runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-02-21:
Tak for det.
Grunden til, at jeg tager ordet her ved andenbehandlingen, er, at Dansk Folkeparti har stillet et ændringsforslag.
Lovforslaget går jo ud på at udvide muligheden for samfundstjeneste, så man i stedet for fængselsstraf på mellem 1½ og 2 år skal have mulighed for samfundstjeneste, og det ser vi en række problemer i.
Bl.a. derfor har vi stillet et ændringsforslag, så man i tilfælde af sædelighedsforbrydelser eller voldsforbrydelser ikke skal have mulighed for at tildele samfundstjeneste.
Igennem udvalgsbehandlingen har vi prøvet at få klarlagt, i hvilket omfang man bruger muligheden i dag, altså hvor det ikke kun er for røveri eller berigelseskriminalitet, men f.eks. også i tilfælde, hvor nogen har begået sædelighedskriminalitet og så fået samfundstjeneste.
Jeg har på spørgsmål nr. 9 fået svar fra justitsministeren, og jeg vil gerne nævne nogle af de eksempler, hvor man i dag pålægger samfundstjeneste, og hvor jeg synes, det er helt hen i vejret.
Der er bl.a. en sag med en 39-årig mand, som er blevet dømt for anden kønslig omgang end samleje samt for blufærdighedskrænkelse begået mod en 16-årig kvinde, der var i praktik hos den tiltalte som et led i hendes landbrugsuddannelse, og han har i stedet for fængselsstraf fået samfundstjeneste.
Der er også en tiltalt, der er blevet fundet skyldig i at have drevet bordel, og som har fået samfundstjeneste.
Der er en 23-årig, som syv-otte gange i en periode på 2 måneder har haft samleje med en 13-årig, og han har fået samfundstjeneste i stedet for fængselsstraf.
Der er en 17-årig, der er tiltalt for og fundet skyldig i at have befølt en 15-årig pige, på trods af at hun gjorde modstand, på brysterne inden for tøjet, på bagdelen uden på og inden for tøjet, at have forsøgt at tage hendes bukser og underbukser af, at have taget hende i skridtet indenfor tøjet samt tildelt hende slag i hovedet og i maven.
Den her person får så også samfundstjeneste.
Og det synes jeg da er helt forrykt, for den pige har jo helt sikkert haft en rigtig voldsom oplevelse og fået nogle ar på sjælen og fået krænket sin retsbevidsthed, ved at gerningsmanden kun får samfundstjeneste.
Der er en gerningsmand, som har været i besiddelse af 3.000 børnepornografiske billeder, og som får samfundstjeneste.
Der er folk, der er dømt for alfonseri.
Og der er sågar en mand, som har misbrugt sin samlevers datter seksuelt igennem længere tid, og som også er endt med at få samfundstjeneste.
Og det synes vi da er helt hen i vejret og voldsomt krænkende over for offeret.
Derfor har vi stillet det ændringsforslag, at vi gerne vil have, at den del tages ud af forslaget, så man, når man får en straf på mellem 1½ og 2 års fængsel – som er straffen for ret grov kriminalitet – ikke kan blive tildelt samfundstjeneste.
Og det undrer mig meget, at Dansk Folkeparti er det eneste parti, der mener det her i Folketinget, og det er vi rigtig ærgerlige over.
Men jeg håber da i hvert fald, at nogle af partierne, inden vi stemmer her ved andenbehandlingen, vil ændre deres stilling til det og stemme for Dansk Folkepartis ændringsforslag.
Maja Panduro (S), 2012-02-21:
Det er jeg bare ikke enig i.
Jeg anerkender til fulde, at mad er en meget vigtig del også af ældreplejen – det er den af vores alle sammens liv, tror jeg – men særlig hvis det f.eks. er en småtspisende ældre, er det meget vigtigt, at vi også har fokus på det.
Det tror jeg faktisk også at man har i mange kommuner, og jeg har noteret mig, at det også er noget af det, Ældrekommissionen har været optaget af.
Men det er ikke ensbetydende med, at jeg vil diktere, at der skal serveres brun sovs i alle landets 98 kommuner.
Til gengæld glæder jeg mig over og tror og ved, at det også et område, som der er fokus på i vores kommuner.
Og det skal der være.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-02-21:
Jeg mener, at jeg ganske klart sagde, at det, vi gerne vil med det her lovforslag, er, at vi gerne vil have nogle forhandlinger samt sætte fokus på de otte punkter, som jeg nævnte, bl.a. social svindel, digitalisering, dobbeltarbejde og bureaukrati og selvfølgelig også antallet af de fremtidige medarbejdere i kommunerne og så den økonomi, der er tilbage, når man har gjort det her.
Det er vores udgangspunkt.
Vi vil meget gerne forhandle om det her.
Vi vil ikke lægge det i mølposen.
Men forudsætningen er selvfølgelig, at man får kigget på de her punkter og får dem justeret de steder, så det her lovforslag kan gøres bedre.
Jeg er helt enig i, at den daværende opposition, hvor også Enhedslisten var med, havde nogle betænkeligheder.
Maja Panduro (S), 2012-02-21:
Jeg er mindre bekymret nu, end jeg var for 2 år siden.
Jeg tror faktisk, at det er ubetinget godt, hvis det kan lykkes for os at flytte ressourcer, flytte kræfter fra papirarbejde og over til omsorg og pleje, for vi ved jo alle sammen godt, at vores ressourcer er vældig knappe.
Kommunernes Landsforening siger, at de står på mål for, at de kan det, og ATP siger, at de står på mål for, at de kan det, og Rigsrevisionen har i øvrigt meldt, at de vil følge det her meget nøje, og det gør mig glad, at de vil det. Når vi har fået lidt mere tid til at kunne gøre det her bedre, end det virkede til at blive i etableringsloven, når vi ruster vores it-udfordrede borgere til bedre at kunne gøre det her, når vi sikrer os, at hvis man ikke selv kan, kan man få hjælp, når vi faktisk skruer op for indsatsen imod socialt bedrageri, er jeg mindre bekymret, end jeg var dengang.
Men det er ikke ensbetydende med, at jeg ikke er bekymret.
Det er heller ikke ensbetydende med, at jeg synes, man bevidstløst skal videreføre alt, hvad en tidligere regering til enhver tid har lavet.
Men jeg synes egentlig, det giver mening, at vi prøver at sige, at der godt må være en vis kontinuitet, når man har lavet meget store aftaler, særlig når det samtidig vil være så omkostningsfuldt at skulle rulle tilbage, fordi det er kommet så langt – det er meget tid lang tid siden, man vedtog det her.
Og de penge har jeg ikke lyst til at skulle finde et andet sted.
Det tror jeg heller ikke at hr. Finn Sørensen har.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Jeg har prøvet at lytte nøje for at finde ud af, hvad ordførerens begrundelse er for at støtte et lovforslag, der bygger videre på noget, som man i sin tid var imod.
Det lyder, som om man nu ligesom har sat det i værk, og så er man nødt til at gennemføre det, men betyder det, at ordføreren mener, at det er en parlamentarisk naturlov, at man skal gennemføre ting, som tidligere flertal har besluttet, også selv om det kan være til skade for borgernes retssikkerhed og borgernes service, fordi det ikke giver de besparelser, som man forventer, og fordi der er alle de andre bekymringer, som hr. Eyvind Vesselbo ridsede op, og som Enhedslisten stadig væk deler?
Der er flere, som jeg vender tilbage til senere.
Eller er det, fordi ordføreren mener, at der ikke er grund til bekymring på de punkter, for nu har lovforslagene løst alle de betænkeligheder og problemer, som vi var enige om der var dengang?
Eyvind Vesselbo (V), 2012-02-21:
Jeg kan bare sige, at vi ikke opfatter det her som en ekspeditionssag.
Jeg mener, man skal tage de høringssvar, der kommer, højtideligt.
Man laver jo en høring for at få nogle tilbagemeldinger om de problemer, der kan være i sådan et lovforslag.
Sådan tror jeg ikke Dansk Folkeparti har det.
Sådan har vi det heller ikke, og derfor er jeg netop dykket ned i høringssvarene for at se: Hvad er problemet?
Hvad er det for nogle problemer, der er rejst?
Og dem synes jeg da man skal tage højtideligt, og det er det, jeg gør, ved at stille de her spørgsmål og bede om, at vi får nogle forhandlinger om det her lovforslag.
Så enkelt er det faktisk.
Bent Bøgsted (DF), 2012-02-21:
Jeg må indrømme, at hr. Eyvind Vesselbo gør det hele mere og mere forvirret, for det er jo det, der ligger i aftalen.
Kommunerne kan jo stadig væk lave en social indsats, de kan stadig væk lave noget opsøgende arbejde; det er der ikke noget til hinder for, bare fordi udbetalingerne bliver samlet.
Når jeg tænker tilbage på, hvordan det var, da VK-regeringen lavede aftaler, så har man jo ikke, forud for at et lovforslag skulle vedtages, indkaldt til nye forhandlinger om det lovforslag, der havde været sendt i høring; så har man taget det imellem første- og andenbehandlingen.
Og det er sådan lidt mærkværdigt, at vi skal stå her, for det her burde være en ekspeditionssag.
Vi kunne have taget debatten imellem første- og andenbehandlingen under udvalgsarbejdet og have set på: Er der nogle ting her, hvor vi kan forbedre forholdene?
Det er det, man normalt gør.
Det er det, der er sådan lidt forvirrende for os i Dansk Folkeparti i hvert fald.
Nu har jeg selv været med til forhandlingerne om etablering af Udbetaling Danmark, og det er sådan lidt forvirrende, at det lige pludselig tager den her drejning.
Det skulle jo have været en sag, hvor hr. Eyvind Vesselbo kunne sige: Ja, nu får vi det gennemført.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-02-21:
Det er ganske rigtigt, at vi sammen lavede etableringsloven.
Nu er de her to lovforslag, L 86 og L 87, kommet med i de detaljerede beskrivelser af, hvordan det her skal være.
Jeg mener, at det er fuldt ud reelt at sige, at nu har det været i høring, der er kommet en masse høringssvar, og nogle af de høringssvar påpeger nogle meget væsentlige elementer i de her lovforslag, som er vigtige at få drøftet og forhandlet, både om, hvor dybt de problemer, de ser, går, og om de ting, der står i lovforslaget, de beregninger, også holder hundrede procent stik, og om nogle af de ting, der er foreslået, måske kunne justeres på sådan en måde, så bl.a. det problem om at afsløre socialt bedrageri ikke går hen og bliver et problem for kommunerne.
Med hensyn til spørgsmålet om de ældre er det jo ikke et spørgsmål om, at der ikke har været fokus på det, men spørgsmålet er, om vi kan gøre det bedre, sådan at ingen falder igennem systemet.
Bent Bøgsted (DF), 2012-02-21:
Man bliver lidt forundret, når man lytter til hr. Eyvind Vesselbo, for når man ser på den aftale, der var lavet før valget, som der var enighed om i de borgerlige partier, om, at der skulle fremsættes lov om Udbetaling Danmark, og centrene blev etableret – jeg vil sige til fru Maja Panduros oplysning, at i Frederikshavn var det eksisterende skatte-og toldbygninger, der blev brugt der – hvordan kan det så være, at hr. Eyvind Vesselbo nu problematiserer en normal sagsgang?
Når der er lavet en aftale, og den nye regering troværdigt har fremlagt et lovforslag, som det var planlagt, hvordan kan det så være, at man nu problematiserer en hel del, bl.a. hørte jeg hr. Vesselbo nævne ældre og digitalisering?
Det er vi også meget optaget af i Dansk Folkeparti, og det er også derfor, at det ligger i aftalen mellem Venstre, Konservative, Liberal Alliance, at kommunerne stadig væk skal varetage opgaverne for dem, der ikke selv kan løse den.
Hvordan kan det være, at det lige pludselig er blevet så stort et problem for Venstre?
Det har vi lidt svært ved at forstå i Dansk Folkeparti.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-02-21:
Jeg mener, at det står ganske klart, at jeg beder om at få en forhandling om det her.
Så det bekræfter jo bare det, jeg har sagt her fra talerstolen.
Og til det siger ministeren: Nej, det har jeg ikke, det kan vi gøre mellem første og anden behandling.
Så det er jo ganske klart.
Til det der med bekymringen vil jeg sige, som jeg har nævnt det flere gange, at det jo er den opposition minus Enhedslisten, der kritiserede det her lovforslag, som nu fremsætter det her lovforslag.
Så det undrer mig, at man kritiserer mig for at fremhæve nogle ting, som vi måske godt kan gøre bedre i det eksakte lovforslag her.
Det har været lovforslag om etableringen af det her, og etableringen vedrørte selvfølgelig noget med de bygninger, der skulle laves, osv.
Så jeg forstår slet ikke den polemiske tilgang, som fru Maja Panduro har til det her.
Maja Panduro (S), 2012-02-21:
Jeg tror næsten ikke, at der er nogen betænkeligheder i de høringssvar, vi nu har fået, som ikke også kom til udtryk i de høringssvar, der kom, da man lavede etableringsloven.
Og derfor er det jo, at vi nu forsøger at polstre det, ved at KL f.eks. har været inde at lave ekstra beregninger.
Men det skal jeg komme nærmere ind på i min egen tale.
Vi har byggeri i gang lige nu i Vordingborg, i Haderslev og i Frederikshavn, tror jeg nok, det er.
Vi har en kæmpe proces i gang med at flytte medarbejdere.
Det er ikke os, der har sat det i gang, vil jeg sige til hr. Eyvind Vesselbo; det er den tidligere regering.
Derfor synes jeg bare, det er lidt sent at begynde at blive bekymret, men det er selvfølgelig bedre sent end aldrig.
Det næste er, at jeg synes, at man skal holde sig til sandheden.
Jeg står her med den mail, som hr. Eyvind Vesselbo har sendt til ministeren, og der står: Kære Karen.
Har du tænkt dig indkalde til forhandlinger om sagen?
Venlig hilsen Eyvind.
Dertil svarer ministeren: Kære Eyvind.
Vi har tilbudt Socialudvalget en teknisk gennemgang af lovforslagene umiddelbart efter førstebehandlingen, netop fordi det er så omfattende og relativt tekniske lovforslag.
Men derudover er jeg bestemt indstillet på at drøfte lovforslagene med partierne.
Der vil blive indkaldt til et møde mellem første- og andenbehandlingen.
God weekend.
Venlig hilsen Karen.
Jeg kan ikke se ud af det her, at hr. Eyvind Vesselbo skulle have bedt om et møde, som han ikke har fået.
Det kunne han jo have gjort.
Eyvind Vesselbo (V), 2012-02-21:
Til det første spørgsmål vil jeg sige, at jeg har en e-mail, hvor der står noget i retning af: Kære Karen.
Jeg har modtaget det her lovforslag, og jeg vil gerne bede om, at vi får en forhandling inden førstebehandlingen på tirsdag.
Svaret er noget i retning af – jeg citerer sådan lidt fra hovedet – at det kan vi jo gøre mellem første og anden behandling, og at man i øvrigt har tilbudt en teknisk høring.
Det er det, der står i den e-mail, jeg har skrevet, og det svar, jeg har fået fra ministeren.
Som jeg sagde i min indledning, fik jeg det i torsdags og skulle planlægge, at det skulle behandles i dag, og jeg kiggede også på høringssvarene, som er kommet fra alle de høringsberettigede.
Og det er klart, at man ud af dem kan se, at de her problemer er der.
Derfor vil vi gerne have en forhandling for at få klarhed over, hvor store de er, og om vi kan gøre noget ved dem, justere dem, så det bliver fornuftigt.
Jeg tror ikke, at alle bliver glade og tilfredse, men vi kan måske gøre det bedre, så flere bliver glade og tilfredse.
Maja Panduro (S), 2012-02-21:
Jeg har to spørgsmål.
Jeg skal stille dem så kort og præcist, som jeg kan, så ordføreren kan nå at svare på dem begge to.
For det første skal jeg bede ordføreren om at gentage fra Folketingets talerstol, at han har bedt ministeren om at indkalde til forhandlinger om det her forud for førstebehandlingen.
Det hørte jeg ordføreren sige i sin tale, men jeg vil lige give ham chancen for at sige det en gang til.
Er det korrekt forstået?
For det andet vil jeg spørge: Hvornår præcis gik det op for Venstre og for Venstres ordfører, at der måske var noget om nogle af de bekymringer, som vi jo udtrykte her i Folketingssalen tilbage i 2010, da man pressede det her igennem fra den daværende regerings side, altså da Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance pressede det her igennem?
På trods af alle de betænkeligheder, vi havde, på trods af alle de samråd, vi havde, alle de spørgsmål, vi stillede, pressede man det her igennem.
Man nægtede at vente lidt, se tiden an og få undersøgt nogle ting ekstra godt.
Hvornår gik det op for Venstre, at der pludselig var noget om de bekymringer, som man helt præcist gentager her, og som var dem, vi havde dengang for nu snart 2 år siden?
Eyvind Vesselbo (V), 2012-02-21:
Det her lovforslag har jo ikke før været til behandling.
Nu kommer der så et konkret lovforslag med de detaljerede oplysninger om, hvordan det skal udmøntes.
Der mener jeg, at det jo er helt reelt, at vi som dem, der har sat det her i gang, så kommer ind i billedet og er med til at påvirke, hvordan det her kan udvikle sig.
Jeg er helt enig med spørgeren i, at det her tager tid, og det er jo også det, jeg siger.
Det tager tid at kigge på de her ting, fordi det er nogle væsentlige ting.
Derfor havde det jo også været meget, meget fornuftigt, hvis vi havde taget den tid, der nu skulle bruges, før den her første behandling til at få justeret nogle af de her ting og få klarhed over, hvor problemerne er i bl.a. de otte punkter.
Derfor er jeg enig med spørgeren i, at det her kommer til at tage tid, men det er jo ikke ensbetydende med, at det her lovforslag skal fjernes.
Vi skal bare – i gåseøjne – have gjort det sådan, at nogle af de problemer, der er, bliver fjernet.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Vi er jo alle sammen enige om, at vi skal have opklaret, om der er grund til at have de her betænkeligheder.
Det, jeg bare tænker på, er, at hovedparten af dem jo blev fremført, dengang lovforslaget blev lagt frem.
Der mente den daværende regering ikke, at der var grund til at have sådan nogle betænkeligheder, men nu mener man det, og det er godt.
Det har åbenbart ikke været muligt, for så havde man jo nok gjort det og haft det med i det lovforslag.
Derfor vil jeg da mene, at det er en større indsats, der skal op at stå for at få det opklaret og eventuelt få forbedret det her lovkompleks, hvilket det i høj grad trænger til.
Det mener jeg vil tage noget tid, og derfor synes jeg, at det da er bedre at skabe ro om processen, så vi nu lægger det dødt.
Og jeg synes, at hr. Eigil Vesselbo argumenterer ganske udmærket for, at vi burde stoppe den proces og se at gå det hele ordentligt igennem, inden der bliver fremsat et lovforslag.
Så er der også tid til, at Venstre og de andre borgerlige partier kan komme ordentligt med ind i processen.
Så jeg vil gerne gentage mit spørgsmål, og jeg vil indtrængende opfordre hr. Eyvind Vesselbo til at være med til at lægge det her dødt, og så finder vi ud af, om det overhovedet kan bruges til noget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-02-21:
Jamen stadig væk, det er meget prisværdigt, at ordføreren står og citerer, hvad vedkommende har hørt, og hvordan man mener ministeren har sagt tingene, men da vi ikke har set, hvad det er præcist i et forhandlingsgrundlag, og da vi ikke er blevet indkaldt til nogen forhandlinger endnu, må vi jo afvente teksten, før vi ligesom kan komme videre med det.
Vi er interesseret i, at vi altid har en meget dygtig pleje og omsorg for de ældre, fordi det er nogle mennesker, som vi i den grad skylder respekt.
De har levet deres liv i en tid, hvor det var sådan, at når de skulle bruge telefonen, ringede de til centralen, hvor der var en dame, der satte ledningen i, og så var der forbindelse, og den udvikling, de har været igennem, er jo enorm.
Så det manglede jo bare, hvis vi ikke som det sidste på deres vej kunne give dem en tryg og værdig tur og et godt ophold, og derfor er det altså væsentligt, at vi har os for øje, at vi altid drager den omsorg, der skal til, for at de føler sig trygge og i gode hænder.
Jeg har set flere private plejehjem, og jeg synes i hvert fald, at det er meget påfaldende, hvor meget de tager omsorgen ind som noget af det rigtig vigtige.
Jeg har også været på offentlige plejehjem, der er lige så lækre.
Så derfor vil jeg sige, at det, som jeg hørte social- og integrationsministeren sige, er, at der er en udfordring i forhold til antallet af borgere, der vil nå en alder, hvor vi har brug for at hjælpe dem. Jeg har ikke hørt, at der er problemer som sådan.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Så kan jeg forstå, at ordføreren sådan set ikke mener, at der er de store problemer, og så forstår jeg måske så ikke helt den voldsomme kritik mod regeringen lige på det her felt, men ordføreren kan jo uddybe, om ordføreren mener, at der er nogle væsentlige problemer på ældreområdet, eller om det sådan set er gået meget godt i de 10 år, så det er nok noget, vi finder ud af med nogle små justeringer.
Det der med robotstøvsugeren er vel meget enkelt at forholde sig til, fordi det, jeg forstod på indenrigsministeren, var, at man var nødt til at undersøge, om der skulle ændres i lovgivningen, for at kommunerne kunne få lov til at – om man så må sige – tvinge de ældre til at købe sig sådan en robotstøvsuger.
Det er jo et holdningsspørgsmål, om man vil være med til det, så jeg vil da gerne gentage spørgsmålet: Vil ordføreren medvirke til en sådan lempelse af lovgivningen?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-02-21:
Vi har hørt hende sige nogle ting, men vi har jo ikke set noget konkret, og så længe der ikke er noget konkret, er det jo ikke til at sige, hvad man er for eller imod.
Så den tager vi, når vi ser, hvad det egentlig er, ministeren har af interesser der.
Med hensyn til problemerne i ældreplejen kan jeg kun sige, at det er med stor tilfredshed, at jeg har læst tilfredshedsundersøgelserne, netop fordi tilfredsheden er stor.
Jeg ved ikke, om jeg kunne få noget mere specifikt, hvad det er for nogle problemer, der bliver relateret til, men jeg kan i hvert fald sige, at når man læser tilfredshedsundersøgelserne, er dem, der bliver spurgt, tilfredse med den hjælp, de får, og de er inde at prøve at finde løsninger, og de er godt tilfreds med, hvordan det bliver håndteret.
Men der er altid noget, vi kan blive bedre til og gøre anderledes, og det er vi da klar til at se på.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Jeg har to spørgsmål.
Det ene er, om ordføreren mener, at de problemer, vi kan konstatere der er i hjemmeplejen og på plejehjemmene, er nogle, der er opstået efter den 15. september 2011, eller om det måske skulle være sådan, at det er i de 10 år, hvor Venstre har haft regeringsmagten med støtte fra Dansk Folkeparti, at man der har ført en økonomisk politik over for kommunerne, som har gjort, at disse problemer er opstået, og at ordføreren derfor må vedkende sig et politisk medansvar for de problemers opståen.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er sådan lidt mere, ja, det skal ikke gå op i robotstøvsuger alt sammen, men så vidt jeg kunne forstå indenrigsministeren, er man nødt til at ændre lovgivningen, for at kommunerne kan – undskyld ordvalget – få lov at køre de ældre over og proppe den her robotstøvsuger ned i halsen på dem, det er nok ikke rart at få sådan en proppet ned der, men det, jeg ville spørge om, er: Vil Venstre være med til at ændre lovgivningen, sådan at indenrigsministeren kan få sin vilje på det felt?
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-21:
Nej, det er det absolut ikke.
Altså, frivilligt arbejde, herunder besøgsvenner, som jeg giver som et eksempel, skal være et supplement, et positivt supplement, for ofte kan det faktisk være det, der gør, at der kommer noget ekstra, et anderledes indhold i tilværelsen, ved at der kommer en, der kan sidde og læse op.
Det kunne faktisk være nogle af de eksempler, som vi har set, hvor skolebørn er kommet ud på plejehjem og har siddet og læst op og hygget sig med de ældre.
Så det skal kun være et supplement.
I forhold til økonomien vil jeg sige: Der kan ikke være nogen problemer i at finde penge til det her område, for vi har nu fået en regering, som i valgkampen havde så mange løfter om så mange penge til de ældre.
Vi havde en leder af Socialistisk Folkeparti – og han er stadig væk leder – som var ude med store løfter om rigtig, rigtig mange millioner kroner til hver enkelt kommune.
Så det økonomiske tror jeg simpelt hen ikke bliver noget problem for regeringen.
Og i Dansk Folkeparti er vi i hvert fald meget optaget af, at der bliver afsat midler til det her område.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-21:
Det er vi enige om, og det er jo ikke for at kritisere eller noget, for i virkeligheden er det jo hamrende svært, hvordan vi skal gøre det.
Men jeg savnede altså et lidt mere konkret svar på, hvordan vi så skal gribe det an – ikke fordi jeg nødvendigvis selv har det, men jeg tror, det er det, vi må arbejde med, sådan at vi finder en bedre balance mellem kommunalt selvstyre og de hensyn, vi har her.
Så har jeg lige et spørgsmål til det med økonomien.
Fru Karin Nødgaard talte meget om frivillighed.
Er det fru Karin Nødgaards opfattelse, at man skal løse de personaleproblemer, som jeg mener der klart er både i hjemmeplejen og på plejehjemmene, altså mangel på uddannet personale og personale i det hele taget, gennem frivillighed, nogle flere frivillige og familien osv.?