runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2008-12-12:
Vi interesserer os for dyrevelfærd, fordi vi mener, at vi som mennesker har et stort ansvar for, at vores dyr har det godt og trives.
Enhedslisten vil med dette beslutningsforslag skærpe kravene til dyreforsøg ved bl.a. at give ansøgerne om tilladelse til dyreforsøg ansvaret for at føre bevisbyrden for dyreforsøgets betydning og relevans og beskrive dyrets belastning med forsøget m.m. Enhedslistens forslag er det sædvanlige paradespil, og i dette tilfælde fremfører Enhedslisten nogle forslag uden at vide, om de overhovedet vil have en effekt på at nedbringe antallet af dyr, der bruges til forsøg.
Men vi vil også gerne sikre os, at skærpelserne reelt vil gavne dyrene.
Derfor vil vi under udvalgsbehandlingen stille en lang række spørgsmål til ministeren.
Vi vil bl.a. bede ministeren om at redegøre nærmere for området.
Vi vil også spørge ind til den viden, der allerede er kendt på området, som Enhedslisten nævner i sit forslag.
Vi vil derfor spørge ministeren om dette i udvalgsbehandlingen for at sikre os, at den viden, der er kendt, selvfølgelig bruges, så dyr ikke lider unødigt.
Som sagt er vi i Dansk Folkeparti mod dyreforsøg, og vi ønsker, at det slet ikke bør være nødvendigt at bruge dyr til industrielle eller lignende eksperimenter.
Derfor arbejder vi hen imod at fremme alternativer til dyreforsøg, og skridtet hen imod det er allerede taget.
Vi har således i finansloven for 2008 sørget for, at der blev oprettet en pulje på 5 mio. kr. til forskning i alternativer til dyreforsøg.
Dyr skal ikke lide, hvis forskningsresultater kan bidrage til at ændre på det forhold.
I Dansk Folkeparti er vi på dyrenes vegne glade for det første skridt, der er taget, og vi vil følge udviklingen tæt.
Alt i alt er vi i Dansk Folkeparti positive over for at skærpe kravene til dyreforsøg, og vi ser frem til en god og saglig udvalgsbehandling.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Jeg deler mange af fru Marlene Harpsøes betragtninger, og Enhedslisten kunne sikkert også godt have fremsat et forslag om, at vi skal stoppe med at bruge dyreforsøg, men jeg er desværre ret sikker på, at der ikke vil være flertal for det i Folketinget.
Vi kan derimod konstatere, at de ting, der ligger her, er der et flertal for, måske også i en skærpet udgave, det er jeg helt indforstået med.
Men skal jeg forstå fru Marlene Harpsøes udtalelser sådan, at Dansk Folkeparti stemmer for enhver stramning af reglerne om dyreforsøg, også selv om vi af hensyn til de andre, der skal være med i et flertal, måske ikke kommer til at gå så langt, som hverken Dansk Folkeparti eller Enhedslisten ønsker at gå?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-12-12:
Vi ønsker i Dansk Folkeparti at være med til at skærpe kravene til dyreforsøg.
Det gør vi ud fra en betragtning om, at dyrene selvfølgelig ikke skal lide unødigt.
Vi skal selvfølgelig ikke bruge dyr til dyreforsøg, hvis det ikke er nødvendigt.
Men vi vil selvfølgelig også samtidig gerne sikre os fra Dansk Folkepartis side, at de skærpelser, som muligvis vil gå igennem, også har en effekt.
Det er jo sådan, at tingene ikke bare skal se godt ud.
Det skal jo også være godt for dyrene.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-12:
Det er vigtigt at sikre, at vi alle sammen har de bedste muligheder for at blive raske, hvis vi rammes af en sygdom.
Det er også vigtigt at sikre mennesker gode og sunde fødevarer, og at vi kender virkningen af forskellige stoffer på menneskets organisme.
Både medicin og fødevarer kan nødvendiggøre og kræve dyreforsøg, og forskningen kan i nogle tilfælde være langvarige, komplicerede og kræve mange dyreforsøg, før afgørende resultater nås.
SF anerkender på den konto, at dyreforsøg kan være nødvendige, men vi synes samtidig, at det er en forfærdelig behandling af dyr.
Det er et dilemma, at dyr påføres sygdom, dyr lider og dyr dør for at hjælpe mennesker.
Det er indlysende, at vi skal begrænse dyreforsøg mest muligt.
Vi har allerede med dyreværnslovgivningen bestemt, at vi skal være gode ved dyr i al almindelighed.
Det er derfor et meget vigtigt forslag, Enhedslisten har fremsat.
At bruge kosmetik er ikke en menneskeret, og det kan ikke retfærdiggøre, at dyrene lider.
Det er også fornuftigt, at man ikke anvender raske dyr, som gøres syge, hvis der allerede findes dyr, som er syge, og som opfylder formålet.
Hvis der i forvejen findes en viden, skal den selvfølgelig anvendes, uden at der skal laves nye dyreforsøg.
Jeg er klar over, at der kan være visse vanskeligheder forbundet med det, når lande af sikkerhedsmæssige hensyn ønsker, at forsøgene også udføres i hjemlandet, så det kan dokumenteres, at produktet er uskadeligt i netop det land, men det er vigtigt at etablere et system, så produktet kun skal testes en gang for alle.
Det må regeringen tage initiativ til.
Jeg er også klar over, at virksomheder ønsker at beskytte deres forretningshemmeligheder, og at de derfor ikke vil offentliggøre testresultaterne, men det må vi altså finde en løsning på.
Tusindvis af dyr skal ikke lide den konto.
SF kan uden tvivl støtte dette meget rigtige og vigtige forslag.
Tom Behnke (KF), 2008-12-12:
Det Konservative Folkeparti er af den opfattelse, at forskere og øvrige, som udfører forsøg, hvori der indgår dyr, udviser maksimalt hensyn og ikke påfører dyr unødvendige lidelser.
Det er meget naturligt her i 2008, at den udviklede teknologi på også det forskningsmæssige område gør, at det kan foregå via ren teknologisk viden.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Bente Dahl (RV), 2008-12-12:
Jeg vil påstå, at der foretages alt for mange, men jeg anerkender også, at vi har brug for dyreforsøgene.
Vi sætter f.eks. ikke en omfattende produktion af medicin i gang, før vi ved, at den vil virke på en bestemt måde mod en bestemt sygdom.
Det bruger vi forsøg til at få klarhed over, og derfor må vi tillade, at dyreforsøg bruges i en vis udstrækning, samtidig med at vi skal sikre os, at dyrene ikke udsættes for lidelser, der kan undgås.
Men dyreforsøg bør ikke være den eneste måde, nye cremer og ny medicin kan testes af ved hjælp af.
Det er en nærliggende mulighed at anvende nye teknologier.
Vi skal have meget mere fokus på alternative testmetoder.
Vi skal have meget mere fokus på den viden, der allerede er indsamlet; den skal være tilgængelig.
Forslaget lægger op til at se på dyreforsøgsetikken og en debat om, hvorvidt vi foretager for mange dyreforsøg, og hvordan vi gør det.
Det er vældig godt at få den debat, for den er nødvendig.
Vi mener, det er et rigtig sympatisk beslutningsforslag og er positive over for det.
Det er helt relevant, at dyr kun bruges i den udstrækning, der er højst nødvendig, og vi må også diskutere, hvor omfattende den udstrækning skal være, for tingene skrider nemt.
I Det Radikale Venstre mener vi, at det skal strammes op, så kun yderst relevante dyreforsøg kan tillades.
Der skal indsamles og være adgang til den viden, der allerede er indvundet igennem tiden ved dyreforsøg.
Villum Christensen (LA), 2008-12-12:
Jeg tror, det er ganske få mennesker, som ikke gerne vil dyrene det bedste.
I Liberal Alliance forholder vi os som udgangspunkt positivt til sådanne forslag som det her, der signalerer, at vi skal kunne pege på en klar og relevant grund til at bruge dyr i videnskabelige forsøg.
Vi synes måske nok, at der er en del uafklarede spørgsmål om, hvordan det her skal fungere på det praktiske plan.
At pålægge en bevisbyrde er stærke ord, for at man ikke allerede har den eftersøgte viden, er jo et af nøglepunkterne.
Og hvad vil det nu sige at føre bevis i sådan en sammenhæng?
Jeg vil næsten sige, at i staten magter vi jo ikke at stille det krav til vores offentlige institutioner og til erhvervslivet, som vi har snakket om tidligere i dag, nemlig at være sikker på, at man ikke har den viden i forvejen, som der bedes om.
Det brugte vi jo rigtig meget tid på i formiddag.
Vi er i Liberal Alliance bange for, at vi med det fremsatte beslutningsforslag kommer til at bære ved til det her Dokumentationsdanmark, som langsomt, men sikkert sander til i bureaukrati.
Bemærkningerne om at sondre i forbindelse med kosmetiske og andre såkaldte luksusprodukter kunne jo også være et eksempel, man kunne trække frem.
Vi tror, det vil have en svær gang på jord.
Hvad der betragtes som luksus, vil hele tiden ændre sig, og gad vide, om ikke det, der for én person er luksus, kan være ramme alvor for en anden.
Vi går ind for et frit samfund, hvor statens formynderiske rolle reduceres mest muligt og mener altså ikke, at vi her er inde i et felt, som kræver unødig bureaukrati og kontrol.
Vi kan ikke støtte forslaget og anser den gældende lovgivning for tilstrækkelig.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-12:
Jeg synes, at Enhedslistens ordfører var noget hurtig i sin konklusion, og man fik måske også blæst problemstillingen meget, meget stort op - i hvert fald større end det, som jeg gav udtryk for at vi ser problemet som i Venstre.
Gør det ikke indtryk på hr. Per Clausen, at de altså har stemt for forslagene på nær i de fire tilfælde, dvs. omkring en sag en gang om året?
Det siger jo lidt om, hvor stort det problem er.
Altså, det er et principielt problem, det er vi fuldstændig enige i i Venstre, men jeg synes ikke helt, man kan dokumentere, at problemet er så stort, som hr. Per Clausen gør det til i sin ordførertale her.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Nu skal jeg starte med at sige, at jeg jo heller ikke regnede hr. Karsten Lauritzen med i det flertal, som vil støtte vores beslutningsforslag, selv om jeg fornemmede rimelig stor åbenhed fra Venstres side.
Det vil jeg gerne sige at jeg da er glad for, for det giver mulighed for, at vi nok i fællesskab også kan lave nogle ting på det her område.
Men jeg vil sige, at det jo er rigtigt, at der kun er de der fire sager.
Og det opfatter jeg sådan set på den måde, at de mennesker, der sidder i det råd, er ordentlige og hæderlige mennesker, der inden for det gældende regelsæt har gjort det så godt, som de kunne.
Jeg siger så i lighed med Dyrenes Beskyttelse, at regelsættet bør laves om.
Jeg har også bemærket, at de andre, der sidder i rådet, tilsyneladende synes, at de regler, vi har, er gode nok.
Det må man selvfølgelig også lade indgå i sine overvejelser.
Men efter min opfattelse er vi altså ikke i den situation, hvor vi kan sige, at rådet skal tage sig sammen og opføre sig mere stramt.
Nej, vi er nødt til at lave nogle regler, som er strammere, og lade rådet arbejde inden for dem.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-12:
Jeg takker for hr. Per Clausens svar.
Jeg vil så spørge, om hr. Per Clausen er klar over det brev, som Landsforeningen Forsøgsdyrenes Værn sendte til Retsudvalget her i oktober måned, hvori man problematiserede, at der, efter at Dyrenes Beskyttelse har trukket deres to medlemmer, så ikke er nogen repræsentanter for dyreværnsorganisationerne.
Det i sig selv er problematisk, og det skriver man så et to-siders-brev om.
Noget af det, der faldt mig i øjnene i det brev, var, at man ikke et eneste sted skriver, at man er enig i Dyrenes Beskyttelses argumentation for at trække de her to repræsentanter ud, altså i, at vi har et kæmpestort problem.
Jeg tror godt nok, at Landsforeningen Forsøgsdyrenes Værn er enig i, at man skal minimere brugen af forsøgsdyr, men man gav ikke i brevet udtryk for, at man var enig i Dyrenes Beskyttelses kritik.
Det undrede i hvert fald mig, og jeg vil spørge, om det ikke også undrer hr. Per Clausen.
Per Clausen (EL), 2008-12-12:
Nej, det gør det ikke så meget, men det er også, fordi jeg kender lidt til dyreværnsforeninger.
Jeg vil sige, at tanken om, at den ene dyreværnsforening skulle sige noget pænt om den anden, er ret langt væk fra virkeligheden; det må man nok se i øjnene.
Det svækker desværre arbejdet på det felt ganske meget, synes jeg.
Men jeg synes da sagtens, at vi i forbindelse med behandlingen af det her beslutningsforslag kan inddrage, hvad der findes af andre dyreværnsorganisationer, for at høre, hvad de mener.
Jeg tror bare ikke, at det vil føre til, at der vil komme krav om lempelser i forhold til vores beslutningsforslag.
Jeg er ret sikker på, at Dansk Folkepartis ønske om at få det skærpet vil møde megen støtte og sympati.
Jeg synes, det er helt klart, at vi i forhold til vedtagelsen af det her beslutningsforslag osv. skal undersøge, om man så må sige, hvad der findes af synspunkter på området, og behandle sagerne ordentligt og grundigt, inden vi træffer den endelige afgørelse, sådan at vi får et resultat, som gør, at det er muligt for ministeren efterfølgende at lave et lovforslag, som hænger godt sammen og i hvert fald ikke mødes af ramaskrig fra dyreværnsforeningerne.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-12:
Det er jo klart, at sådan nogle lister altid skal ajourføres, og udgangspunktet er, at et dyreforsøg skal være til gavn, og at man skal kunne se et perspektiv i det i forhold til mennesker og dyrs sundhed og velvære.
Hvis der er nogle konkrete forslag til, hvad der ellers kan komme på en sådan ikkeliste, må man jo kigge nøje på dem, og det vil vi da altid gerne gøre.
Formålet med denne lovgivning er jo, at man skal balancere mellem dyrevelfærd og dyreetik og så det, at der stadig er mulighed for at lave nogle forsøg, så vi kan udvikle menneskers og dyrs muligheder for et bedre liv.
Karen Hækkerup (S), 2008-12-12:
Ja, jeg bad om ordet allerede i starten af den konservative ordførers indlæg, fordi jeg syntes, det var ganske voldsomt at måtte høre på, at hvis vi ville have gjort noget ved det, så kunne vi bare have gjort noget ved det tilbage i 2001 eller i 1990'erne, 1980'erne eller 1970'erne.
Nu er der tale om et problem, som er stigende.
Der er tale om et problem, som er meget, meget mere alvorligt nu, og som vi derfor ønsker at sætte fokus på.
Når den konservative ordfører står og bryster sig af, at man har stemt for strafskærpelserne, vil jeg bare sige, at det gjorde Socialdemokraterne jo sådan set også, fordi vi ikke syntes, at det niveau, der var, var rimeligt, og vi støttede den voldspakke, der kom.
Men der må man altså lige vende den om og spørge: Har den politik, som regeringen har fulgt, virket, sådan at der i dag er færre børn og unge, der begår kriminalitet?
Nej, det har den da ved gud i himlen ikke.
Der er lige kommet en statistik for 2007, som viser, at under den borgerlige regering er kriminalitet begået af børn mellem 10 og 15 år steget med 115 pct.
Så jeg synes, at man skal passe på med at stå og bryste sig af, at man har haft alle de rigtige svar.
Man har kun reguleret de strafskærpende omstændigheder.
Derfor synes jeg, det ville være godt, hvis De Konservative ville tænke sig om og sige, at de gerne ville være med til at anerkende ejendomsfunktionærerne.
Tom Behnke (KF), 2008-12-12:
Se, det er jo fuldstændig rigtigt, at da vi fik en borgerlig regering, som havde modet til at fremsætte forslag om fordobling af strafferammerne for vold, stemte Socialdemokratiet for.
Det er jo dejligt, det er jo godt, og sådan skal det være.
Altså er vi enige om, at vi skal straffe vold hårdere.
Så langt så godt.
Men hvis man ser på strafudmålingen for vold begået mod en ejendomsfunktionær under en socialdemokratisk ledet regering og under en borgerligt ledet regering, kan man se, at straffen i dag er dobbelt så høj.
Så vi har altså gjort noget i forhold til den her gruppe, men ikke kun den her gruppe.
Vi har gjort noget, hvad angår alle former for vold.
Det, som Socialdemokratiets forslag går ud på, er altså at ændre strafproportionerne.
Altså, der er en særlig gruppe i det her samfund, i forhold til hvem der ikke bare skal være tale om en strafskærpende foranstaltning, men en særlig strafskærpende foranstaltning.
Det er det, vi er uenige i.
Karen Hækkerup (S), 2008-12-12:
Jeg vil gerne endnu en gang påpege, at det her ikke udelukkende handler om straf.
Det her handler om at anerkende 5.000 medarbejdere, som knokler ude i de boligsociale afdelinger, som er varmemestre, som er ejendomsfunktionærer, og som sørger for, at livet leves og fungerer i nogle af de parallelsamfund, som bl.a. den borgerlige regering har lukket øjnene fuldstændig for.
Nogle steder bor der stort set kun mennesker, som er anvist af kommunen, og så må man da bare spørge sig selv: Hvad er forskellen på at være offentligt ansat og at varetage en opgave, hvor man sørger for, at livet leves og fungerer med maksimal sikkerhed og tryghed for de beboere, der bor der, på trods af at det er problematiske beboere, som måske har mange problemer med i bagagen, som bor der?
Tom Behnke (KF), 2008-12-12:
Vi anerkender bestemt den indsats, der bliver ydet af ejendomsfunktionærerne.
Vi anerkender alle borgere i dette samfund.
Vi har den opfattelse, at vold er og bliver uacceptabelt, og at det skal straffes hårdt og konsekvent.
Det var derfor, denne regering fordoblede strafferammerne for vold - med tilslutning fra Socialdemokratiet, og det takker vi for.
Men det var denne regering, der sørgede for virkelig at sætte foden ned og sige: Vi vil ikke finde os i det.
Det har så betydet, at der i dag er langt flere, der anmelder vold, for nu har det som ringe i vandet bredt sig ud i samfundet, at man ikke vil finde sig i vold.
Derfor ser vi i dag langt flere anmeldelser af vold.
Det kan man også se i statistikkerne.
I forhold til specielt de unge skal man også huske på, at af de statistikker, der er nu, fremgår det, at der er kommet væsentlig flere unge, hvilket forklarer en stor del af den stigning, der er sket.
At der er flere unge, behøver ikke nødvendigvis at betyde, at procentandelen bliver større, men antallet kan jo af den grund godt blive større.
Så lad os se på de faktuelle forhold.
Denne regering vil ikke finde sig i vold.
Vi mener, at det skal straffes hårdt og konsekvent, og derfor har vi lavet den lovgivning, vi har.
Morten Østergaard (RV), 2008-12-12:
Jeg vil vende tilbage til det, forslaget egentlig handler om, frem for den sådan mere generelle retspolitiske debat.
Man kan vel også sige, at hvis det, som den konservative ordfører sagde, skal stå til troende, kan vi hurtigt blive arbejdsløse, for hvis det, at lovene er indrettet, som de er, skulle gøre, at det ikke er muligt at foreslå andre ting, kan man sige, at der ikke er meget grund til at bevare Folketinget.
Når vi fra Det Radikale Venstres side støtter forslaget, hvilket vi også gjorde, da det blev fremsat i 2006-07-samlingen, er det, fordi vi synes, at det er en udmærket måde at gå til arbejdet på.
Det er helt åbenbart, at der er en problemstilling.
Det har fru Karen Hækkerup jo redegjort for med sine spørgsmål.
Derfor synes vi, at det er rimeligt i sådan et udvalgsarbejde at undersøge, om der er noget her, der kræver, at man enten udvider personkredsen omkring § 119 og § 121 eller gør andre tiltag, der kan være med til at styrke beskyttelsen af de her personer.
Nu sad jeg lige og læste lidt af debatten igennem fra sidste gang, forslaget var fremme.
Her synes jeg sådan set, at den daværende justitsminister var relativt imødekommende i den forstand, at hun jo anerkendte, at netop § 247 ikke beskytter ejendomsfunktionærer.
Den beskytter taxachauffører og lignende.
Derfor synes jeg, at man skal være lidt mere åben og sige: Lad os dog sætte kloge folk til at se på, om der her er en reel problemstilling, og om løsningen er den, som Socialdemokraterne lægger op til, nemlig at udvide personkredsen.
Det har vi ikke taget stilling til på det foreliggende grundlag, men vi synes bare, at der er tilstrækkelig begrundelse for, at der her er en reel problemstilling, at det er rimeligt at nedsætte et udvalg til at kigge nærmere på det.
Derfor kan vi støtte beslutningsforslaget, som vi også kunne sidste gang, det var fremsat.
Frank Aaen (EL), 2008-12-12:
Det er indlysende, at der er problemer for mange grupper som ejendomsfunktionærer, buschauffører, social- og sundhedsassistenter og sagsbehandlere.
Det er grupper, der udsættes for trusler og vold i forbindelse med deres arbejde.
Derfor er problemet jo alvorligt.
Spørgsmålet er, om det, der peges på, og om den retning, der peges på her, er det rigtige.
Vi har ikke den opfattelse, at trusler om højere straf vil hjælpe noget som helst.
Vi har den grundlæggende opfattelse, at der i de situationer, hvor den her form for vold opstår, er tale om en affektreaktion.
Der er tale om beruselse, der er tale om mange andre ting, der gør, at det menneske, der udøver vold, ikke et sekund overvejer, om strafferammen nu er den ene eller den anden, men gennemfører volden - desværre.
Jeg tror, at hvis man skal gøre noget effektivt på det her område, skal man i stedet for at bruge ressourcerne på længere fængselsophold bruge dem på konflikthåndtering.
Hvordan lærer de her mennesker, der kommer ud i de her situationer, at håndtere en konflikt, så den ikke eksploderer?
Situationerne skal forebygges, ved at folk har råd til huslejen, ved at vi sørger for, at der igen er råd til at lave boligsocialt arbejde, hvor man tager fat i de mennesker, som man ved en gang imellem eksploderer, så man altså på den måde forebygger volden, i stedet for at tro, at højere strafferammer gør noget som helst forebyggende i den forbindelse.
Der er måske nogle samfundsmæssige tendenser, som går i den modsatte retning.
Det synes vi måske nok at man i høj grad burde overveje, men det ligger selvfølgelig lidt uden for selve forslaget her.
Villum Christensen (LA), 2008-12-12:
Derfor mener jeg også, at en argumentation, som primært knytter sig til, hvor man får lønsedlen fra, frem for at knytte sig til, hvilken karakter arbejdet har, ikke rigtig holder i nutidens Danmark.
Vi ser, hvordan kommuner sætter boligsocialt arbejde i gang helt ude i boligforeningerne, hvor der sidder socialrådgivere og jobkonsulenter og arbejder næsten side om side med ejendomsfunktionærer.
Der er således rigtig mange gode argumenter for at undersøge det her problem nærmere, så jeg synes, at det er et rigtig godt forslag, vi her ser.
Vi kan støtte det videre arbejde med at finde ud af, om der er en større eller mindre gruppe, som i praksis arbejder på mere risikofyldte områder i de job, de udøver, frem for det mere rigide spørgsmål om, hvor fra man får sin lønseddel.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-12:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at vi har en regering, som har et stærkt behov for at stramme reglerne ret så meget for en enkelt tuneser, men som ikke vil være med til at se på, om reglerne for dyreforsøg, som påvirker mindst 300.000 dyrs liv årligt i Danmark, kan strammes.
Jeg kan godt mærke, at ministeren ikke er nem at rykke på det her område.
Ministeren siger selv, at det ikke behøver at være udtryk for en lempelig administration, at der er givet så få afvisninger af dyreforsøg fra Rådet for Dyreforsøg.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-12:
Jeg mener ikke, der er nogen uoverensstemmelse imellem det, som fru Karina Lorentzen lægger op til, og det, som jeg har udtrykt fra Folketingets talerstol.
Vi er meget opsat på også at værne om dyrevelfærd i forbindelse med dyreforsøg, vi mener blot, at vi har en tilstrækkelig stram lovgivning på området.
Vi har et udvalg, som kigger på det, vi har en meget eksplicit lovgivning, og så har vi samtidig den mulighed, der er for at udføre nogle dyreforsøg, som vil være til gavn for både menneskers og dyrs sundhed og sikkerhed, også i fremtiden.
Og det er den balancegang, som jeg egentlig synes vi har ramt godt med den nuværende lovgivning.
Hvis der er brug for yderligere spørgsmål, også omkring praksis, vil jeg da meget gerne svare på dem i udvalget, og man kan bare stille spørgsmål, så skal vi nok få undersøgt tingene.
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-12:
Jeg bliver bare nødt til at spørge: Synes ministeren ikke selv, at det ser meget, meget mærkeligt ud, at der er sket så få afvisninger af dyreforsøg, når det her vedrører 300.000 forsøgsdyr årligt i Danmark?
Lyder det ikke bare en lillebitte smule mærkeligt, at det er så få forsøg, der bliver afvist?
Og bør vi ikke kigge nærmere på, hvad det egentlig er, der skal til, før man afviser et forsøg, og på, om kravene til det simpelt hen ikke er for små og for lempelige?