Benedikte Kiær (KF), 2010-04-27:
Dagens beslutningsforslag er en genfremsættelse af B 105, som Folketinget førstebehandlede den 10. maj 2007.
I beslutningsforslaget foreslår Enhedslisten, at regeringen skal bruge 35 mio. kr. på et projekt om ældrepleje for at sikre alle ældre ret til et værdigt liv.
Ja, faktisk er det nu fjerde gang, at Folketinget behandler et næsten identisk beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Enhedslisten tager udgangspunkt i ti rettigheder, som FOA og Dansk Sygeplejeråd formulerede i 2001.
De ti punkter omfatter retten til selv at træffe valg på en række områder såsom post, bolig, påklædning, indkøb m.v.
Jeg tror, at de fleste vil være enige i, at de ældre selvfølgelig skal have indflydelse på helt basale ting som f.eks., hvilket tøj de skal have på, hvornår de skal i seng om aftenen, og hvilken mad de skal spise.
Vores ønske om indflydelse på vores liv og hverdag ændrer sig ikke, blot fordi vi bliver ældre.
Og bare fordi man er fyldt 80 år, har man ikke nødvendigvis samme behov og ønsker som andre 80-årige.
Derfor er det også regeringens holdning, at der skal være størst mulig grad af selvbestemmelse for de ældre i den pleje, de modtager fra det offentlige.
En god pleje er i videst muligt omfang tilrettelagt efter den ældres individuelle ønsker og behov.
Dette kommer både til udtryk i den eksisterende lovgivning og i mange af de initiativer, som regeringen har igangsat på ældreområdet, initiativer, som netop sikrer de ældre mere valgfrihed, mere fleksibilitet og mere kvalitet i den pleje, de modtager, og dermed også en højere grad af selvbestemmelse og værdighed.
Lad mig blot nævne nogle af initiativerne.
Indførelse af frit valg har som hovedformål at sikre de ældre valgfrihed i forhold til, hvilke leverandører der skal komme og gå i deres hjem.
Ca. 29 pct. af modtagerne af praktisk hjælp i hjemmet har valgt en privat leverandør.
Regeringen har med reglerne om fleksibel hjemmehjælp sørget for, at de ældre har ret til at bytte ydelser, og med retten til erstatningshjælp er de samtidig sikre på at modtage den hjælp, de har krav på, også selv om der sker aflysninger.
Plejeboliggarantien sikrer, at de ældre får tilbudt en plejebolig, senest 2 måneder efter at de er blevet visiteret.
For mange ældre vil det være stort skridt at flytte i plejebolig, og her kan sikkerheden for, at der maksimalt vil gå 2 måneder, før man får tilbudt en plejebolig, være med til at skabe tryghed hos de ældre.
Regeringen har indført en forbedret kontaktpersonordning, som sikrer, at de ældre, der modtager personlig og praktisk hjælp, ved, hvem de kan kontakte, når der opstår spørgsmål om hjælpen.
Derudover har regeringen og Dansk Folkeparti sørget for et loft over de ældres betaling for madservice i plejeboliger, og vi har netop fremsat et lovforslag, der også indfører et loft over egenbetaling for madservice for ældre i eget hjem.
Regeringen har altså forbedret de ældres muligheder for selvbestemmelse og kvalitet i ydelserne på en lang række områder.
Men det stopper ikke her.
Også fremadrettet vil regeringen have fokus på at forbedre mulighederne for, at de ældre sikres et værdigt liv.
Det netop fremsatte afbureaukratiseringslovforslag har til formål at give kommunerne større valgfrihed til lokalt at beslutte, hvordan opgaverne bedst løses, herunder også på ældreområdet.
Lovforslaget indeholder bl.a. otte konkrete initiativer, der skal frigøre mere tid til ældreplejen.
Regeringen vil f.eks. gøre det frivilligt at udarbejde plejeplaner.
Sagsbehandlingen i forbindelse med visitation skal forenkles og tilsynet med plejecentrene målrettes.
Regeringen ser også et stort potentiale i velfærdsteknologien.
Regeringen, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance afsatte derfor i forbindelse med finansloven for 2008 3 mia. kr. til ABT-fonden.
Det skal være med til at medfinansiere projekter, som afprøver og implementerer nye teknologier.
Udbredelsen af teknologiske løsninger på ældreområdet kan ud over at frigøre ressourcer også skabe tryghed og værdighed for de ældre ved at gøre dem mere selvhjulpne.
Derudover har regeringen som led i kvalitetsreformen igangsat en række kvalitetsprojekter, som skal være med til at understøtte udviklingen af den faglige kvalitet i ældreplejen.
Her vil jeg blot nævne udvikling af sammenlignelige brugertilfredshedsundersøgelser, som på sigt vil give både os og kommunerne mulighed for at sammenligne brugertilfredsheden på tværs af institutioner og kommuner og dermed også give os og de enkelte kommunalbestyrelser mulighed for at identificere institutioner, der gør det særlig godt, og som andre derfor med fordel kan lære af.
For yderligere at understøtte udbredelsen af de gode lokale erfaringer har regeringen igangsat projektet »Faglige kvalitetsoplysninger«.
Projektet har til formål at tilbyde et katalog af redskaber, som medarbejderne i plejeboliger kan anvende til at måle og sammenligne den faglige kvalitet.
På plejeboligområdet vedrører redskaberne bl.a. systematisk viden om ældres ernæringstilstand og, med afsæt i den danske kvalitetsmodel, sårplejemedicinering samt et innovativt projekt om viden om svage ældres livskvalitet og trivsel.
Udviklingen af redskaberne sker i samarbejde med Kommunernes Landsforening og Socialministeriet.
Det tredje og sidste kvalitetsreforminitiativ, som jeg vil nævne, er forsøget med at indberette utilsigtede hændelser på socialområdet.
Her får bl.a. plejepersonale og beboere og pårørende mulighed for anonymt at indberette fejl, utilsigtede hændelser og svigt i plejen til et lokalt forankret indberetningssystem.
Hensigten med projektet er, at indberetningen af de utilsigtede hændelser skal føre til ny viden og læring og dermed forebygge hændelser, som helst ikke skal ske igen.
I sidste ende handler det om at give borgerne en bedre service og opbygge en kultur med fokus på læring og udvikling.
Som det er fremgået, har regeringen allerede sikret trygge og gode rammer samt en øget grad af selvbestemmelse for de ældre.
På den baggrund kan regeringen ligesom de tre tidligere gange ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Jeg vil sige tak for alles indlæg her ved førstebehandlingen af lovforslaget om en fleksibel frokostordning i daginstitutioner.
Det har jo fremgået af debatten i dag, at der er forskellige meninger om, at vi nu ændrer reglerne for frokostordningerne i daginstitutionerne.
Det er ikke nogen hemmelighed, at mange forældre har efterlyst en højere grad af fleksibilitet og valgfrihed i frokostordningen, og regeringen har på den baggrund lyttet til kritikken.
Jeg er overbevist om, at hvis kommunerne får etableret nogle gode og attraktive frokostordninger, vil rigtig mange forældre selvfølgelig bakke op om ordningerne, så børnene får sund frokost i daginstitutionerne hver dag.
Vi ser jo allerede i dag, at der generelt er tilfredshed med de mange vuggestuer, som serverer frokost for børnene hver dag.