Astrid Krag (S), 2015-02-24:
Alle har ret til en tryg og værdig alderdom.
Det er en socialdemokratisk hjertesag, og det er en af grundpillerne i vores velfærdssamfund.
Det har det sådan set altid været, og derfor vil jeg bare indledningsvis sige til hr. Finn Sørensen, at han ikke behøver at lyde helt så forundret over, at der lader til at være en forbrødring her i Folketingssalen, med hensyn til at vi skal have en undersøgelse, og at der også efterfølgende skal handles.
Vi er heldigvis også allerede godt i gang.
Sidste år var der knap 45.000 danskere, der boede i plejeboliger eller på plejehjem målrettet ældre; her taler vi selvfølgelig om mange af vores allermest skrøbelige medborgere, f.eks. anslår man, at to tredjedele af dem lider af demens.
Vi har selvfølgelig et særligt ansvar for, at netop de her mennesker, som har knoklet gennem et langt liv for at skabe det Danmark, vi kender i dag, også får den hjælp, de har brug for, og at vi i fællesskab tager hånd om dem nu, hvor de ikke længere kan klare sig selv.
Det har vi løbende gjort indsatser for – som fællesskab, som samfund – senest med satspuljeaftalen i efteråret, hvor vi jo satte gang i flere tiltag for at hjælpe demente og jo også gjorde det med et langt større beløb, end det tidligere har været tilfældet.
I den oprindelige nationale handleplan for demensindsatsen havde den daværende VK-regering afsat 30 mio. kr. fra 2010 til 2014.
Med satspuljen fra november sidste år videreudvikler vi den handlingsplan og gør det jo heldigvis med et langt højere beløb.
Fra 2015 til 2018 er der mere præcist afsat det firedobbelte, nærmere bestemt 121,4 mio. kr., og det siger jeg jo ikke, fordi der er en konkurrence om, hvem der kan smide de fleste penge efter et område, men fordi det også siger noget om, at vi kan få en langt større tyngde med den indsats, vi sætter gang i.
Vi kan nå meget længere, end man har kunnet hidtil.
Det er jeg også sikker på vi er enige om at glæde os over.
Der er bl.a. en pulje på knap 18 mio. kr. til aflastning af pårørende til demente i egen bolig; det er rigtig vigtigt, at vi sætter ind i forhold til det meget store ansvar, de typisk står med.
Der er også et initiativ på 50 mio. kr. til demensboliger, som skal gå til at gøre noget fremadrettet, altså ombygge bolig- og fællesarealerne på plejecentre, så de i højere grad passer til dementes behov.
Og så har vi det demensrejsehold – som jo bl.a. Venstres ordfører allerede har været inde på, og hvortil der er afsat 20 mio. kr. – som skal rejse rundt i landet og uddanne udvalgt plejepersonale i, hvordan man bedst giver den pleje, demente har brug for.
Efterfølgende vil de, der har fået uddannelsen, fungere som demensnøglepersoner på deres arbejdsplads og sørge for, at den nødvendige viden breder sig som ringe i vandet. Vi har altså et højt ambitionsniveau på demensområdet, og vi har også et aktivitetsniveau, der er tilsvarende højt, men vi kan selvfølgelig altid gøre mere, og der er også behov for at blive klogere på, hvad der allerede nu er sat i gang; som ministeren var inde på, er der en stor del af midlerne fra ældremilliarden, der netop også bliver brugt til den her målgruppe, og det er jo penge, der typisk er brugt til at udvikle noget nyt, prøve noget af det, man endnu ikke har gjort, som vi med gavn kan få udbredt viden om i hele landet
Derfor er jeg også glad for, at ministeren har taget initiativ til at få lavet en undersøgelse af forholdene på plejehjem og i plejeboliger.
Den undersøgelse skal jo kaste lys over en række ting, som også ministeren var inde på.
Vi kan tage konkrete mennesker som eksempel: En ældre herre på 93 år, Aage, har levet et langt liv som landmand, han har fået alzheimer, han er på plejehjem, han har svært ved det meste, han ved ikke, hvem han er, eller hvor han er, og indimellem bliver han meget ked af det.
Hvor ofte er de syge, og hvem kan man så kalde ind som vikar?
Ja, det er jo noget, det ville være rart at få ikke et enkelt nedslag på, men et mere generelt billede på – ikke kun for Aage, men for alle, der står i Aages situation.
Det kan vi kigge på bredt.
Hvad gør man, når Aage bliver udadreagerende, utryg og vred?
Bruger man magtanvendelse?
Hvilke typer magt bruger man?
Hvorfor gør man det?
Hvad har alternativerne været?
Det er jo bare nogle af de ting, som undersøgelsen skal kaste lys over, og som jeg tror vi alle sammen er dybt optaget af, og derfor er jeg rigtig glad for det, ministeren har sagt i dag, og jeg er også glad for, at det lader til, at vi alle sammen er optaget af, om vi kan lave en fælles beretning i udvalgsarbejdet.
Derfor er vi sådan set fra Socialdemokraternes side enige i intentionen bag Enhedslistens beslutningsforslag, men vi afviser det også, fordi ministeren har taget initiativ til en undersøgelse, og den håber vi også Enhedslisten stiller sig bag, og det er jo sådan set også det, jeg allerede har hørt i dag, selv om Enhedslistens ordfører ikke har fået lov til at være på talerstolen endnu.
Så jeg skal ikke lægge hr. Finn Sørensen ordene i munden, men bare sige, at jeg ser rigtig meget frem til resultatet af det arbejde, der er sat i gang fra ministerens side.
Jamen hvad der har været på bordet og ikke været på bordet bag de lukkede døre til en finanslovsforhandling, kan selvfølgelig kun dem, der sad rundtom det bord, vide, så det, hr. Finn Sørensen siger der, kan jeg jo ikke rigtig knytte en kommentar til.
Så skal jeg da undskylde, hvis jeg lød knibsk, da jeg konstaterede, at der ikke var noget spørgsmål.
Sådan skal det være – ret må være ret.