runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2010-01-13:
Jeg bad om ordet, fordi jeg blev noget overrasket.
I mine øjne var klimatopmødet i Bella Centeret i København en fiasko.
Det troede jeg faktisk vi var enige om alle sammen.
Jeg var til stede i salen hele natten, da papiret blev drøftet.
Der var ikke nogen, der udtalte sig positivt om det papir.
Jeg har ikke hørt nogen i verden andre end Saudi-Arabien udtale sig positivt om den beslutning, der blev truffet i Bella Centeret.
Og nu hører jeg så statsministeren udtrykke varme følelser over for Copenhagen Accord, som jo ikke engang blev vedtaget.
Den blev taget ad notam.
Financial Times går så langt som til at sige, at København var værre end nyttesløs.
Altså, er det, vi hører statsministeren sige, at han er tilfreds med det resultat, der kom i Bella Centeret?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-01-13:
Må jeg ikke foreslå, at man får en udskrift af, hvad jeg sagde, for så vil man kunne se, at jeg lige præcis brugte ordene »selv om vi selvfølgelig ikke kan være tilfreds med det, der var udkommet i København«.
Så hvis korttidshukommelsen ikke rækker til at huske, hvad jeg sagde for 1 minut siden, kan jeg også bedre forstå, at spørgeren står tilbage med det indtryk, at der ikke var én eneste, der udtalte sig positivt den pågældende nat.
Han intervenerede på et meget kritisk tidspunkt med et meget, meget positivt indlæg, som i øvrigt blev fulgt op af en stribe andre lande.
Jeg kan ikke stå her og referere dem alle, det rækker tiden ikke til, for seancen tog 6-7 timer, men jeg ved, at det hele findes på bånd.
Mette Gjerskov (S), 2010-01-13:
Jeg må konstatere, at jeg åbenbart har været mere vågen, end statsministeren var i plenarsalen i Bella Centeret under den sidste nats drøftelser, for nej, der var ikke nogen lande ud over Saudi-Arabien, som udtalte sig positivt om The Copenhagen Accord, som i øvrigt heller ikke blev vedtaget.
For det, Nasheed fra Maldiverne sagde, var: Dette er ikke et særlig godt papir, men det er det bedst opnåelige.
Det var ikke en tilfredshed.
Jeg oplevede mange, mange, der nedsablede det, og så oplevede jeg nogle, der sagde: Venner, vi er nødt til at beslutte noget, vi er nødt til at beslutte et eller andet, og det her er så det bedst mulige, vi har nu på dette sene tidspunkt.
Så jeg oplevede ikke nogen tilfredshed i Bella Centeret, jeg oplevede, at hele verden undtagen Saudi-Arabien og så åbenbart statsministeren mente, at det her var en katastrofe og en fiasko.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-01-13:
Jeg bilder mig ikke ind i, at jeg besidder pædagogiske evner, der kan tage den oplevelse fra spørgeren, så det skal jeg fuldstændig afstå fra at prøve på, men sådan set bare henvise til, at jeg synes, vi så med fordel i fælles vågen tilstand sammen måske kunne lytte hele den nats debat igennem.
Det er jo åbenlyst, at København ikke blev det gennembrud, hvor man fik det, der er den højeste ambition for os alle, nemlig en internationalt bindende legal aftale, der har 2-graders-målsætningen som sigtelinje og anviser de instrumenter, der skal til, for at det nås.
Det blev det ikke.
Så kan man selvfølgelig vælge at sige, at når det ikke blev det, er det pr. definition en total og aldeles fiasko.
Hvis man vælger den attitude, tror jeg personligt på, at man kommer til at sætte den her sag mange år tilbage.
Det må handle om at gribe fat i det, der trods alt blev opnået – der trods alt blev opnået.
Jeg står ikke og siger, at det er tilfredsstillende, jeg står ikke og siger, at det er ønskværdigt, jeg står ikke og siger, at jeg ikke også personligt kunne have en større ambition, men jeg hæfter mig dog ved, at der for første gang blev skabt en fælles ramme, som både omfatter lande, der er med i Kyotoaftalen, og lande, der ikke er med i aftalen, og at man for første gang i den kreds af lande, der dækker 76 pct. af jordens CO2-udslip, gør den videnskabelige målsætning om de 2 grader til en politisk målsætning.
Det er ikke vendepunktet, men det er et drejepunkt, og det, vi burde koncentrere vores energi om nu, var jo det, der egentlig lå i det første spørgsmål: Hvordan sætter vi så ind for at sikre, at det drej bliver større, så man kan nå det i Mexico, vi alle sammen gerne havde set at vi havde nået i København?
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Jeg er glad for spørgsmålet, for det giver mig anledning til at minde om alle de fortrinlige ting, et bredt flertal i Folketinget har gennemført i fællesskab.
Vi har gennemført en ungepakke 1 med 5.000 ekstra praktikpladser og tilhørende penge til over 1 mia. kr.
Vi har gennemført en ungepakke 2, hvor vi sikrer, at alle under 18 år enten er i uddannelse eller i arbejde.
Det er ret så epokegørende, og spørgeren og jeg er jo heldigvis ret enige om det sidste, blot mener spørgeren ikke, at man skal have lov at arbejde i den alder, og det mener regeringen, men lad os lade det ligge i denne omgang. Så tak for lejligheden til at beskrive, hvor meget vi har gjort, og hvor rettidigt vi har gjort det.
Nu gælder det om at få det til at virke, og det er faktisk det, jeg bruger tiden til.
Jeg vil også godt takke både LO og DA og Kommunernes Landsforening for de mange, mange mandag morgen-møder, vi har haft, hvor vi har forberedt de ting, som Folketinget derefter har aftalt.
Mette Gjerskov (S), 2010-01-13:
Vi havde nok alle sammen forventet, at drøftelserne omkring en juridisk bindende klimaaftale på globalt plan ville have været nået ret langt nu.
Det er de ikke.
Derfor er der brug for, at Danmark under sit formandskab helt frem til december sikrer en massiv diplomatisk indsats, og det er derfor, at hr. Per Husted har stillet spørgsmålet om klimadiplomaternes ansættelsesperiode; de er altså opsagt med udgangen af første kvartal 2010.
Jeg synes ikke rigtig statsministeren har svaret, han har oven i købet selv læst spørgsmålet op to-tre gange, men vi har ikke fået noget svar på spørgsmålet.
Bliver de forlænget?
Og i givet fald: Hvornår bliver den beslutning truffet?
Det er nogle meget, meget kompetente folk i diplomatiet, vi har brug, og de skulle jo nødig søge andre steder hen.
Christine Antorini (S), 2010-01-13:
Spørgsmålet lyder således: Hvad vil ministeren gøre, for at målsætningen om, at 85 pct. af de unge skal have gennemført en ungdomsuddannelse i 2010, opfyldes, sådan som det er aftalt i velfærdsforliget, og som Undervisningsministeriet har bekræftet ikke er nået, men er faldet i løbet af regeringsperioden til kun 80 pct.?
Yildiz Akdogan (S), 2010-01-13:
Det virker bare lidt underligt at tænke på, at man har forberedt sig i 20 år på at få et system, der fungerer, 20 år på at få en digital tinglysning, og alligevel er der rigtig, rigtig mange ting, der går galt, såsom at man ikke kan vurdere, hvor mange sager der kommer ind, altså at man ikke har scanningsudstyr nok til at kunne vurdere det her.
Man vil så pludselig lave en folder, der skal oplyse de enkelte forbrugere om digital signatur, og derfor vil jeg høre ministeren, om det egentlig ikke er lidt for sent at lave en folder, efter der er kommet så mange ting, og – igen – når det har taget 20 år at forberede det her.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
[Uden mikrofon]
… bagklog for os alle sammen, og vi burde have lavet foldere og alle mulige andre ting. Der har været nogle tekniske problemer med it-systemet, der har været eksempelvis det, som spørgeren var inde på, nemlig en højere grad af papirfuldmagter, end man havde regnet med, og der har også været andre ting, og ja, i den bedste af alle verdener har man jo tænkt alt igennem.
Man vurderede fra Domstolsstyrelsens og Tinglysningsrettens side, at man havde tænkt tingene igennem, og at man var godt forberedt, men der er så dukket nogle andre ting op, og det er jo beklageligt.
Det skal der rettes op på, og derfor har man lavet en handlingsplan for at løse det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-13:
Tak for det.
Jeg vil sige til ministeren, at de mange borgere, som er ramt af den her problemstilling, næsten ikke kan fortænkes i at tænke, at man her måske har smidt barnet ud med badevandet.
Ministeren har sagt, at den digitale tinglysning allerede nu har givet store forbedringer til mange.
Ja, det er korrekt, men i samme ombæring synes jeg, at det allervigtigste at få præciseret her er, at det så sandelig også har givet mange ulemper for rigtig mange andre.
Vi har set en handlingsplan, der er fremlagt i dag, med tre punkter om noget, der bliver iværksat nu.
Mit spørgsmål til ministeren skal være: Har ministeren og Domstolsstyrelsen forberedt en ny række med to eller tre nye initiativer, som ligger i skuffen, i det tilfælde at vi når hen ultimo februar eller marts måned og kan se, at handlingsplanen ikke rykker i den retning, som er forudset, jævnfør handlingsplanen?
Ligger der nye initiativer i skuffen, altså et appendiks, som måske kan gå hen og få endnu større konsekvenser for de mange medarbejdere og den driftsafvikling, der ligger i Hobro?
For jeg må blot sige, at det er fint med en handlingsplan, og vi håber alle sammen på, at det må lykkes, men vi ved også, at lige så snart der bliver procesændringer, kræver de også både tid og energi og kan skabe nye problemstillinger.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Domstolsstyrelsen har lavet den her handlingsplan sammen med Tinglysningsretten, fordi man tror på, at den virker.
Hvis den ikke virker, må man skride til yderligere aktioner, for borgerne kan ikke leve med, at der er så store sagsbunker, der ligger og venter på at blive tinglyst.
Yildiz Akdogan (S), 2010-01-13:
Finder ministeren, at der er sket en tilfredsstillende teknisk implementering af de it-systemer, der anvendes til den digitale tinglysning?
Spørgsmålet lyder: Finder ministeren, at der er sket en tilfredsstillende teknisk implementering af de it-systemer, der anvendes til den digitale tinglysning?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Det er klart, at skal der gives en fyldestgørende besvarelse af spørgsmålet, skal der indhentes en udtalelse fra Domstolsstyrelsen og fra Tinglysningsretten.
En sådan besvarelse vil derfor falde uden for de rammer, der efter Folketingets forretningsordens § 20, stk. 1 og 2, gælder for S-spørgsmål, men jeg vil her fra talerstolen godt sige og bekræfte, hvad der er almindeligt kendt, nemlig at der har været en række begyndervanskeligheder, børnesygdomme, eller hvad man nu vil kalde det.
Det gælder også i forhold til it-systemerne.
Hen over efteråret er der derfor også flere gange foretaget opdateringer af systemet med henblik på at rette konstaterede fejl, optimere systemet og skabe øget automatisering.
De rettelser, der er blevet foretaget, har imidlertid betydet – og her kommer jeg til at gentage mig selv fra tidligere besvarelser i dag – at 60 pct. af de anmeldelser, Tinglysningsretten dagligt modtager, tinglyses samme dag, typisk inden for få minutter.
Set på den baggrund, og da det hele tiden har ligget fast, at tiden frem til årsskiftet ville være en indkøringsperiode, er det min opfattelse, at den tekniske implementering af it-systemet overordnet set er sket tilfredsstillende.
Yildiz Akdogan (S), 2010-01-13:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at man har forberedt sig på det her i 20 år, vil jeg lige understrege en gang til.
Digitalisering er jo et moderne værktøj, og det skulle gerne kunne skabe mere effektivitet og fungere bedre, både for de pågældende, der arbejder med det, og forbrugerne.
I det her tilfælde har det kun skabt endnu mere bøvl, kaos og frustration og masser af omkostninger for borgere og virksomheder.
Så det har virket, som om processen har været useriøs og ikke særlig gennemprøvet eller gennemtænkt.
Indkøringsperioden er blevet forlænget hele tiden.
Nu er den så igen forlænget til sommer, og det har som sagt bevirket tab af masser af renteindtægter og ekstra finansieringsudgifter for ganske almindelige borgere og virksomheder.
To problemer er især meget, meget indlysende: Den ene del er de tekniske implementeringer i den her sag, som Justitsministeriet også har givet svar til Retsudvalget om.
Kladdefunktionen, det, der hedder www.tinglysning.dk, virker ikke.
Brugernes kladder til skøder, f.eks. dem, der ikke er blevet registreret, har man prøvet at finde, og så er der andre, der bare pludselig er forsvundet ud i den blå luft, og de kan ikke genskabes.
Så der er rigtig, rigtig lange svartider.
Hotlinen, der skal besvare spørgsmål fra virksomhederne, fungerer ikke.
Børsen har lavet en prøve den 21. oktober og måtte vente 1 time og 4 minutter for at få et svar.
Så er der den anden del, og det er forbrugerdelen.
For forbrugerne er heller ikke rigtig blevet orienteret eller opdateret, med hensyn til hvad der skal foregå.
Så jeg vil egentlig gerne høre: Mener ministeren, at den tekniske del af implementeringen har fungeret efter hensigten?
Igen, det her har taget 20 år.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Ud fra de givne forudsætninger mener jeg, at det er foregået på en fornuftig måde, men vi kan jo se med ophobningen af sager, at det ikke fungerer godt nok, og det er derfor, der kommer en handlingsplan, som skal rette op på det.
Yildiz Akdogan (S), 2010-01-13:
Interessant er det, at handlingsplanen pludselig kommer op i dag, og vi ved heller ikke rigtig, hvornår der er deadline for, at alle punkter i handlingsplanen skal implementeres.
Men igen, man kan se, at hver tredje sag, der er sendt til digital tinglysning, sidder fast i systemet, selv 4 måneder efter at papirløsningen er droppet.
Den 14. december sidste år måtte Tinglysningsretten erkende, at bunken af sager til manuel behandling havde hobet sig op på 75.000 styk, og kun 150.000 af sagerne er afsluttet, siden den digitale tinglysning er blevet sat i gang.
Retten, som er nødsaget til at bryde sit eget løfte om, at indkøringsperioden ville være ovre til nytår, har nu sagt, at vi skal vente til sommer.
Så vi skal vente og vente og vente endnu mere.
Ministeren er egentlig enig i, at det ikke fungerer godt nok, men har ministeren, i forhold til at der konkret nu er en handlingsplanen, egentlig tænkt over, hvor sikre vi kan være på, at den handlingsplan, der tilfældigvis er blevet oplyst om i dag, bliver fuldgyldigt implementeret?
Og kan vi være sikre på, at der ikke er problemer til sommer?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Det er jo en handlingsplan, som man har arbejdet med et stykke tid i Domstolsstyrelsen og i Tinglysningsretten.
Jeg har forventninger om, at den vil fungere, og at den vil gøre, at problemerne bliver løst.
Hvis den ikke gør det, må man tage yderligere skridt til at sørge for, at sagsbunkerne bliver høvlet ned, så borgerne får en tilfredsstillende sagsbehandlingstid.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-01-13:
Ministeren har et par gange, for ikke at sige mange gange, i den her debat sagt, at det ikke er et spørgsmål om ressourcer.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at stille det meget enkle spørgsmål – og ministeren behøver bare at svare ja eller nej – om ministeren i løbet af oktober, november eller december 2009 har modtaget en henvendelse fra de relevante myndigheder og den relevante ledelse om yderligere ressourcer til at løse de påtrængende problemer, der har været med tinglysningen.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Jeg kan forholde mig til, hvad man også selv synes i Domstolsstyrelsen og Tinglysningsretten, som har arbejdet med det, og der mener man, at man har forberedt sig godt nok.
Det er rigtigt, som spørgeren er inde på, at en af de ting, der har overrasket Domstolsstyrelsen og Tinglysningsretten, har været den udstrakte brug af papirfuldmagter, som der jo i realiteten ikke er brug for, det har overrasket systemet i Hobro, og det er en del af årsagen til, at vi ser den ophobning, der er.
Yildiz Akdogan (S), 2010-01-13:
Tak for det.
Vi har ventet 20 år på at få digital tinglysning.
20 år skulle der til, og det er nu blevet sat i gang, og alligevel fungerer det virkelig, virkelig dårligt.
Og spørgsmålet til ministeren gik ud på, om man har foretaget en god nok foranalyse til, at det her skulle virke effektivt.
Ifølge et papir fra ministerens eget ministerium er der et stort pres på det, der hedder papirfuldmagter.
I forbindelse med den digitale signatur er det sådan, at hvis man skal underskrive pantebreve og skøder, kan en køber eller sælger, der ikke har en digital signatur, bruge en fuldmagtsordning og give en fuldmagt til f.eks. en professionel rådgiver, der så vil tage sagen videre.
Men så viser det sig, at den her papirbaserede fuldmagtsordning har givet langt flere problemer, end man havde antaget – overraskende nok.
Man har brugt 20 år på at forberede sig, og så bliver man alligevel overrasket.
Fordi brugen af den her fuldmagt har været meget mere udbredt end forventet, har det skabt et stort kapacitetsproblem plus tekniske vanskeligheder.
Man har modtaget 3.000-4.000 fuldmagter, og man kan ikke løse problemet f.eks. på grund af scanningsudstyret.
… ja – så vil jeg gerne høre: Synes ministeren, at man har forberedt sig godt nok?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Det, der er sagens kendsgerning, er, som jeg har sagt her, at det ikke er et økonomisk spørgsmål, der har gjort, at der har været problemer.
Det er it-indkøringsproblemer.
Der har været en ophobning af sager af mange forskellige årsager.
Det er ikke et økonomisk spørgsmål.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-13:
Finder ministeren, at der er foretaget en tilstrækkelig god foranalyse inden indførelsen af den digitale tinglysning?
Jeg vil gerne spørge ministeren: Finder ministeren, at der er foretaget en tilstrækkelig god foranalyse inden indførelsen af den digitale tinglysning?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Lovgrundlaget for det digitale tinglysningssystem blev gennemført med lov nr. 539 i juni 2006.
Baggrunden for lovforslaget skal bl.a. findes i Tinglysningsudvalgets betænkning om digital tinglysning, som blev afgivet i februar 2006.
Sideløbende med det lovforberedende arbejde vedrørende digital tinglysning udarbejdede en projektorganisation under Domstolsstyrelsen desuden en kravspecifikation for det it-system, der skulle være grundlaget for den digitale tinglysningsordning.
Baggrunden herfor var at sikre, at kravspecifikationen for it-løsningen ville blive udarbejdet på grundlag af input fra en række væsentlige interessenter i den digitale tinglysning, således at det sikredes, at løsningen i videst muligt omfang kunne integreres med de relevante aktørers it-systemer.
Gennem hele udviklingsfasen er det i øvrigt min oplevelse, at der har været en god løbende dialog mellem Tinglysningsretten, Domstolsstyrelsen, CSC, Devoteam Consulting og andre relevante aktører.
Jeg mener derfor, der er blevet lavet et meget grundigt arbejde forud for indførelsen af det digitale tinglysningssystem, og at de foranalyser, der blev gennemført, har været kvalificerede og tilstrækkelige.
Det betyder ikke, at alt har været godt.
Som tidligere nævnt har der løbende hen over efteråret været behov for at foretage rettelser i systemet.
Endvidere har nogle af de opgaver, som har fyldt meget for Tinglysningsrettens personale, f.eks. antallet af henvendelser til hotline, brugen af skriftlige fuldmagter, og besvarelse af e-mails, ikke alle været opgaver, som man havde regnet med ville have sådan et omfang.
Der er mange grunde til, at det ikke var der, man havde forudset problemerne ville opstå.
Problemerne er meget mere sammensatte end som så.
Som nævnt er det min opfattelse, at problemerne med den lange sagsbehandlingstid har antaget et omfang, som ikke er tilfredsstillende.
Det er imidlertid problemer, som der med handlingsplanen tages hånd om.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-13:
Det er jo sådan, at når man skal ind og kigge på problemer, er der ikke noget skønnere end at prøve at kigge på problemerne med håbet om at finde en løsning, så man i fremtiden vil kunne imødegå, at problemer opstår igen.
Det er derfor, jeg har stillet ministeren det her spørgsmål.
Jeg har meget nøje gransket, hvad det er, Domstolsstyrelsen svarer i en tidligere redegørelse.
Her siger de, at de selv synes, at de har haft et omfattende testsystem forud for ibrugtagning.
De skriver også, at nogle af interessenterne og brugerne har kunnet øve sig på systemet.
Jeg har været ude at tale med interessenterne, som siger, at de rent faktisk har henvendt sig til både Domstolsstyrelsen og Tinglysningsretten og sagt, at de meget gerne ville være en væsentlig part i afprøvningsperioden forud for starten, og så vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren er bekendt med, og om det er korrekt, at man dér havde sagt, at det, man havde sat op af afprøvningssetup var tilstrækkeligt, og at man derfor ikke ville foretage sig yderligere.
Som det også står i papirerne, havde man forudset, at de første måneder skulle være en afprøvningsperiode, og at der ville opstå problemer.
Men det, jeg på en eller anden måde ikke kan få til at harmonere i dag, og som skriger til fornuften, er, hvis ministeren vitterlig siger, at problemer af det omfang, som man har nu, i og for sig var forventeligt frem til den 31. december 2009, men at problemet ligger i, at de nu strækker sig ind i 2010.
Så det er på en eller anden måde for mig et spørgsmål om at dække en problemstilling og ikke et spørgsmål om, at man havde været fremsynet nok i forhold til en afprøvningsperiode.
Men lad det være mit første spørgsmål til ministeren.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Vurderingen fra Domstolsstyrelsen, vurderingen fra Tinglysningsretten var, at systemet var efterprøvet nok, at det var fuldt operationelt til at kunne blive implementeret.
Hvem man har haft til at teste, og hvilke interessenter der har haft hands on, er spørgeren velkommen til at stille et skriftligt spørgsmål om, så jeg kan spørge Domstolsstyrelsen om det, for det må jeg godt nok erkende jeg ikke har fuldstændig styr på.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-13:
Så vil jeg bede ministeren om at foretage en refleksion der, hvor vi står nu.
Den her problemstilling har altså ramt i tusindvis af danskere, og det er ærgerligt for dem, da den giver dem en masse ulejlighed i forhold til køb og salg, og der er også økonomiske konsekvenser i det.
Det, jeg gerne vil bede ministeren reflektere over, er, hvor ministeren, hvis ministeren kigger på det i dag, tror vi kunne have gjort ting anderledes i forbindelse med indførelse af digital tinglysning.
Ja, der har været nogle it-problemer, men når ikke det er et spørgsmål om økonomiske ressourcer, siger ministeren hermed, at ingen har fejlet i implementeringsperioden?
Siger ministeren også hermed, at man fik startet rettidigt?
Var det rettidigt, man startede, eller skulle man have haft en afprøvningsperiode, som var længere?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Det er jo altid let at være klog på bagkant.
Det, som jeg kan konstatere, er, at Domstolsstyrelsen og Tinglysningsretten vurderede, at det kunne træde i funktion fra det tidspunkt, man havde testet det tilstrækkeligt igennem.
Det er jo det, jeg kan forholde mig til.
Om man skulle have gjort ting anderledes, tror jeg, man skal få it-kyndige til at undersøge nærmere, hvis man vil have undersøgt det nærmere.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-01-13:
Det er jo meget interessant at høre, hvad folk kan huske fra førstebehandlingen.
Det, der også blev sagt under førstebehandlingen dengang, var jo, at man gerne ville have noget tid – de 3 uger – sådan at man kunne få et sikkert system op at køre.
Der må vi så spørge ministeren: Er det sket på en tilstrækkelig god måde?
Det synes vi i hvert fald ikke i Dansk Folkeparti, og vi påpegede jo netop, at der kunne være et problem her.
Vi spurgte, om man ikke kunne lave et parallelsystem, hvor man kørte videre med det gamle og så testede det nye system endnu mere, inden det blev fuldt implementeret.
Det var der ingen af de partier, der er i Folketinget her, der ville være med til.
Og hvorfor kører man videre med andre systemer, hvor man også digitaliserer, og hvor man kan sige at man ikke har et afprøvet system?
Derfor kunne jeg godt tænke mig høre ministeren: Hvor ligger snittet henne?
Hvornår skal borgerne betale?
Hvor meget skal de betale på det her område?