runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2016-04-15:
Jamen desværre må vi jo nok svare på det spørgsmål, at du ikke kan garantere noget – heller ikke for så vidt angår mennesker, der har en ren børneattest.
Det kan man jo ikke i den her verden.
Derfor må vi arbejde med nogle redskaber, der sikrer, at vi gør alt, hvad vi kan, for at sikre, at de her tilfælde ikke opstår.
Og så må vi supplere med de øvrige tiltag, som jeg har redegjort for, og som også kulturministeren var inde på.
Jeg synes da, at vi skulle sætte os ned og prøve at finde ud af, hvordan vi kan udbrede de gode redskaber til at omfatte alle kommuner i landet.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-15:
Mange tak, formand.
Hr. Mogens Jensen bliver ved med at snakke om de her gode tiltag, der nu er ude i kommunerne, og at dem skal vi snakke om i Kulturudvalget osv.
Fra februar 2005 og frem til 2007 havde vi Bedersagen.
Det var en pædofil, der krænkede 14 børn i den årrække.
Det var en, man kendte; det var en, man havde tillid til; det var en, man følte sig tryg ved.
Hvordan kan man ude i kommunerne sikre maksimal tryghed med sådan nogle tiltag, der faktisk svarer til dem, man allerede havde dengang i Beder?
Mogens Jensen (S), 2016-04-15:
Men det skal heller ikke efter min og Socialdemokratiets opfattelse kun være i børnehaver og daginstitutioner og andre steder.
Det gælder altså også svenskere, det gælder også nordmænd, det gælder også finner.
Og der er altså en lang, lang række af dem, der ikke har boet her i landet i 10 år, og som Dansk Folkeparti med et sådant forslag fuldstændig afskærer fra at få jobs på det her område.
Jeg synes, det er ufornuftigt.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-04-15:
Fornuft er et godt ord, og jeg vil gerne sige til hr. Mogens Jensen, at jeg netop synes, vi skal tale fornuft her.
Hvad fornuft er der i, at det lige netop er i f.eks. børnehaver og på skoler, at man skal ansætte flygtninge uden en reel børneattest?
Det holder jo ingen steder.
Det hører jo ingen steder hjemme.
Der er så mange andre steder, hvor man kan integrere, er det ikke korrekt, hr. Mogens Jensen?
Hvorfor skal det lige nøjagtigt være i børnehaver og skoler, at man skal ansætte flygtninge uden en reel børneattest?
Bertel Haarder (V), 2016-04-15:
Jeg er helt sikker på, at den ansættende myndighed vil være klar over vedkommendes familieforhold og tage det med i betragtning, hvortil kommer, at man jo kan gøre som Roskilde Kommune og sige, at vedkommende ikke må være alene med børn under 15 år.
Mogens Jensen (S), 2016-04-15:
Nej, det er ikke som at slå vand på en gås.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er stærkt problematisk og også uacceptabelt, at man nogle steder kan gifte sig med og have sex med børn.
Det er helt urimeligt.
Det er noget, vi skal til livs.
Det er jo noget af det, vi arbejder på med dansk udviklingsbistand en lang række steder i verden, og hvor Dansk Folkeparti i øvrigt nu medvirker til, at den indsats bliver skåret ned.
Så det er selvfølgelig ærgerligt set i sammenhængen.
Men jeg må bare sige, at det problem og den udfordring ikke bliver løst med Dansk Folkepartis beslutningsforslag her om børneattester.
Bertel Haarder (V), 2016-04-15:
Det må jeg da vist i princippet svare ja til, men det er altid rart at vide, hvad det skal bruges til, før man svarer på et spørgsmål.
Så måske kan det blive uddybet i ordførerens ordførertale.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-15:
Ud fra et liberalt synspunkt om, at man skal kunne tilvælge og fravælge, efter hvad der er til forbrugernes bedste, vil jeg jo faktisk mene, at ministeren burde kvittere for Forbrugerrådet Tænks foreslåede model, nemlig at man betaler et direkte honorar for den rådgivning, man tilvælger, og ikke betaler, hvis man fravælger det, og at det er uafhængigt af den type rådgivning, man får.
For det burde altså ikke være så meget sværere at rådgive, om det er det ene eller det andet produkt.
Derved vil man jo sikre sig imod, at forbrugerne, investorerne bliver misledt.
Så jeg kan egentlig ikke forstå ministerens argumenter imod det.
Så vil ministeren ikke prøve igen at fortælle mig, hvordan det giver et mindre frit valg at tage den foreslåede model fra Forbrugerrådet Tænk?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-15:
Hvis der sidder nogen derude bag skærmene og følger med, kan jeg godt forstå, hvis man bliver forvirret over alle de her direktivnavne og forkortelser, og at det hele virker meget teknisk.
Men i bund og grund håndterer vi jo, som mine kollegaer tidligere har været inde på, noget af essensen af den kæmpe krise, vi har været igennem i form af finanskrisen.
Den er virkelig tankevækkende og samtidig også underholdende.
Den giver også et skræmmende indblik i, at det nok heller ikke er den sidste finanskrise, vi har set.
Der er stadig væk masser af mærkelige kreative finansielle instrumenter derude, og der bliver nok også opfundet nye.
Grundlæggende er vi jo meget positive over for den her implementering, som er en minimumsimplementering, af den forordning her omkring markedsmisbrug.
Med lovforslaget gennemføres markedsmisbrugsordningen så i dansk lovgivning ud fra et udgangspunkt om minimumsimplementering.
Det er noget, regeringen går meget op i.
Jeg vil gerne, ligesom nogle af mine kollegaer tidligere gjorde det, påpege nogle af de høringssvar, der har været, fra specielt Dansk Aktionærforening og Forbrugerrådet Tænk, som ikke mener, at de foreslåede forbud er vidtgående nok.
Forbrugerrådet Tænk ønsker en produktneutral honorarmodel som i England, Holland, Sverige, USA og Australien, hvor forbrugeren i stedet betaler et direkte honorar for rådgivning, så vi ikke kommer i den situation, som hr. Rasmus Nordqvist og flere andre også omtalte, at der jo selvfølgelig er et incitament til at vælge det, som rådgiverne gerne vil have en til at vælge, hvis provisionen er høj nok.
Det synes vi fra SF's side er en rigtig god idé.
Og så må man jo også smile lidt ad nogle af bemærkningerne, når der f.eks. står, at brancherepræsentanter fra de to lande – det er så England og Holland, som havde talt imod det her – mener, at der opstår et såkaldt advice gap, altså hvis der ikke er automatisk rådgivning som følge af forbuddet.
Altså, at der er investorer, der ikke kan eller vil betale for at få en rådgivning med risiko for, at de foretager investeringer, der ikke er til deres eget bedste.
Altså, helt ærligt, det er jo netop det, vi diskuterer i dag, at folk bliver skubbet i en retning, der ikke nødvendigvis er til deres eget bedste, fordi der er en interessekonflikt af rang.
Jeg synes faktisk, det er positivt, at det lader til, at der er en relativt stor enighed her i Folketinget.
Og jeg vil da gerne sige, at vi fra SF's side synes, at det her forslag kunne blive markant bedre, hvis vi indopererede en eller anden form for model af det, Forbrugerrådet Tænk foreslår, og hvis vi kunne samle opbakning til det, kunne vi måske også kigge på ikrafttrædelsesdatoen, som jeg også har hørt ønske om fra visse partiers side.
Men SF vil foreslå i udvalgsarbejdet, at vi kigger på Forbrugerrådet Tænk og udarbejder et ændringsforslag, som vi forhåbentlig kan lave i fællesskab i udvalget, så vi gør det her forslag fra regeringen bedre, end det allerede er.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-15:
Først og fremmest har vi i lovforslaget lagt vægt på det, som en række ordførere faktisk også har været inde på, og som jeg også gerne selv vil understrege, nemlig på en direktivnær implementering.
For regeringen er det vigtigt, at vi både støtter op om og sikrer forbrugerne de bedst mulige vilkår, men at vi også gør det her på en måde, som jeg synes er hensigtsmæssig.
Og jeg må sige, at jeg i sondringen mellem det forslag, regeringen har fremsat, og de kommentarer, som er kommet fra Forbrugerrådet, synes, at regeringsforslaget absolut giver mest mening.
Jeg må så bede ordføreren om at præcisere, hvad det er, der skulle være problemet ved det, som regeringen har fremlagt.
Jeg noterede mig det sådan, at ordføreren i sit indlæg var inde på, at man godt kunne gå videre i forhold til hele spørgsmålet om, hvorvidt der var flere, der skulle være omfattet af et totalforbud.
Og sådan som jeg hørte ordføreren, lagde ordføreren op til, at man skulle have et totalforbud, og det er jeg sådan set modstander af.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-04-15:
Lovforslaget indeholder, som det allerede er blevet nævnt, to hovedspor.
Den første del er, som også den socialdemokratiske ordfører sagde, en opfølgning på det finansielle reguleringsområde oven på finanskrisen, hvor vi jo har taget en lang række initiativer for at sikre, at nogle af de fejl, der blev begået, ikke gentages, så vi får skabt et mere velfungerende marked, hvor der er mere transparens, åbenhed, hvor man som investor er sikker på at få de oplysninger, man har brug for, og hvor der ikke er nogen, der kan holde noget skjult.
Så det handler simpelt hen om at styrke det marked, som er så afgørende for at sikre vækst i Danmark, men bestemt også i hele Europa, og derfor er det også nogle af de her ting, som vi i høj grad regulerer på europæisk niveau.
Det er så noget af den tekniske forklaring på, hvorfor vi nu står med det her lovforslag.
Nu bliver det til en forordning.
Det giver så noget følgelovgivning plus de opstramninger, der ligger i det.
Det giver ganske god mening, at de regler gælder ensartet på europæisk plan gennem en forordning.
Det, der måske har påkaldt sig større opmærksomhed med lovforslaget, er delen om formidlingsprovision.
Regeringen har valgt – og det er vi jo store tilhængere af i Venstre – at vi laver en direktivnær implementering af, hvad der skal være muligt, og hvad der ikke skal være muligt, hvad angår formidlingsprovision.
Det er jo en balance, som både skal sikre, at man som investor er sikker på, at man får en ordentlig, grundig og saglig rådgivning, men også sikre, at der bliver rådgivet.
I forlængelse af det, som Dansk Folkepartis ordfører sagde, vil jeg sige, at det vurderes på baggrund af de erfaringer, man har gjort sig i nogle af de lande, hvor man har indført totalforbud, at der er en risiko for, at der simpelt hen er investorer, der ikke får nogen rådgivning overhovedet.
Erfaringen er i høj grad, at det er mindre investorer, der står tilbage uden rådgivning.
Det tror jeg heller ikke der er nogle af os der synes er en ønskværdig situation.
Derfor handler det om at finde en balance.
Er der rådgivning med, er muligheden der, men hvis ikke, så bliver der et forbud, og det skaber mere gennemsigtighed og givetvis også en bedre konkurrencesituation og dermed også mulighed for en bedre forrentning for investorerne.
Det har vi jo alle interesse i.
En sidste ting, jeg lige vil bruge lidt tid på, er, at der de seneste dage og uger har været en diskussion om ikrafttrædelsen af det her forslag.
Jeg må sige, at det ønske, vi fra Venstre har om at sikre en ordentlig investorbeskyttelse, er der ikke nogen grund til at udsætte.
For at summere op vil jeg sige, at det er ganske fornuftige elementer, der er i lovforslaget.
Det skærmer os mod nogle af de dårligdomme, vi så under finanskrisen, og sørger for, at vores markeder fungerer bedre, og sikrer også med forbuddet mod formidlingsprovision, at investorerne får en bedre situation og en bedre konkurrencesituation.
Så grundlæggende er det et ganske fornuftigt forslag, som vi naturligvis støtter fra Venstres side.
Jeg har lovet at sige, at det gør Det Konservative Folkeparti også.
Anne Paulin (S), 2016-04-15:
Finanskrisen viste os med al tydelighed, at velfungerende kapitalmarkeder ikke er noget, der kommer af sig selv, for det kræver politisk handling at sikre, at der er den rette gennemsigtighed til stede på de finansielle markeder, og at det ikke er fantasien, men forstanden, som sætter grænser for finanssektorens ageren.
Derfor er Socialdemokratiet også meget positivt indstillet over for de tiltag, som der er i markedsmisbrugsforordningen, som vi ser som et vigtigt skridt på vejen til at skabe større tillid til de finansielle markeder.
Finanskrisen viste os også, at finansielle systemer kan være meget sårbare over for den smitte, som lynhurtigt kan opstå i kredsløb af grænseoverskridende handel.
Derfor er det også så vigtigt, at vi netop formår at samarbejde på europæisk plan om en fælles og holdbar regulering og en stærk beskyttelse af investorerne.
Bl.a. glæder det os, at der vil komme et styrket tilsyn med en række af de finansielle instrumenter, som tidligere har været dårligt reguleret.
Disse og mange øvrige tiltag i markedsmisbrugsforordningen hilser vi meget velkommen.
Vi stiller os ligeledes positive over for det delvise forbud mod formidlingsprovision.
Socialdemokratiet har tidligere advaret mod et totalforbud mod formidlingsprovision, fordi vi frygter, at det vil være med til at skade de mindre investorers adgang til finansiel rådgivning.
Derfor mener vi, at forslaget er landet et meget godt sted med det delvise forbud, således at det også i fremtiden er muligt at hæve formidlingsprovision, hvis der er tale om en reel og kvalitetsforbedrende service eller rådgivning.
Ligeledes mener vi, at det er meget fornuftigt, at det i fremtiden bliver lettere at gennemskue, hvad de reelle omkostninger forbundet med køb af investeringsbeviser og eventuel rådgivning er.
Ligeledes hæfter vi os ved, at hovedparten af høringssvarene generelt har været positive, og ser frem til den videre behandling i udvalget.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-15:
Tusind tak for det.
Det er lovforslag som det her, der gør, at det er en god idé, at der er flere behandlinger af lovforslag i Folketinget.
Min kollega har gennemgået en del af det.
Det handler grundlæggende om to ting: delvis forbud mod formidlingsprovision og gennemførelse af markedsmisbrugsforordningen.
Vi har noteret os, at der er tale om en minimumsimplementering, og at det er noget, regeringen har gjort meget ud af.
Der ligger sådan set også et grundigt forarbejde til grund for det her lovforslag.
Vi har en del spørgsmål til lovforslaget.
Nogle af dem har udvalget allerede stillet, og de er af gode grunde ikke blevet besvaret endnu, men det er spørgsmål, som vi har brug for at få besvaret, før vi kan tage endelig stilling til det her lovforslag.
Jeg kan dog sige, at en forudsætning for, at vi kan stemme ja til lovforslaget, er, at ikrafttrædelsen udskydes.
Det er jo sådan, at EU har udskudt ikrafttrædelsen af den her forordning, og man har så fra ministeriets side valgt at holde fast i den oprindelige ikrafttrædelsesdato i Danmark, og det giver altså nogle udfordringer på markedet.
Det vil jo være sådan, at bankerne skal gå ud til deres kunder og informere dem om, at de nu på baggrund af lovgivningen skal ændre deres produkt, og da der så indtil implementeringen i EU vil komme det, man vel kan kalde nogle bekendtgørelser på baggrund af lovforslaget, så vil de muligvis skulle gå ud og informere deres kunder endnu en gang på et senere tidspunkt.
Det synes vi ikke giver mening, og vi synes også, at hvis regeringen skal være tro mod dens ønske om at minimumsimplementere, så må det også gælde for ikrafttrædelser.
Så det vil jeg sige er en forudsætning for, at vi kan stemme for lovforslaget, hvilket der er en sandsynlighed for at vi gør.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-15:
Jamen det har jeg jo forstået.
Det, jeg spørger ministeren om, er, om han vil komme med nogle argumenter for, at den model, som Forbrugerrådet Tænk foreslår – altså hvor det er produktneutralt, hvor man betaler direkte for den rådgivning, man får, og hvor man kan tilvælge eller fravælge ud fra et godt liberalt synspunkt – skulle være en dårligere løsning end det her, hvor det eneste argument jo handler om at sikre de såkaldte rådgivere nogle flere penge i lommen.
Det er det eneste argument.
Ellers må ministeren overbevise mig.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-15:
Kan ministeren bekræfte det?
Bertel Haarder (V), 2016-04-15:
Jeg vil ikke erstatte attesterne med noget som helst, og regeringens holdning er, at vi skal bevare den eksisterende ordning, men vi vil meget gerne drøfte med Kommunernes Landsforening, om vi kunne blive enige om nogle modeller som f.eks. det, man er blevet enige om i Hedensted og i Roskilde, som jeg synes må betrygge dem, der er bekymrede – og det er vi jo alle – sådan at de trygt kan sende deres børn og unge i offentlige institutioner og i det frivillige foreningsliv.
Når regeringen ikke kan tiltræde forslaget, som det ligger, så skyldes det denne massive udrensning, det vil føre til, af alle under 25 år i det frivillige foreningsliv og i de kommunale institutioner osv.
Det er en voldsom virkning, det vil have.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-15:
Tak for det, og jeg vil også gerne sige tak til ministeren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis ministeren blev sådan lidt mere specifik med hensyn til, hvad det nu er for nogle ordninger, som ministeren synes er så gode ude i kommunerne, altså at man havde nogle flere bud på, hvad det så er, man vil supplere og erstatte de her attester med.
Bertel Haarder (V), 2016-04-15:
Jeg tror i virkeligheden, at det beslutningsforslag, vi drøfter, er foranledigt af, at Kommunernes Landsforening gerne ville lempe reglerne på det her felt, og det har vi ikke nogen tanker om i regeringen.
Vi er tværtimod klar til, som jeg sagde, at medvirke til noget, der kunne være en beretning fra Kulturudvalget, som præciserer kommunernes ansvar og f.eks. også, som i Roskilde, at personer uden en 10-årig børneattest ikke må være alene med børn.
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-15:
Det er rigtigt, at der er andre tiltag, der skal til, men vi ved jo også godt, at det i en daginstitution, hvor de har ansat både pædagoger og pædagogmedhjælpere, så nok vil være svært ikke at komme i en situation, hvor man står alene med børn på et eller andet givet tidspunkt.
Og kan ministeren så bekræfte, at han ikke kan fralægge sig ansvaret, hvis der skulle ske et tilfælde af pædofili ude i en daginstitution?
Bertel Haarder (V), 2016-04-15:
Jeg har jo netop understreget, at børneattesten heller ikke i dag på nogen måde kan stå alene, og det er derfor, jeg synes, det er så interessant at se på, hvad de i nogle kommuner allerede har gjort ved problemet, f.eks. i Hedensted.
De har et regelsæt, der siger, at ansøgeren skal have været i kommunen i mindst et halvt år, så det har været muligt at lære personen at kende, og så supplerer de det også med et obligatorisk introduktionsforløb til dansk pædagogisk tænkning og til den danske institutionskultur, inden en ansættelse er mulig.
I Roskilde Byråd har man haft en stor debat, der, så vidt jeg ved, endte med, at der var bred enighed om, at der skal ske en konkret vurdering af den enkelte, og at de pågældende, som ikke har en 10-årig børneattest, ikke må opholde sig alene med børn under 15 år.
Sådan er der jo meget, man kan gøre.
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-15:
Tak for det, og tak for ministerens fremlæggelse.
Men kan ministeren ikke give mig ret i, at når man i 2015 kan finde 93 positive attester, som ministeren siger, så er det et værktøj, der er godt, og kan det så ikke bekymre ministeren, når man ude i kommunerne ansætter flygtninge, der måske kun har været her i få måneder, og man slet ikke kender deres baggrund og de så skal tage vare på vores børn?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-15:
Jeg noterede mig også, at Alternativet overvejende synes, det er et lovforslag, der går i den rigtige retning, men måske gerne ser yderligere præciseringer og yderligere skærpelser.
Men hele det der spørgsmål vil jeg gerne besvare med nogle eksempler, så det bliver tydeliggjort, hvad der er forståelsen af det, der står i lovforslaget.
Og det vil jeg selvfølgelig oversende skriftligt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-15:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg vil gentage det spørgsmål, jeg også var lidt inde på i min tale, og som jeg synes det er vigtigt vi får belyst.
Så jeg vil egentlig bare have ministerens refleksion over det her med, hvordan man kan skelne mellem formidlingsprovisioner, der skaber interessekonflikt, og formidlingsprovisioner, der ikke skaber interessekonflikt.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-04-15:
Det ved jeg ikke om jeg er i stand til – ud fra en historisk viden om, hvorvidt jeg kan overbevise fru Lisbeth Bech Poulsen om noget som helst.
Men jeg kan hvert fald sige, at det, som er baggrunden for forslaget, og det, som jeg også argumenterede med, jo er, at vi gerne vil give mulighed for, at finansielle institutioner, når de leverer en rådgivning, også kan få en økonomisk belønning for det.
Og der må jeg sige: Hvad er problemet i det?
Hvad er problemet i den model, som er skitseret?
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvad Lisbeth Bech Poulsen kunne have imod det, ud over at jeg har noteret mig, at fru Lisbeth Bech Poulsen lægger op til at støtte et totalforbud, og det er jeg bare imod.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-15:
Ministeren opremser en lang række tal for, hvor mange attester der er blevet hentet, og hvor mange der så har haft en anmærkning, og konkluderer derpå, at systemet virker.
Lad os prøve at opridse følgende situation: En flygtning kommer til Danmark fra et land, som man ikke kan indhente oplysninger fra, medbringende en 13-årig gravid kone.
Hvis man udtager en børneattest på den person, vil der så være en anmærkning i den børneattest?
Det er beklageligt, at Socialistisk Folkeparti vælger ikke at prioritere at deltage i folketingsarbejdet i dag, for det er faktisk et parti, som har slået sig meget voldsomt op på det her med at være dem, der taler om de gode forhold i børnehaverne.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-15:
Vi behandler B 72, der foreslår en stramning af reglerne vedrørende børneattester.
Forslagsstillerne ønsker, at alle, der arbejder med børn under 15 år, skal kunne aflevere en gyldig børneattest for en periode af mindst 10 år.
Børneattester er selvfølgelig et fornuftigt værn, der sikrer, at dømte sædelighedsforbrydere ikke kan arbejde med børn under 15 år.
Oplysningerne om en begået lovovertrædelse vil i dag fremgå af børneattesten i mindst 10 år.
Der er dog en problematik bestående i, hvorvidt attesten skal gælde for eksempelvis herboende flygtninge, der jo kun har boet en kortvarig periode i Danmark og derfor ikke kan fremvise en attest for fulde 10 år.
Der kan være en problematik med unge, der af gode grunde ikke har en attest, der går så langt tilbage.
Hvis de arbejder med børn og er 22 år, jamen så er der kun 7 år, de kan fremvise attest for.
I dag er det den ansættende myndighed, der beslutter, hvorvidt man vil ansætte en medarbejder, f.eks. i en børneinstitution.
Reglerne om børneattesten siger, at der skal indhentes en børneattest, men når pligten til at indhente en børneattest er overholdt, er det, uanset om attesten er positiv og eller ej, op til den ansættende myndighed at vurdere, om de ønsker at ansætte den pågældende person.
En børneattest står derfor aldrig alene, og der bør altid foretages en samlet og konkret vurdering af, om en person er egnet til at arbejde med børn, uanset om der er tale om en flygtning, en ung eller en voksen dansk statsborger.
Vi skal selvfølgelig passe på vores børn, men Alternativet har faktisk tillid til, at kommunerne udviser den fornødne forsigtighed i disse sager.
Vi tror på, at arbejdsgiverne selvfølgelig gør, hvad de kan, for at ansætte de rigtige personer til arbejde, der omfatter kontakt med børn.
Derudover finder Alternativet det disproportionalt at fratage en så stor gruppe mennesker muligheden for at engagere sig i f.eks. erhverv eller sportsforeninger, hvor der er mindreårige til stede.
Netop et sådan engagement er faktisk, hvad der fører til et positivt og succesfuldt samarbejde.
Så Alternativet kan ikke stemme for forslaget, og jeg skal hilse fra SF's ordfører og sige, at de heller ikke støtter forslaget.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-15:
Helt konkret mener jeg, at mænd ikke må pusle børn, at mænd ikke må skifte ble, at mænd ikke må være alene med barnet, at mænd ikke må sidde med barnet på skødet, at mænd ikke må sætte et plaster på en rift.
Vil Liberal Alliance sige ja til sådan nogle tiltag for at forhindre pædofili ude i en vuggestue?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-15:
Det kommer vel an på området.
Det var ikke så konkret et spørgsmål.