi var fuldstændig galt afmarcheret, fordi regeringen for længst har nået til målsætningen.
Det har regeringen ikke.
Vi er under 80 pct., og jeg vil gerne have, at ministeren bekræfter, at vi måler på unge, der har en ungdomsuddannelse, og derfor trækker sine udtalelser fra forespørgselsdebatten og det, som ministeren har sagt til medierne, tilbage.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Straks jeg blev bekendt med, at der var næsten 5 pct., som tager en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse, blev jeg klar over, at det ville være meningsløst ikke at tælle dem med.
At man så, da man fastsatte de 85 pct., ikke havde tænkt på dem, er en anden sag.
Men straks man har indset, at der er så mange, der tager en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse, så må enhver kunne se, at de skal tælles med.
Så kan man sige, regeringen har været glemsom, men så vidt jeg husker, overtog vi både 85- og 90-procents-målsætningerne fra den tidligere regering, og ingen kan vel forestille sig, at den tidligere regering ikke ville tælle dem med, som tog en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Jeg vil godt føje til, at mit mål er, at der skal være endnu flere, der tager en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Det er jo derved, at vi kan samle dem op, som ikke fik færdiggjort deres studentereksamen eller ikke fik det sidste hf-fag eller ikke fik det ene eller andet.
I øvrigt er der altså også folk, som skriver breve til mig, som har en fuld sygeplejerskeuddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Jeg fik brevet fra en konkret person, i anledning af at hun ikke kunne blive optaget på universitetet, hvilket jo også er fuldstændig absurd.
Så der er al mulig grund til at se på disse lidt skæve typer, som går videre og tager en uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Selvfølgelig skal de tælles med.
Christine Antorini (S), 2010-01-13:
Hvorfor modarbejder ministeren velfærdsforligets målsætning om, at 85 pct. af de unge skal have gennemført en ungdomsuddannelse i 2010, ved egenhændigt at ændre opgørelsesmetoden, så voksne uden ungdomsuddannelse også tæller med?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Det ville være forkert af mig at svare på, da jeg er den øverste myndighed på området.
Det er noget, man som borger selv må tage stilling til, og så må politiske partier jo foreslå, hvad de vil.
Jeg vil ikke tage stilling til det på nuværende tidspunkt.
Christine Antorini (S), 2010-01-13:
Spørgsmålet til undervisningsministeren lyder således: Hvorfor modarbejder ministeren velfærdsforligets målsætning om, at 85 pct. af de unge skal have gennemført en ungdomsuddannelse i 2010, ved egenhændigt at ændre opgørelsesmetoden, så voksne uden ungdomsuddannelse også tæller med?
Johs. Poulsen (RV), 2010-01-14:
Jeg vil også gerne have lov til at byde den nye konservative kulturordfører hjertelig velkommen og glæde mig over det, jeg hørte, og også den tilgang, der er til området helt personligt fra ordførerens side på det her felt.
Derfor vil jeg egentlig bare nøjes med at sige, hvis vi nu skal blive i den stemning, at jeg i hvert fald glæder mig over, at den konservative ordfører meget tydeligt udtrykker ønske om, at vi i fællesskab her i Folketinget og gerne så bredt som muligt får løftet nogle af de udfordringer, der ligger foran os, uanset hvordan man ser billedet.
Det skal jeg jo så komme tilbage til lige om lidt.
Jeg deler ikke helt opfattelsen af det, vi har hørt fra nogle af ordførerne, men uanset hvordan man ser på billedet, vil man nok erkende, at der er nogle udfordringer, som vi i hvert fald skal have taget op fremadrettet, og der håber jeg, at den tilgang, der så ikke må stå på skrift om at gøre det i fællesskab, men i hvert fald så kan udtrykkes mundtligt her, må smitte af.
Vil ordføreren endnu en gang bekræfte det?
Det var egentlig blot denne kommentar.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-01-14:
Kulturen er bred, og den vedrører os alle, og derfor kan man ikke lukke nogen ude.
Så ja, jeg vil gerne bekræfte, at vi bredt skal snakke om det her.