runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-14:
Jamen det kan jeg ikke umiddelbart bekræfte, men jeg vil sige, at jeg så har hørt forkert.
Jeg anerkender selvfølgelig den udlægning, som den socialdemokratiske ordfører har.
Det har ikke været min intention at udlægge det forkert, men så har jeg hørt ordføreren forkert.
Christine Antorini (S), 2010-10-14:
Det kan ordføreren sagtens.
Det var, fordi ordføreren prøvede at fremmane en eller anden splid mellem S og SF, og derfor er det selvfølgelig vigtigt for Socialdemokraterne at få bekræftet af ordføreren det, som vi sagde, og som blev refereret forkert af den konservative ordfører, nemlig at det, som jeg som ordfører for Socialdemokraterne sagde, var: Vi annullerer uddannelsesnedskæringerne, vi er selvfølgelig parate til konkret at kigge på den bonusordning, altså om den kan bruges smartere, men besparelsen skal øremærkes til erhvervsuddannelsessektoren.
Det var det, jeg spurgte om den konservative ordfører kunne bekræfte, altså at det var det, som jeg som ordfører sagde fra talerstolen, og ikke den udlægning, som den konservative ordfører kom med.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-14:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod spørgsmålet.
Gik det på, at jeg skulle redegøre for S og SF's økonomiske politik?
Kan jeg få det gentaget?
Christine Antorini (S), 2010-10-14:
Jeg vil spørge den konservative ordfører, om det er korrekt, at jeg, da jeg var heroppe som Socialdemokraternes ordfører, netop understregede, at S og SF ville rulle uddannelsesnedskæringerne tilbage i vores finanslovforslag, men samtidig sagde, at vi er parate til at kigge på, om bonusordningen kan bruges på en smartere måde til at løfte erhvervsuddannelsessektoren, og at vi dermed ligger på linje med de høringssvar, der ligger, om, at der er behov for, at pengene bliver inden for erhvervsuddannelsesområdet og ikke bliver fjernet fra erhvervsuddannelsesområdet.
Karsten Hønge (SF), 2010-10-14:
Nu blev Grækenland bragt ind i det igen, også af den sidste ordfører, men det er kun et eksempel på, hvor galt det kan gå, når man lader de borgerlige blive ved magten i for lang tid i et land.
I øvrigt er det også lidt underligt, at selv om vi nu skal diskutere noget helt andet, bliver sådan hele landets økonomiske situation bragt ind i det.
Jeg har det nu bare sådan, at jeg synes, at det på eller andet plan er lidt morsomt, at man bliver ved med at nævne en genopretningsplan, efter at man selv har været ved magten i 9 år her i landet.
Er det en tilståelsessag eller hvad at tale om genopretning efter 9 år?
Tilbage til L 25, som vi jo skulle snakke om.
Jeg vil sige, at vi i SF egentlig synes, at det i princippet er en god idé, at vi nu kan regulere arbejdsgivernes bidrag til AER med pris- og lønudviklingen.
Det er i princippet – synes vi – en god idé.
Det er heller ikke, fordi vi vil påstå, at det her beløb vælter økonomien i kommunerne og regionerne, men det er simpelt hen bare ikke en ordentlig måde at arbejde sammen på.
KL og regionerne har beregnet, at det her vil dreje sig om en merudgift på ca. 5,5 mio. kr.
Jo, men jeg synes, det er lidt for let sluppet at sige den græske økonomiske skole, som venstrefløjen tilslutter sig.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at Grækenland netop i mange, mange år har været konservativt ledet?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-10-14:
Det er meget muligt.
Men jeg må også konstatere, at den økonomiske politik, som er blevet ført i Grækenland, minder betydelig mere om den økonomiske politik, som S og SF vil føre her i Danmark, end den minder om den fornuftige kurs, som regeringen fører.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-10-14:
Der er godt nok nogle ting, som ordføreren for Socialdemokraterne blander sammen her i dag.
Altså, der er tale om to vidt forskellige ting, som ikke har indflydelse på hinanden.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det, vi stadig væk drøfter her i dag, er, hvordan vi sikrer dansk økonomis overlevelse fremover.
Og der har vi i Dansk Folkeparti lavet en aftale med regeringen, som sikrer dansk økonomi fremover.
Det er positivt, for vi har ikke lyst til, at det går så vidt, som man f.eks. ser i Grækenland, hvor man skærer langt mere vidtrækkende, end vi gør i Danmark.
Det er ikke en nem situation, vi står i her i Danmark, det medgiver jeg blankt, det er ikke nemt, og det er ikke sjovt, men det skal gøres.
Christine Antorini (S), 2010-10-14:
Så håber jeg også, at Dansk Folkepartis ordfører kan bekræfte, at regeringen og Dansk Folkeparti i fællesskab har gennemført tre skattereformer i de sidste 9 år, der samlet set har givet skattelettelser på knap 52 mia. kr., og at de skattelettelser primært er gået til dem, der har mange penge, og ikke til de pensionister, som Dansk Folkeparti ellers så gerne vil gøre en særlig indsats for.
Jeg vil blot spørge Dansk Folkepartis ordfører, om ordføreren kan bekræfte, at i den nedskæringspakke, der ligger fra regeringen og Dansk Folkepartis side, sker der en samlet besparelse på finansloven på knap 5 mia. kr. på uddannelse og forskning.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-10-14:
Dansk Folkeparti har sammen med regeringen aftalt en plan for genopretning af dansk økonomi.
Situationen er den, at vi står i en økonomisk svær tid; der har været en økonomisk krise i Danmark og resten af verden, og den har sat sine spor.
Vi har taget flere initiativer i Danmark for at modvirke krisens konsekvenser, men der er også en regning oven på krisen, som skal betales.
Dansk Folkeparti har derfor medvirket til at finde 24 mia. kr. plus 10 mia. kr.
Med lovforslaget, som vi står med her i dag, indføres der en pris- og lønregulering af de bidrag, som alle arbejdsgivere årligt betaler til Arbejdsgivernes Elevrefusion, også kaldet AER.
I dag betaler hver arbejdsgiver 530 kr. til AER årligt for hver fuldtidsbeskæftigede medarbejder, og det bidrag er ikke blevet reguleret siden år 2001.
Men når det er sagt, vil jeg lige bruge den sidste del af min ordførertale på at kommentere, at man gang på gang hører, særlig fra Socialdemokraternes side, at der er tale om en nedskæringspakke.
Men når det bliver kombineret med det her lovforslag, siger man sådan set fra Socialdemokraternes side, at man meget gerne vil være med til at se på det her, altså at der kan findes penge via AER – og det er jo positivt – men samtidig vil man ikke være med til at redde dansk økonomi på den her måde.
Jeg synes bare, at det virkelig er at sætte to ting op mod hinanden, som ikke passer sammen.
Derudover er der jo ikke direkte tale om en nedskæringspakke, sådan som man meget gerne vil kalde det fra Socialdemokraternes side.
Der er jo tale om en pakke, der rent faktisk redder dansk økonomi.
Jeg vil meget, meget nødig se Danmark i en situation som den, Grækenland står i i øjeblikket – det vil jeg meget nødig se.
Og det er noget, vi er nødt til at forholde os til, så derfor gør vi selvfølgelig alt i Danmark for at sikre, at vi ikke kommer så langt ud, sikre, at vores økonomi ikke bliver så rådden og gennemhullet, at man er nødt til at tage nogle meget værre initiativer end det, vi tager i dag.
Så det bidrager vi selvfølgelig til i Dansk Folkeparti.
Og det skal da også siges, at hvis der ikke havde været behov for at betale en regning for en krise, havde vi selvfølgelig ikke skullet finde nogen penge, og det havde da været sjovere end at skulle finde nogle penge, som vi gør i dag.
Så det er ikke en nem øvelse, det er ikke en sjov øvelse, men det er nødvendigt, fordi vi er ansvarlige politikere.
Ja, det er korrekt.
Det er en del af genopretningsplanen.
Men nu må fru Christine Antorini også lige få noget virkelighedserkendelse.
Altså, vi har været i en økonomisk svær situation, krisen er, kan man sige, heldigvis ovre, men der er en regning, der skal betales.
Jeg undrer mig dybt over, at det fra Socialdemokraternes side her i dag udlægges, som om man nærmest ikke vil være med til at betale den her regning.
Det må jeg indrømme at jeg synes er uansvarligt.
Troels Christensen (V), 2010-10-14:
Her har vi også at gøre med et, man kan godt kalde det mindre lovforslag, ligesom det, vi lige har været igennem – et lovforslag, som er en del af implementeringen, gennemførelsen af vores genopretningspakke fra i foråret, hvor vi forskellige steder skal bidrage med de offentlige finanser.
Det er sådan, at lovforslaget her skal sikre, at der bliver en bedre balance på området her mellem den statslige og den arbejdsgiverfinansierede andel.
De seneste års stigning i aktivitet har betydet, at de statslige udgifter til VEU-godtgørelse i 2009 var på ikke mindre end 600 mio. kr.
Konkret betyder lovforslaget, at AER-bidraget reguleres fra 2011 og frem med pris- og lønudviklingen.
Det har ligget fast, men nu skal det altså pris- og lønfremskrives.
I kroner og øre betyder det, at bidraget, som arbejdsgiveren – og det er sådan set både de offentlige og de private – skal give 10 kr. ekstra til ordningen for hver medarbejder, man har.
Så hvis man har givet 530 kr. pr. fuldtidsansat, så kommer det op på 540 kr. pr. fuldtidsansat.
Selve AER-bidraget giver staten en årlig indtægt på ca. 1,1 mia. kr., som tidligere omtrent har finansieret udgifterne til godtgørelsen.
Man betaler pengene til sig selv, kan man sige, men staten skal dække udgifterne til selve VEU-godtgørelsen, hvis de overstiger selve AER-bidraget.
Og hvis udgiften til godtgørelsen er mindre end AER-bidraget, opspares overskuddet til senere år.
Selve de økonomiske konsekvenser af det her er altså, at reguleringen af det her bidrag forøger statens indtægter med 23 mio. kr. i 2011, 47 mio. kr. i 2012 og 70 mio. kr. i 2013.
Vi har noteret os i Venstre, at kommuner og regioner i høringssvarene – og det er der måske også nogle andre i oppositionen der har fået kig på – ønsker at få DUT-reguleringen til at træde i kraft omkring det her forhold, men der må vi altså sige, at det altså er sådan, at når der er tale om både private og offentlige arbejdsgivere i sådan et system her, kan det ikke komme på tale i denne omgang.
Men som sagt: Det her lovforslag medfører et lille bidrag fra arbejdsgiverne på 10 kr. pr. medarbejder til at sikre, at vi får styr på de offentlige finanser.
Tina Nedergaard (V), 2010-10-14:
Også tak for bemærkningerne til forslaget om afskaffelse af bonusordningen, som er fremkommet i dag, ikke mindst tak til det ansvarlige flertal repræsenteret ved Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, som ganske glimrende redegjorde for nødvendigheden af at stramme op over for misbruget af offentlige finanser i en situation, hvor enhver krone, vi bruger ekstra, skal lånes i udlandet, hvorefter vi jo så kommer til at skylde dem.
På et tidspunkt må man forvente, at de mennesker, man låner pengene af, vil forvente dem betalt tilbage.
Hvis vi tager det som udgangspunkt for lovforslaget, at vi fører en økonomisk ansvarlig politik, så kan man sige det på den måde: Jo, jo, man kunne godt forgælde Danmark yderligere nu og her, sådan som S og SF ønsker det.
Problemet er bare, at disse lærlinge, som man prøver at udvise stor sympati og omsorg for, altså rent faktisk er de mennesker, der senere på arbejdsmarkedet skal betale gælden tilbage, og det er jo ikke samme beløb.
Hvad bruger vi så pengene på?
Punkt 1: Vi bruger dem på at betale den meraktivitet, der er i uddannelsessystemet.
Hvis man tager 2 pct. af taxametrene og man har flere elever, bruger man samlet set flere penge.
Disse penge skal i modsætning til, hvad S og SF tror, jo rent faktisk finansieres.
Altså, penge til aktivitet i uddannelserne er også rigtige penge.
Så når vi bl.a. har afsat 10 mia. kr. til en række initiativer på socialområdet og uddannelsesområdet, skal de jo bl.a. gå til, at der er penge til at finansiere aktivitet. Men jeg ved godt, at den erkendelse ikke er udbredt hos S og SF.
Når S og SF interesserer sig meget for, om det er ubehageligt for os i det ansvarlige flertal at gennemføre disse besparelser, så kan jeg sige ja.
Jeg synes, at man skal orientere S og SF om, at det ikke altid er rart at føre en økonomisk ansvarlig politik, men jeg kan tilføje, at jeg ingen forventning har om, at S og SF på nogen måde har gjort sig erfaringer hermed.
Forslaget er et lille forslag, som bidrager til en samlet genopretning af dansk økonomi.
Jeg finder det f.eks. interessant, at selv om S og SF vil indkræve 31,5 mia. kr. i skat, er det ikke lykkedes dem at komme med et eneste bud på, hvordan vi håndterer de umiddelbare økonomiske udfordringer vi står i i 2011, 2012 og 2013.
Christine Antorini (S), 2010-10-14:
Jeg vil lige til en indledning sige, at jeg kom til at glemme i forbindelse med L 24 at sige, at ordførertalen var på vegne af både Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre, og det samme gør sig så også gældende i forbindelse med ordførertalen her nu om L 25, som altså både er fra Socialdemokraterne og De Radikale.
Egentlig er vi som udgangspunkt positive over for at diskutere en prisog lønregulering af arbejdsgivernes bidrag til VEU-godtgørelse via den såkaldte AER-ordning.
Det vil være en udmærket måde at sikre på, at der hele tiden er en konstant reel finansiering i forhold til hele det refusionssystem, vi har, der gør det muligt at lave en positiv motivation for arbejdsgivere til at tage flere lærlinge, flere praktikelever, men også for hele voksen- og efteruddannelsessystemet.
Når vi alligevel ikke kan støtte det fremsatte lovforslag, er det, fordi det jo indgår i en helt anden sammenhæng.
Det indgår i det, som vi også har hørt i forbindelse med L 24, nemlig en generel støvsugning af alt, hvad der er af kroge og hjørner på uddannelsesområdet, for at finansiere regeringens nedskæringspakke på andre områder.
Det særlige i forhold til at gennemføre en pris- og lønregulering af arbejdsgiverbidragene er, at det selvfølgelig også vil give en udgift for både kommuner og regioner, da de jo som offentlige arbejdsgivere også er en del af det her system.
Og normalt er det jo sådan, at når Folketinget vedtager love, der har en direkte økonomisk konsekvens ude i kommunerne og regionerne, sker der en kompensation, det såkaldte DUT-princip.
Det sker så ikke lige præcis i det her tilfælde, og det betyder, at ud over de massive nedskæringer, som regionerne og kommunerne står i nu på grund af regeringens utrolig stramme økonomiske rammer i den kommuneaftale, der er lavet, kommer der lige det her oveni.
Vi vil i forbindelse med udvalgsarbejdet undersøge nærmere, hvad der præcis forventes at blive merudgiften for kommuner og regioner, og se, om der er en mulighed for, at vi via udvalgsarbejdet alligevel kan finde en måde at gennemføre en form for kompensation på.
Vi ved jo desværre godt, at vi vil være i mindretal, fordi regeringen har sikret sig opbakning hos Dansk Folkeparti også til den her merudgift til regioner og kommuner.
Og vi vil også i den forbindelse gerne have – og det håber jeg at undervisningsministeren vil komme ind på i sit indlæg i forbindelse med lovforslaget – at der i høringssvarene bliver gjort opmærksom på, at der i aftalerne med regeringen om kommunernes og regionernes økonomi for 2011 er enighed om et konstant realt nettobidrag til AER-ordningen i 2011.
Men det kommer jo altså ikke til at ske her; der er ikke det samme nettobidrag til AER-ordningen.
Det her vil betyde merudgifter for kommunerne og regionerne.
Og det er jo altså noget, som indgår i en aftale, som regeringen har indgået med KL og Danske Regioner, og derfor håber jeg, at undervisningsministeren kan opklare, hvad det får af konsekvenser, at der så alligevel kommer en udgift også på dette område.
Lars Barfoed (KF), 2010-10-26:
Jeg kan jo omvendt ikke forstå, at fru Line Barfod ikke kan være enig i, at når man har en proces, hvor forskellige myndigheder, derunder kriminalforsorgen, skal samarbejde om at sikre den pågældende den bedst mulige start i livet efter et fængselsophold, må de pågældende myndigheder også i det forløb kunne udveksle informationer om den pågældende, som de hver for sig måtte være i besiddelse af.
Det er da meget tænkeligt, at de pågældende ofte, hvis man indhentede en samtykkeerklæring, ville give den, men det er nødvendigt under alle omstændigheder, for ellers ville vi jo sige, at vi ikke kan lave sådan en effektiv indsats, medmindre den pågældende giver et sådant samtykke.
Og der kan jo være situationer, hvor det – fordi det måske også nogle gange er personer, som det kan være svært at samarbejde med i den situation, de er i – kan være vanskeligt.
Men jeg skal da gerne undersøge, i hvilken udstrækning vi uden at afsløre noget om nogen personer kan finde frem til nogle praktiske eksempler under udvalgsarbejdet.
Karsten Nonbo (V), 2010-10-26:
I forhold til det lovforslag eller den ændring til lov, vi skal drøfte nu, gælder det om at holde tungen lige i munden, for hvis man skal forklare det på nogenlunde dansk, er det, vi indfører, regler om den tabende part i en retsstrid, altså en retssag, for betaling af sagsomkostningerne til statskassen i de tilfælde, hvor den vindende part har været fritaget for afgifter, fordi vedkommende har været omfattet af reglerne om fri proces eller retshjælpsforsikring osv.
Der bliver økonomireglen nu, at sagsomkostningerne fastsættes, som om der ikke havde været afgiftsfritagelse.
Det vil sige, at taberen skal betale fuld afgift, selv om den sagsøgte var berettiget til og fik fri proces i sagen; det vil sige en ligestilling af alle sager, hvor den tabende part sådan set har samme udgift, uanset om den anden part er omfattet af retshjælp eller ej, af fri proces eller ej.
Det er den ene del af lovforslaget.
Den anden del har simpelt hen til formål at fjerne den forskel, der er i dag, mellem retsafgifter i almenlejeloven og i erhvervslejeloven.
Så det er nogle tekniske justeringer, og dem tilslutter vi os i Venstre.
Karen Hækkerup (S), 2010-10-26:
Hr. Karsten Nonbo siger, at han nok skal love at lade være med at stille spørgsmål til mig, men dem tager jeg nu gerne imod.
Jeg synes, at det var en ganske udmærket fremstilling, som hr. Karsten Nonbo gav.
Jeg må indrømme, at det her var noget, der skulle læses et par gange, inden det sad helt fast, men det, man jo bare kan sige, er, at der har været nogle regler, som har gjort, at man ikke har skullet betale, hvis modparten havde fået fri proces.
Det, man i øvrigt skulle have betalt i afgift til staten, skal man så nu betale, så man ændrer den fritagelse, der har været.
Det er jo ganske fint, og det kan der ikke være nogen, der har særlig meget imod; i hvert fald er der ikke nogen af dem, der har indgivet høringssvar, der overhovedet har haft nogen kommentarer, så jeg tror, man kan sige, at her er der fuld opbakning til denne tekniske ændring.
Så er der den anden del, som vedrører, at retsafgifterne skal være ligestillet.
Og igen må jeg sige, at det jo er en blank påtegning i forhold til høringssvarene.
Tit skal man jo lede efter håret i suppen, og så er det i høringssvarene, der står noget, som folk har problematiseret, og som man kan kaste sig over, men også her må man sige, at der overhovedet ikke er nogen, der har skrevet noget som helst andet end Boligselskabernes Landsforening, der er tilfreds.
Så Socialdemokraterne bakker op om lovforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2010-10-26:
Så jeg sad simpelt hen og lavede en lille tegning til mig selv for at forstå meningen med det her om fri proces kontra ikke fri proces, og jeg mener nu, at jeg har begrebet det, simpelt hen.
Lone Dybkjær (RV), 2010-10-26:
Det gør De Radikale også.
Tom Behnke (KF), 2010-10-26:
Med den lille rettelse, at hr. Karsten Nonbo fik byttet rundt på sagsøger og sagsøgte i sit indlæg, vil jeg sige, at jeg fuldt ud kan tilslutte mig den fremlæggelse af lovforslaget, som der har været fra flere ordføreres side, nemlig at det her er et teknisk præget forslag, som retter op på nogle skævheder, som vist har sneget sig ind ved en fejl på et tidligere tidspunkt.
Det er meget godt, at vi får ordnede forhold på det her område, sådan at alle betaler det, de nu engang skal betale.
Vi støtter forslaget.
Line Barfod (EL), 2010-10-26:
Jeg vil gerne tilslutte mig de ordførere, der siger, at det her altså var svært at forstå.
Jeg har det lidt sådan, at hvis vi, der til hverdag sidder og prøver at sætte os ind i lovforslag herinde, har svært ved at forstå det, så kan det jo også godt være, at der er nogle af de borgere, der kunne finde på at være interesseret, som syntes, at det var svært.
Så det er en lille opfordring til Justitsministeriet om at prøve at skrive tingene lidt tydeligere, måske med nogle navne på eller andet i stedet for at skrive sagsøgere og sagsøgte, så det bliver nemmere at forstå for dem, der skal læse det her.
Som jeg har forstået det kommenterede høringsnotat, er svaret til Boligselskabernes Landsforening på deres høringssvar, at der ikke er nogen, der kommer til at betale mere i retsafgift i lejesager, end de gør i dag, og vi er selvfølgelig også meget tilfredse med, at man så får lukket det hul, der er her.
Jeg vil så i forhold til retshjælp sige, at vi på et tidspunkt altså bliver nødt til at se på den lovgivning, vi har fået lavet om retshjælp, både med hensyn til retshjælpsforsikringer og fri proces.
For det gør altså, at en del mennesker kommer i klemme.
Det er fint nok at få lukket det her tekniske, som ligger her, men vi har en situation, hvor der er en del mennesker, som ikke kan føre de sager, som de egentlig burde kunne føre i et retssamfund, fordi vi med den ændring, der blev lavet for nogle år siden, simpelt hen har givet forsikringsselskaberne for stor magt.
Det er altså et problem, at det i dag i en lang række sager reelt er forsikringsselskaberne, der bestemmer, om der kan føres en sag eller ej.
Det bør ikke ligge hos private firmaer med en rent økonomisk interesse i, om der skal føres sager.
Det bør altså være noget, som det offentlige sørger for; det bør være myndigheder, der står demokratisk til ansvar, som laver vurderingen af, om der skal kunne føres en sag eller ej.
Det er noget, vi skal se på på et andet tidspunkt.
Men med de bemærkninger kan vi også godt støtte den her rent tekniske ændring.
Lars Barfoed (KF), 2010-10-26:
Jeg vil gerne starte med at takke for den positive modtagelse af lovforslaget, og jeg regner med, at det er, fordi netop man har forstået lovforslaget, at man er så positiv over for det.
Det er jeg glad for.
Jeg kan godt se, at lovforslaget måske kan virke noget teknisk, og det er det jo sådan set også.
Men vi skal selvfølgelig hele tiden bestræbe os på at skrive lovforslag på en sådan måde, at de er umiddelbart tilgængelige.
Efter regeringens opfattelse, og det er jo så også den opfattelse, som alle her deler, fører lovforslaget her til en mere rimelig fordeling af sagsomkostningerne end de gældende regler, hvor det er sådan, at den tabende parts stilling kan afhænge af den lidt tilfældige omstændighed, om den vindende part har en retshjælpsforsikring eller ej, og det er jo ikke rimeligt.
Efter regeringens opfattelse er det heller ikke rimeligt, at retsafgiften i sager om lejemål skal afhænge af, om lejemålet er omfattet af den ene eller den anden lejelov.
Hertil kommer, at når vi i dag ser på de tidligere ændringer af retsafgiftsloven i 2004 og 2005, må vi sige, at de opståede forskelle ikke har været tilsigtede.
Der er simpelt hen tale om nogle tekniske fejl.
Hvis man så spørger, hvorfor lovforslaget kommer lige nu her i 2010, så er svaret, at det simpelt hen er, fordi vi her i foråret fik to afgørelser fra Østre Landsret, som for første gang viste, at der var opstået de omtalte utilsigtede huller i retsafgiftsloven.
Så med disse ord vil jeg gerne takke for, jeg ved ikke, om jeg skal sige en god debat, men i hvert fald for opbakningen.
For meget debat fik vi jo ikke ud af det, selv om jeg kan forstå på fru Karen Hækkerup, at fru Karen Hækkerup gjorde, hvad hun kunne, for at finde, jeg tror, et hår i suppen var det udtryk, der blev brugt.
Men jeg er da glad for, at der i hvert fald ikke var nogen hår i suppen i den her sammenhæng.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-10-26:
Jamen det bliver jo kedeligere og kedeligere at stille sig herop.
Der er ikke nogen negative høringsparter, som har indgivet nogen kommentarer til det her, som på nogen måde siger, at der er problemer med det her lovforslag, så også i SF kan vi fuldstændig bakke det op.