runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-01:
Jeg synes, ministeren kryber lidt udenom, fordi det er en kendsgerning, at antibiotikaforbruget desværre er steget med 34 pct.
Så er vi jo ikke engang tilbage på 2001-niveau.
Man skal bruge antibiotika, hvis dyrene er syge osv.,
men vi har set flokmedicinering, og at det er let at give, og vi har set øget liberalisering.
Har det slet ikke bekymret ministeren og hele systemet, at der har været den her voldsomme stigning igennem de senere år?
Målet må da være at bruge så lidt antibiotika som muligt, fordi det handler om dyrs sundhed og i allerhøjeste grad også om menneskers sundhed, fordi der kan opstå resistensproblemer, så vi ikke kan behandle mennesker på sygehusene.
Kristen Touborg (SF), 2011-02-01:
Det forekommer mig, at regeringens ambitionsniveau er ret lavt.
Det lyder jo umiddelbart meget godt, når ministeren siger, at antibiotikaforbruget nu skal falde med 10 pct., men for det første skal man jo bemærke, at det gælder til og med, går jeg ud fra, 2013, og for det andet er det faktisk kun det, som antibiotikaforbruget steg fra 2008 til 2009.
Det vil sige, at man så vil tilbage på det niveau, der var i 2008.
Kan ministeren bekræfte, at det faktisk er det ambitionsniveau, regeringen har?
Henrik Høegh (V), 2011-02-01:
Jeg kan bekræfte, at det foreløbige mål er sat til et fald på 10 pct., og ja, rent statistisk svarer det nok til forbruget i 2008.
Jeg kan også bekræfte, at vi nu har taget fat i de 10 pct. af svineproducenterne med det højeste antibiotikaforbrug, som har en væsentlig del af det samlede antibiotikaforbrug.
Jeg har også sagt, at vi, når de er på plads, vil gå videre og kigge på de næste, som ligger højt i forhold til den her målsætning.
Så det er ikke et færdigt mål, det er en løbende proces.
Jeg vil dog understrege, at vi på et eller andet tidspunkt vil sige, at man er nået dertil, hvor forbruget er passende, og det skal ske i respekt for, at der også skal være mulighed for at behandle syge dyr.
Jeg har i øjeblikket ikke et klart billede af, hvad det passende forbrug er, men indtil videre skal vi have nedbragt forbruget, og det er det, vi arbejder på.
Det mener jeg ikke, for i enhver flok af producenter med svinebesætninger vil der være nogle, der ligger over gennemsnittet, og der vil være nogle, der ligger under.
Det tror jeg er ret naturligt.
Så kan vi jo altid have forskellige politiske ambitionsniveauer.
Jeg glæder mig meget over, at det med den model, vi har startet her, ser ud til, at vi får et rigtig flot fald i antibiotikaforbruget.
Det er jeg sådan set meget glad for, og det ser ud, som om vi når det mål med 10 pct. i 2013.
Jeg har også sagt, at vi går videre derfra.
Per Clausen (EL), 2011-02-01:
Når det er sådan, at regeringen normalt melder noget ud om benchmarking og den slags, hvor man skal måle sig med de bedste, plejer det jo ikke at være sådan, at man siger, at man kun kigger på de 10 pct. dårligste, der skal blive bedre.
Så derfor er vores forslag i sammenligning med, hvordan man ofte griber den slags ting an, forholdsvis beskedent, selv om det selvfølgelig er ambitiøst sammenlignet med det, ministeren har gennemført.
Det er jo noget, der har været en del debat om i Dyrlægeforeningens blad, og jeg ved, at ministeren sådan i udgangspunktet var meget kritisk over for, at det var sådan, men stillet over for den kendsgerning, at det ikke kan være anderledes med de regler, der er i dag, holdt kritikken op.
Henrik Høegh (V), 2011-02-01:
Jeg vil faktisk tage udgangspunkt i det første, som hr. Per Clausen sagde.
Dansk svineproduktion kan sagtens måle sig med de bedste, hvis vi måler på antibiotikaforbruget og ser det i forhold til landene omkring os med lignende produktioner og lignende produktionsstørrelser.
Vi ligger vel cirka på halvdelen af forbruget i de lande, vi kan sammenligne os med, f.eks. hollænderne, som har produktioner, der ligner vores.
Så hvad angår det med at sammenligne sig internationalt med de bedste, står man sagtens distancen.
Så må vi konstatere, at der er forskellige ambitionsniveauer i det her Folketing med hensyn til, hvor hårdt vi skal gå til det her.
Jeg er glad for, at det, vi har meldt ud nu, viser et flot fald – vil jeg tillade mig at sige – når nu de konsoliderede tal kommer.
De første indikationer viser i hvert fald et flot fald i antibiotikaforbruget, og vi er parate til at gå videre derfra.
Med hensyn til dyrlægernes mulighed for at ordinere antibiotika til velkendte sygdomme, som er diagnosticeret, vil jeg sige, at jeg sådan set har så meget tillid til dyrlægerne, at jeg mener, de godt kan holde styr på det.
Tag f.eks. ledbetændelse hos smågrise, som er noget, der kommer, hver gang der kommer et nyt hold grise i stalden.
Det tror jeg faktisk rigtig mange landmænd godt kan finde ud af at diagnosticere.
Derfor giver dyrlægerne så mulighed for, at landmanden i intervallerne mellem besøgene kan behandle en velkendt sygdom.
Per Clausen (EL), 2011-02-01:
Det er i orden, at fødevareministeren synes, det er ambitiøst at ville bruge 3 år på at reducere antibiotikaforbruget med den mængde, som det tog 1 år at få det til at stige – ambitionsniveauet kan være forskelligt.
Men når fødevareministeren siger, at han nærer tillid til dyrlægerne i forhold til at give medicin til dyr, de ikke har set, så må jeg jo sige, at det ikke er en tillid, dyrlægerne nærer.
Kristen Touborg (SF), 2011-02-01:
Jeg synes jo, at jeg fik en bekræftelse fra ministeren på, at ambitionsniveauet er ret lavt, når ministeren ender med at sige: På et eller andet tidspunkt vil vi nå ned på et rimeligt niveau.
Det tyder ikke på, at ambitionsniveauet er ret højt.
Jeg vil godt stille ministeren et spørgsmål.
Det er jo i orden, at man vil tage fat i de besætninger, der bruger rigtig meget, men hvorfor tager man ikke samtidig fat på nogle flere?
Det er jo ikke sådan, at det ene udelukker det andet.
Man kunne f.eks., ligesom vi gør i forslaget, sige, at man skal gå ud og tage særlig fat på dem, der ligger over gennemsnittet.
Ville det ikke være en rimelig måde at tage fat på det på?
Henrik Høegh (V), 2011-02-01:
Jeg er enig i, at vi skal have nedbragt antibiotikaforbruget.
Jeg er enig i, at man er nødt til at gå ud i de besætninger og finde ud af, hvad de konkrete årsager er.
Med vores gult kort-ordning er det det, dyrlægen og producenten har en periode til at komme med bud på og præstere et fald i deres antibiotikaforbrug, så man kommer under de grænseværdier, der er lagt.
Jeg tror sådan set, at som det er nu, får vi en god effekt for dem, der har et meget stort forbrug, med gult kort-ordningen.
Vi har sat et foreløbigt mål, der hedder en reduktion på 10 pct. i 2013.
Det er et foreløbigt mål.
Vi har samtidig lavet en model, hvor vi tager fat de steder, hvor der er et meget højt forbrug.
Det er i de besætninger, hvor man står for ca. 20-25 pct. af antibiotikaforbruget.
Så vi har en forventning om, at man vil se et pænt fald oven på den her gult kort-ordning.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-01:
Da vores ordfører på området, hr. Mike Legarth, ikke kan være til stede, skal jeg hermed læse hans ordførertale op.
Det her lovforslag har to elementer.
For det første nedsættes den danske skat for danske tjenestemandspensioner i Frankrig.
Frankrig beskatter disse pensioner og havde bebudet skattefritagelse, men dette løfte er ikke blevet indfriet.
For at undgå dobbeltbeskatning skal den danske skat af disse pensioner nedsættes med det beløb, der er betalt i fransk skat. For det andet fritages visse i Frankrig og Spanien bosiddende piloter m.fl. for dansk beskatning.
Danmark har hidtil ikke beskattet disse piloter, idet de på grund af SAS’ særlige organisering er ansat i det svenske SAS-selskab.
Efter de daværende dobbeltbeskatningsoverenskomster afhang beskatningen for piloter af, hvor det pågældende luftfartsselskab havde virkelig ledelse.
Sverige havde ingen hjemmel til at beskatte.
Det kommende lovforslag ophæver skattepligten til Danmark, så piloterne fortsat alene er skattepligtige over for Frankrig henholdsvis Spanien.
Med lovforslaget om ophævelse af den dansk-franske og den dansk-spanske dobbeltbeskatningsoverenskomst blev der indført en overgangsregel for de daværende danske skattefrie pensionister.
De personer, som pr. 28. november 2007 var bosat i Frankrig henholdsvis Spanien, og som pr. 31. januar 2008 modtog pension fra Danmark, bevarede således deres danske skattefrihed for deres danske pensioner bortset fra tjenestemandspensioner.
Herved sikres pensionister, som generelt vil have store vanskeligheder ved at tilpasse deres økonomi til ændrede beskatningsforhold og deraf følgende dramatiske ændringer i deres indtjeningsforhold.
Overgangsreglen omfattede som nævnt alene pensionister i Frankrig og Spanien, som pr. 31. januar 2008 aktuelt oppebar pension.
Personer, som var bosat i et af de to lande, men som endnu ikke modtog pensionsudbetalinger på tidspunktet for ophævelse af dobbeltbeskatningsordningerne, var ikke omfattet af overgangsreglen.
De Konservative støtter lovforslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-02-01:
Jeg vil gerne sige tak til skatteministeren for forslaget, som Det Radikale Venstre selvfølgelig støtter.
Jeg synes, at skatteministeren har udvist stor forståelse for de problemer, som en lille gruppe kom ud for som følge af opsigelsen af dobbeltbeskatningsoverenskomsterne med Frankrig og Spanien.
Jeg synes, at skatteministeren har vist stor smidighed og forståelse for de særlige problemer, der opstod, og det vil jeg gerne sige hjertelig tak for.
Jeg vil også gerne udtrykke håbet om, at vi relativt hurtigt kan færdigbehandle lovforslaget, fordi det jo har virkninger, der går tilbage til den 1. januar 2009; derfor er det sådan set på tide at få gennemført loven.
Henrik Høegh (V), 2011-02-01:
Tak for det.
Jeg beklager.
I dag førstebehandler vi et beslutningsforslag om at reducere antibiotikaforbruget i landbruget og fremme dyresundheden.
Det er en målsætning, regeringen er enig i, og derfor har vi allerede taget initiativ til at gøre noget ved problemerne.
Det veterinærforlig, som regeringen i 2008 indgik sammen med Dansk Folkeparti og Radikale Venstre, blev sidste år suppleret af to nye aftaler, ikke fordi udgangspunktet som sådan ikke var godt nok, men fordi udviklingen i bl.a. antibiotikaforbruget og nye dødelighedstal nødvendiggjorde en opjustering af indsatsen.
Med gult kort-ordningen målrettes indsatsen mod de svinebesætninger, der står for det største antibiotikaforbrug.
Allerede i sommer blev de første besætninger varslet om den nye ordning, og i den seneste tid er de første påbud om gult kort blevet udstedt.
Ved slutningen af denne måned fremsætter jeg desuden et lovforslag, der skal sikre, at vi kommer helt i mål med gult kort-ordningen.
Lovforslaget skal gøre det muligt at påbyde besætninger at reducere belægningen i staldene sammen med andre mulige påbud om f.eks. foder og ventilation, hvis de ikke inden for nærmere fastsatte tidsfrister og efter øvrige påbud har reduceret deres antibiotikaforbrug til under grænseværdierne.
Vores forventning er dog, at alene risikoen for at få påbudt færre svin i staldene vil få de sidste landmænd til at reducere antibiotikaforbruget.
Tilskyndelsen til at få gjort noget ved dyresundheden og dyrevelfærden i besætningerne blev også styrket sidste efterår med tillægsaftalen til veterinærforliget.
Med dette initiativ målrettes den offentlige kontrol og dyrlægernes rådgivende indsats løbende til de besætninger, som har de største problemer med antibiotikaforbrug og dødelighed.
Målsætningen er, at antibiotikaforbruget skal falde med mindst 10 pct. frem mod 2013 sammenlignet med 2009, og at grænseværdien for sodødelighed skal nedsættes til 20 pct. i 2012 og 16 pct. i 2013.
Hvis målsætningen ikke lykkes, er der i forligskredsen enighed om at diskutere yderligere tiltag, der kan nedbringe antibiotikaforbruget og dødeligheden.
Jeg har fuld tiltro til, at de initiativer, som regeringen og partierne bag veterinærforliget har iværksat, vil medføre, at antibiotikaforbruget reduceres i de danske besætninger.
Allerede på nuværende tidspunkt kan det konstateres, at der er en faldende tendens i antibiotikaforbruget i svinebesætninger.
På sigt er jeg overbevist om at konceptet med de obligatoriske sundhedsrådgivningsaftaler i kombination med en målrettet kontrol og rådgivningsindsats vil gavne dyresundheden og dyrevelfærden mere generelt.
Det handler derfor om at fastholde den positive udvikling.
Regeringen kan således ikke stemme for beslutningsforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-01:
Jeg synes ikke, at regeringen er særlig ambitiøs, og jeg synes, at ministerens tale og afvisning er et udtryk for, at man erkender, at der er et problem.
Men jeg vil gerne spørge ministeren, om han er enig i – det håber jeg, fordi han selv har svaret på, at der har været en stigning siden 2001 på 34 pct., og så taler man om, at man ønsker at reducere med nogle få procenter – at målsætningen er, at vi skal længere ned.
Har ministeren en forklaring på, hvorfor der har været så voldsom en stigning i antibiotikaforbruget siden 2001?
For det må jo være et symptom på et eller andet.
Er det dårlig dyrevelfærd, er det dårlig ventilation, er det dårligt foder, eller er det dårligt management, og hvad er der af forskellige ting?
Det er klart, at den trussel om, at man kan gøre nogle ekstraordinære ting, får nogle til at sadle om, men den top i forbruget, vi har haft, synes jeg vi skal få vendt, for målet må være, at vi kommer længere ned end i 2001.
Det håber jeg ministeren er enig i.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-02-01:
Tak for de mange bemærkninger, der er faldet i behandlingen af det lovforslag, vi behandler nu.
Man kan jo sige, at det formål, som lovforslaget har – det, det lægger op til – jo er at rette op på nogle af de uhensigtsmæssigheder, som opsigelsen af dobbeltbeskatningsoverenskomsten med Frankrig og Spanien har medført for nogle persongrupper.
Det håber jeg så også sker, og jeg vil håbe på en god udvalgsbehandling.
Mikkel Dencker (DF), 2011-02-01:
Jamen jeg kan bare sige, at vi er nået til den erkendelse, at der nok ikke er nogen udsigt til, at problemet i den her relation mellem Danmark og henholdsvis Frankrig og Spanien bliver løst inden for en overskuelig fremtid.
Derfor skal der selvfølgelig også være en rimelighed i beskatningsniveauet for de mennesker, som har indrettet sig under nogle tidligere regler.
Der er ikke nogen ændring i, at Dansk Folkeparti stadig væk går ind for, at de mennesker, som i dag måtte beslutte sig for at flytte til Frankrig og stadig væk arbejde med base i København som flypersonale, er underlagt dansk beskatning.
Så der er alene tale om, at den her begrænsede gruppe mennesker, som har indrettet sig i tillid til et tidligere skatteregime, kan få lov til at fortsætte deres tilværelse på uændrede vilkår.
Yildiz Akdogan (S), 2011-02-02:
Men det, der er tilfældet her, er, at hvis man spørger Forbrugerrådet, får man det svar, at de er meget bekymret for, at brugeren via Facebook og for den sags skyld også andre sociale medier uden brugerens viden bliver brugt til noget kampagne.
Så ifølge Forbrugerrådet er der faktisk to problematikker i det her.
Den ene er som sagt, at brugeren ikke ved, at han eller hun bliver brugt som en reklamesøjle, altså bliver genstand for en eller anden kommerciel udnyttelse, og den anden er, at brugeren faktisk heller ikke kan vælge det her fra.
Set i lyset af forbrugerrettigheder og af at Forbrugerrådet synes, at det her er et stort problem, så vil jeg spørge ministeren: Nu nævnte ministeren, at han selvfølgelig ville se på anbefalingerne fra Forbrugerombudsmanden, men kan ministeren komme med nogle andre kommentarer end at sige, at han vil vente og se?
Altså, det her er jo noget, der sker løbende, og der er som sagt flere millioner brugere på Facebook, danskere, som ikke ved, at deres informationer bliver brugt til alle mulige forskellige reklamer uden deres tilsagn.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-02:
Jamen hvis man, uanset hvor man er placeret henne, er en virksomhed, som retter sig mod danske brugere, så skal man jo også overholde dansk lovgivning.
Så hvis Forbrugerrådet mener, at man ikke overholder dansk lovgivning, må man komme med argumenter, og så må der være en partshøring om de ting.
Vi har en god lovgivning på området.
Det har ikke noget at gøre med, hvor mange danske brugere der er på Facebook.
Der er rigtig mange, der bruger Facebook.
Men det har noget at gøre med, om markedsføringen retter sig direkte mod eksempelvis danskere eller andre.
Vi informerer meget.
Jeg ved ikke, hvad andre lande gør, men normalen er jo, at vi informerer rigtig meget om beskyttelse og rettigheder i Danmark i forhold til andre lande, og det er jeg ganske tryg ved.
Så må man også selv træffe sine valg.
Hvis man går ind på Facebook, ved man, at det har nogle konsekvenser.
Sådan er det, og så må vi jo også lade det være op til folks frivillige valg og vurdering, om de vil gå på Facebook, hvis de oplever de konsekvenser af det.
Det må være det vigtigste.
Yildiz Akdogan (S), 2011-02-02:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at der kan gøres mere for at beskytte danske forbrugere mod at blive udnyttet af eksempelvis Facebook, ved at deres billede bliver brugt i målrettet reklame?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-02:
Nu vil jeg først lige se anbefalingerne, før jeg handler.
Sådan er det jo at være politiker.
Men i forhold til de konkrete bekymringer, som spørgeren nævner, kan jeg sagtens selv forstå det, hvis der er brugere, der ikke bryder sig om at risikere, som spørgeren nævner her, at deres profilbilleder eller deres navn bliver brugt i forbindelse med reklamer på Facebook.
Så må man gøre op med sig selv, når man er forbruger, om man vil løbe de potentielle risici, der kan være forbundet med brug af de sociale medier.
Det er jo altså en selv, der vælger eksempelvis at gå ind på Facebook, det er ikke andre, der vælger for en.
Yildiz Akdogan (S), 2011-02-02:
Mener ministeren, at der kan gøres mere for at beskytte danske forbrugere mod at blive udnyttet af eksempelvis Facebook, ved at deres billede bliver brugt i målrettet reklame?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-02:
Jeg er jo imod misbrug af enhver slags, men om den konkrete vurdering af Facebook og den form for annoncering, som spørgeren omtaler, og om, hvorvidt lovgivningen er overtrådt eller ej, må jo afgøres ved en egentlig høring af parterne, og så må man jo tage stilling til det.
Det, der her er vigtigt set fra samfundets side, er jo, at vi har en ring omkring forbrugeren med hensyn til rettigheder og oplysning.
Vi har også egentlig vejledning til, hvordan man kan sikre sit privatliv på Facebook.
Hvis man går ind på www.forbruger.dk, som Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen udgiver – det er vores portal for offentlig forbrugerinformation – har den artikler om beskyttelse af personoplysninger og om netsikkerhed.
Man kan annoncere på forskellige måder, og derfor synes jeg også, det er relevant, at de nordiske forbrugerombudsmænd i øjeblikket ser på de forskellige former for markedsføring i de sociale medier.
Der vil jeg selvfølgelig lytte meget til, hvad de kommer frem til af anbefalinger, for der er rigtig mange danskere, som bruger Facebook.
Derfor synes jeg også i den sammenhæng, at det er vigtigt og rimeligt at forvente, at de mange, der bruger det, selvfølgeligt får noget ordentlig information, men at de også selv sætter sig ind i tingene og de vilkår, der gælder for brug af mediet.
Yildiz Akdogan (S), 2011-02-02:
Tak for besvarelsen.
Jeg er enig med ministeren i, at der også er et vist brugeransvar i de sociale medier.
Men i det her tilfælde er spørgsmålet afledt af – hvis ministeren lytter – en artikel i Politiken, hvor det ifølge artiklen er sådan, at der er kommet en ny applikation, hvor man kan have noget, der hedder Places, hvor virksomhederne via de her steder kan gå ind og sende reklamer til den her brugers venner, men uden brugerens viden; altså udnytter brugerens tilfældige tilstedeværelse et sted.
Når ministeren siger, at forbrugeren skal foretage et bevidst valg, er der her det problem, at brugeren faktisk ikke ved, at brugeren bliver brugt i en eller anden reklamesøjle for en virksomhed.
Derfor vil jeg høre ministeren: Synes ministeren egentlig ikke, at det er et problem, at man på den måde via de her sociale netværk kommer til at give nogle informationer, som så bliver misbrugt?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-02-02:
Sociale medier bliver stadig mere udbredte.
Rigtig mange danske forbrugere benytter sig af de muligheder, som f.eks. Facebook tilbyder.
Det er vigtigt at slå fast, at når man opretter en profil på Facebook, så accepterer man samtidig, at Facebook får brugsret over det, man lægger op på siden.
Og som det fremgår af de vilkår, man accepterer, når man opretter sig på Facebook, så indbefatter det også, at ens oplysninger kan blive brugt i forbindelse med reklamer.
I den sammenhæng synes jeg, det er vigtigt, at forbrugerne foretager et bevidst og informeret valg, når de vælger at bruge Facebook.
Det gælder både Datatilsynet, som fører tilsyn med persondataloven, og ITog Telestyrelsen, som vejleder borgerne om it-sikkerhed.
De har nemlig lagt en lang række anbefalinger til brugerne om sikkerhed og de risici, der er ved brug af sociale netværkstjenester, på deres hjemmesider.
I forhold til danske udbydere af netværkstjenester har it-sikkerhedskomiteen, som er nedsat af videnskabsministeren, i 2010 offentliggjort en kodeks for god adfærd for online sociale netværkstjenester i Danmark.
Formålet er bl.a. at fremme god brug af brugernes billeder og at få de sociale netværkstjenester til at gøre det klart for brugerne, hvad de anser for god adfærd på deres tjenester.
De sociale tjenester skal desuden formidle vilkårene for brugen af tjenesterne bedre.
Derudover kan jeg godt fortælle, at de nordiske forbrugerombudsmænd i øjeblikket ser nærmere på de sociale medier for at få et overblik over, hvilke markedsføringsformer der findes for disse medier.
Når forbrugerombudsmændene har fået et overblik, vil de foretage en vurdering af, om de sociale medier lever op til gældende regler for elektronisk markedsføring.
Yildiz Akdogan (S), 2011-02-02:
Det første spørgsmål lyder: Er ministeren tryg ved, at sociale medier som eksempelvis Facebook ikke overtræder danske forbrugeres rettigheder, eksempelvis i forhold til at udnytte deres billeder til målrettet reklame?
Er ministeren tryg ved, at sociale medier som eksempelvis Facebook ikke overtræder danske forbrugeres rettigheder, eksempelvis i forhold til at udnytte deres billeder til målrettet reklame?