runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2016-02-04:
Jamen det her er jo ved at være lidt sjovt, for det er typisk for Dansk Folkeparti.
De stemmer for regeringens forslag, men så vil de alligevel noget andet, kan man jo se i betænkningsbidraget.
Det har vi jo hørt før.
Altså, jeg er simpelt hen bare nødt til at høre nærmere om det.
DF vil opfordre, opfordre, opfordre, og de vil snakke med deres gode venner i regeringen.
Nu er ordføreren altså nødt til at sige helt konkret, hvad det er, Dansk Folkeparti vil gøre.
For der er jo mange af vælgerne derude, der har stemt på Dansk Folkeparti, og jeg synes, de fortjener et svar.
Hvad er det, I vil gøre ud over at opfordre – og så egentlig bare følge regeringen i tykt og tyndt?
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-04:
Det er lidt i forlængelse af det tidligere spørgsmål.
Lad os lade være med at gøre det her til et spørgsmål om, hvem der støtter hvilken regering osv.
Jeg synes, det er rigtig fint, at Dansk Folkeparti markerer, at de ønsker, at der skal ske noget.
Så må man jo håbe, at regeringen reagerer på det, men den måde, hvorpå man måske kunne lægge pres på regeringen, var, hvis vi bare kunne få et klart svar fra Dansk Folkeparti på i dag, at hvis regeringen sidder stille og siger, nå, skidt, pyt med det, de selvstændige skal ikke have en barselsordning,
vil Dansk Folkeparti så sammen med resten af os, det flertal, som faktisk ønsker det her, være parat til at tage nogle selvstændige skridt i form af f.eks. forhandlinger, beslutningsforslag og andet, eller vil man sige, at nå, det var ærgerligt, det ville regeringen ikke?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
Hr. Pelle Dragsted spørger ind til, hvad man vil gøre i forhold til regeringen, om man vil samle et alternativt flertal, hvis regeringen ikke lytter.
Jeg håber ikke, at vi er ude i at nå dertil, hvor det er, at regeringen ikke lytter til et flertal i Folketinget, for som jeg også har læst betænkningen, så er der i dag et stort flertal i Folketinget, som rent faktisk ønsker, at vi finder en ny ordning.
Så jeg håber, at regeringen kan fornemme den duft, der er i bageriet lige nu.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-04:
Det håb deler jeg fuldstændig.
Men nogle gange er et vink eller et venskabeligt klap på skulderen bedre end et håb, så jeg vil egentlig bare gerne bede om at få besvaret spørgsmålet, hvis det er muligt, om Dansk Folkeparti, hvis ikke regeringen gør noget inden, lad os sige, f.eks. på denne side af sommerferien, vil være parat til at bruge det flertal, som findes i Folketinget, for at tvinge regeringen til at tage initiativer på det her område, så vi ikke fortsat skal stå i den situation, at selvstændige ikke har helt basale rettigheder på barselsområdet.
Yildiz Akdogan (S), 2016-02-04:
Tak for det.
Men når en regering er så meget fokuseret på iværksættere og vækst, så undrer det mig lidt, at man slet ikke har en tidsplan for at få løst det her meget, meget vigtige problem.
Så når man synes, at området er vigtigt, synes ministeren så ikke, det er en falliterklæring, at man ikke samtidig har en klar tidsplan?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
Nu er det jo sådan, at hr. Rasmus Horn Langhoff sådan set repræsenterer den del af Folketingssalen, som er imod regeringen.
Derfor undrer det mig sådan set heller ikke, at hr. Rasmus Horn Langhoff ikke har den store tillid til den nuværende regering.
Men det har vi i Dansk Folkeparti.
Jeg synes også, man skal give regeringen en chance for at gå på talerstolen i dag og tilkendegive sin holdning til den her sag: Skal der ske et eller andet, eller skal der ikke ske noget?
Vi anerkender jo også i Dansk Folkeparti, at det her er et ret komplekst område, og det er nok ikke et, man lige finder en løsning på med et snuptag, men i Dansk Folkeparti mener vi, at der skal findes en løsning.
Jamen i Dansk Folkeparti er det jo sådan, at vi er her på Christiansborg, vi er valgt af en ret markant gruppe af vælgere ude i det danske samfund, og vi vil selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at få vores holdninger igennem.
Det er jo klart, at der er en række demokratiske muligheder her i det danske Folketing, og vi vil selvfølgelig prøve alle muligheder af, sådan at vi i dette tilfælde kan komme frem til en ordentlig barselsordning også for selvstændige erhvervskvinder.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-02-04:
Kan ministeren garantere, at vi bliver indkaldt til de her forhandlinger, som netop Dansk Folkeparti og et stort flertal i Folketinget efterlyser?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Nej, jeg udsteder ingen garantier her, hverken om datoer eller konkrete forhandlinger, da vi jo ikke på nuværende tidspunkt har nogen klarhed over, hvad det er for initiativer, vi selv vil være i stand til at pege på i forbindelse med det her område.
Det, jeg generelt siger til de selvstændige og iværksætterne, er, at deres vilkår ligger regeringen meget på sinde.
Det er noget, vi i forbindelse med vores øvrige vækstarbejde vil tage meget alvorligt.
Kasper Roug (S), 2016-02-04:
Det er godt at høre ministeren sige, at det ikke er særlig kompliceret at lave en barselsfond, så det bliver jo bedre og bedre, kan man sige.
Nu venter vi selvfølgelig bare igen på, at ministeren så på et eller andet tidspunkt vil indkalde.
Jeg synes selvfølgelig, at det er lidt ærgerligt, at han ikke vil give nogen garanti.
Men ministeren må vel blive lidt nervøs, når der er et meget, meget stort flertal for, at der skal findes en løsning.
Og så hører vi sådan set bare den samme retorik fra ministeren, som vi har hørt hele tiden.
Altså, den virker jo ikke mere, hr. minister.
Der skal åbenbart findes en eller anden løsning.
Så hvad har ministeren tænkt sig at gøre herfra?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Jeg har tænkt mig at videreføre seriøse overvejelser om, hvordan vi kan forbedre rammevilkårene i forhold til iværksættere og selvstændige.
Og jeg er ikke spor nervøs.
For der er nogle, der har brændt fingrene ved at iværksætte en ordning, som på ingen måde var duelig.
Jeg har skitseret alternativerne, og er det det, et potentielt flertal skulle have lyst til at gøre en gang til?
Jeg har i hvert fald ikke lyst til at gå ind på den bane.
Kasper Roug (S), 2016-02-04:
Uha, det ser ud, som om ministeren lukker øjnene for den realitet, der er herinde.
Jeg håber bare ikke på, at ministeren bliver ved med at lukke øjnene, for det ser jo ud, som om ministeren risikerer at komme i mindretal.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Jeg har ikke flere bemærkninger til det.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-04:
Jeg er også lidt af den opfattelse, at ministeren ikke rigtig læser skriften på væggen.
Vil det her tema indgå i de drøftelser, som ministeren siger at man skal have med erhvervslivet, med iværksætterne her hen over foråret, og er det planen, at man afslutningsvis, på den her side af sommerferien – eller kan vi overhovedet få et tidspunkt? – vil komme med nye forslag til, hvordan man vil løse det her problem?
Altså, er det en del af de planer, og kommer regeringen med noget?
Eller prøver man bare at sige, at man vil gøre noget andet ved nogle andre rammevilkår?
Vil regeringen levere på det her?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Der er ingen begrænsninger i de overvejelser, vi vil gøre os, og de samtaler, vi vil have med repræsentanter for iværksættere og selvstændige.
Men jeg vil igen sige: I har fra Enhedslistens side selv været med til sammen med den tidligere regering at skabe en ordning efter nøje overvejelser, som kollapsede, da den blev sat i værk.
Og jeg har skitseret mulighederne.
Hvem er det, I synes der skal betale, hvis man bare går hen og laver en ny ordning?
Man er nødt til at tænke sig rigtig grundigt om i forhold til, hvad det er for et spor, man vil betræde, hvis det er, eller når det er, man vil forbedre vilkårene for iværksætterne, og herunder de unge iværksættere.
Der er den mulighed, at de selv kan etablere barselsfonde, således som de også har gjort det i alle andre erhverv, og det må jo stå åbent, men hvis man taler om obligatoriske ordninger, har jeg skitseret alternativerne.
Så er det enten en kæmperegning, som lønmodtagerne skal betale, eller som skatteyderne skal betale.
Det er det, der er alternativerne.
Pelle Dragsted (EL), 2016-02-04:
Lige nu er der så nogle individer, som står med en kæmperegning, fordi der ikke er de her løsninger, men det synes jeg ministeren glemmer at nævne.
Men jeg synes, vi må konkludere, at det, vi har hørt fra Dansk Folkeparti, og det vil jeg gerne kvittere for, har været en, synes jeg, meget, meget klar udmelding, der hedder, at hvis ikke regeringen lytter, hvis ikke regeringen har forstået skriften på væggen – og det synes jeg faktisk der er meget der tyder på at den ikke har – så vil man finde et alternativt flertal blandt de partier i Folketinget, som vil gøre noget ved det her.
Og det synes jeg er positivt.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Jeg deler fuldstændig hr. Pelle Dragsteds irritation eller bekymring over, at der er nogle individer, der nu står med bristede forventninger, fordi den tidligere regering etablerede en ordning med så mange tvangsbetalere, at ordningen brød sammen den samme dag, den blev etableret.
Karsten Hønge (SF), 2016-02-04:
Nu skal det her selvfølgelig ikke udvikle sig til sådan en eller anden Clementsagtig afhøring af den stakkels ordfører, men altså alligevel: Ordføreren kunne hjælpe det lidt på vej ved at give nogle svar.
Vil man fra Dansk Folkepartis side enten fremsætte eller støtte et beslutningsforslag, der retter op på den ulighed, der er for selvstændigt erhvervsdrivende?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Nej, der ingen dato.
Som jeg har oplyst, har vi faktisk taget det her alvorligt, og i perioden, der er gået, siden det viste sig nødvendigt at lukke den eksisterende ordning ned, har vi, som jeg skitserede i mit indlæg, set på, om der kunne findes andre ordninger, altså ordninger, som skatteyderne skal betale, ordninger, som lønmodtagerne skal betale, eller obligatoriske ordninger med en kæmperegning, som de selvstændige selv skal betale.
Der er ingen af de ordninger, vi har fundet attraktive.
Nu overvejer vi så – i øvrigt i forbindelse med vores øvrige vækststrategi – hvad vi er i stand til at gøre i forhold til de selvstændige og iværksætterne, og jeg har ingen dato for, hvornår der kommer oplæg fra regeringen til det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-02-04:
Jeg tror, at selv regeringen kan se skriften på væggen i den her sag.
Jeg synes i hvert fald, at et flertal i Folketinget har talt meget tydeligt og signaleret meget tydeligt til regeringen, at det godt kan være, at loven bliver rullet tilbage i dag, men at der forventes nogle initiativer, som skal løse de problemer, som loven jo skulle have løst.
For når man ruller loven tilbage, står de problemer jo uløste hen.
Altså, der skal i det hele taget skabes ikke bare nogle bedre rammevilkår for iværksætteriet, men også nogle bedre vilkår for, at man som selvstændig erhvervsdrivende har bedre muligheder end i dag for at kombinere et aktivt arbejdsliv med et aktivt familieliv.
Det er jo også det, der bliver efterspurgt fra Dansk Folkeparti og fra en lang række partier i betænkningen til det her lovforslag.
Så jeg vil gerne høre fra ministeren: Hvornår bliver der indkaldt til forhandlinger, så vi kan snakke om, hvordan vi kan få repareret på den her lov eller komme med initiativer til en lignende lovgivning eller komme med helt andre initiativer, som kan løse disse udfordringer, og som kan styrke iværksætteriet?
Er der en dato?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
Da jeg ikke kender det såkaldte beslutningsforslag, som hr. Karsten Hønge henviser til, og jeg ikke har læst det, er det klart, at jeg jo ikke kan komme med en tilkendegivelse om det i dag.
Det kommer jo helt an på teksten.
Karsten Hønge (SF), 2016-02-04:
Måske er det for meget at forlange, at man kunne forestille sig, at Dansk Folkeparti selv fremsatte et beslutningsforslag, som rettede op på den ulighed.
Så vil Dansk Folkeparti enten selv fremsætte eller støtte et beslutningsforslag, der i sin ramme pålægger regeringen at fremlægge et lovforslag, som retter op på den ulighed?
Vi har jo før set regeringen tage Dansk Folkeparti ved næsen.
Indtil nu er man fra Dansk Folkepartis side kommet med mange opfordringer undervejs i det her forløb, og det har jo ikke ført til noget som helst andet end en afvisning.
Så hvad skulle være anderledes i dag?
Så altså: Hvis I ikke selv kan finde ud af at fremsætte forslaget, vil I så støtte et, som vi andre fremsætter, og hvad skulle være anderledes i dag med hensyn til de der fromme ønsker og søde tanker, I har om regeringen?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
Hvis der er noget, vi er ret gode til i Dansk Folkeparti, så er det i hvert fald at sætte folketingsmedlemmer i gang med at arbejde.
Jeg er også selv en af dem.
Jeg beklager, at der er nogle, der er blevet udsat for en hel del af mine beslutningsforslag i tidens løb – hvis der er nogen, der har syntes, det var irriterende.
Men hvis der er noget, vi er gode til, så er det i hvert fald at gøre brug af vores muligheder her i Folketinget, uanset om det er en forespørgselsdebat, et beslutningsforslag, ja, selv et lovforslag kan vi jo fremsætte, det behøver ikke at være regeringen.
Men i den her sag vil vi først og fremmest gerne opfordre regeringen til at tage initiativ og fortælle heroppe fra Folketingets talerstol, hvad det er, man har tænkt sig at gøre – hvis man har tænkt sig at gøre noget.
For om ikke andet så er vi jo i Dansk Folkeparti nødt til at finde andre muligheder for at indgå i et politisk flertal.
Josephine Fock (ALT), 2016-02-04:
Jeg vil gerne følge lidt op.
Jeg hører også, at Dansk Folkeparti siger, at det vil man gerne arbejde videre på.
Så mit konkrete spørgsmål går på: Vil Dansk Folkeparti, hvis regeringen ikke hurtigst muligt fremsætter et nyt lovforslag i den her periode, fremsætte et selvstændigt beslutningsforslag?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
Jeg vil gerne lige gentage noget, jeg har sagt, og det er, at den nuværende ordning i forhold til barselsudligning ikke er hensigtsmæssig, fordi selv små selvstændige, som måske tjener et par tusinde kroner om året, også bliver opkrævet bidrag til den her barselsfond, og det er ikke hensigtsmæssigt.
Men vi mener, at der skal findes en ny ordning, og derfor har vi jo også opfordret regeringen til – både i betænkningen, men også her fra Folketingets talerstol – at man går herop og fortæller, hvad man vil gøre, hvis man vil gøre noget.
Men jeg mener i høj grad, at man skal give regeringen en chance, før man foretager sig yderligere.
Josephine Fock (ALT), 2016-02-04:
Jamen som ordføreren selv siger, er ordførerens parti jo parlamentarisk grundlag, og derfor har ordførerens parti jo en vis magt.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
Man kan stille mange hypotetiske spørgsmål: hvad, hvis nu, og hvad, hvis nu.
Jeg må ærligt indrømme, at jeg får lyst til at citere en tidligere statsminister: Jeg svarer ikke på hypotetiske spørgsmål.
Kasper Roug (S), 2016-02-04:
Tak, formand.
Socialdemokraterne ser selvfølgelig med stor beklagelse på, at man har nedlagt specielt den her barselsfond, som jo er med til at kombinere muligheden for både at have virksomhed og have familie.
Vi er selvfølgelig også rigtig, rigtig glade for, at vi i betænkningsbidraget kan se, at der er et stort flertal, og at Dansk Folkeparti endda har været oppe på talerstolen og tilkendegivet, at de er klar til at bruge det flertal imod regeringen, hvis vi ikke finder en løsning.
Det er også derfor, selvfølgelig, at vi over for ministeren kan sige, at det jo må være snart, vi så må få et udkast fra ministeren.
Det må være snart, vi skal få en løsning, for det her har jo stået på i rigtig mange år.
I 2005 sagde finansministeren, at der skulle findes en løsning, og så vil det jo selvfølgelig også klæde en Venstreregering, at den kommer med en løsning i stedet for bare at afskaffe fonden.
Dansk Folkeparti har sammen med den røde side af salen et flertal, og det håber jeg selvfølgelig på at de vil bruge, og jeg håber selvfølgelig også på, at DF vil komme, for vi er jo klar til at forhandle – I er velkomne, I siger til.
Vi skal nok finde en løsning, og vi håber selvfølgelig også på, at regeringen gerne vil være med til den.
Til allersidst vil jeg gerne sige, at jeg glæder mig til at høre, hvad ministeren har at sige her til sidst, når han går på talerstolen for at redegøre for, hvad tidsplanen eventuelt kunne være.
For som sagt skulle der jo gerne findes en løsning hurtigst muligt og – som fru Marianne Jelved også sagde det – gerne inden årets udgang.
Benny Engelbrecht (S), 2016-02-05:
Nu må man bare sige, at sådan rent principielt er det jo altså den siddende regerings ansvar at sikre sig den parlamentariske opbakning.
Jeg forstår også, at man har taget den kritik, der har været af udenrigsministeren, til efterretning.
Og jeg håber selvfølgelig ikke, at den slags episoder gentager sig.
Jeg kan så også understrege, at det selvfølgelig er afgørende, at man sikrer, at der er sammenhæng i tingene, men det vil jo også være regeringens ansvar.
Hvis en regering kan se, at der parlamentarisk er en manglende opbakning til dens politik, må den jo handle derefter eller gå af.
René Christensen (DF), 2016-02-05:
Jamen ordføreren skal ikke beklage, for jeg kom meget sent på, fordi det var det allersidste, hr. Benny Engelbrecht sagde, der fik mig til at trykke på knappen.
Ordføreren siger, at det jo er vigtigt, at man sikrer sig, at man har et parlamentarisk flertal.
Men var regeringen
Grunden til, at jeg spørger sådan, er, at det jo er ret interessant, hvad der bliver spurgt om her.
Altså, er Socialdemokratiet imod det, der skete?
For så kan man jo sige: Jamen hvad med den måde, som vi finansierer bl.a. den indvandring på, som sker til Danmark i øjeblikket, bl.a. ved at tagge i forhold til ulandsbistanden?
Hvordan skal man så håndtere det?
Skal man så håndtere det pr. gang, hver gang vi ser, at der kommer nye folk ind over grænsen, og derved skal tagge mere i forhold til ulandsbistanden?
Benny Engelbrecht (S), 2016-02-05:
Jeg tror, at det udtryk, hr. René Christensen leder efter, er at DAC'e, ikke at tagge.
Så det er der jo sådan set ikke nogen udfordring i forhold til, hvorimod der i det konkrete tilfælde altså ikke har været et flertal bag regeringens dispositioner.
Og jeg synes, det bør være sådan, at man kan stå for at fremlægge tingene her i Folketingssalen.
I øvrigt vil jeg sige til spørgsmålet om, hvorvidt regeringen har været i tvivl om, om der har været et flertal i forhold til det, at jeg da synes, ministeren skal komme herop og redegøre for det.
Det bør vi vel lade være op til regeringen selv at redegøre for.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-02-05:
Nu er det jo den nemmeste sag i verden at skaffe flertal for, at der skal bruges nogle penge på et område.
Det er straks sværere at skaffe flertal for, hvor man skal finde pengene.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-02-05:
Jeg kan forstå på det hele, at det er det forhold, at regeringen ifølge hr. Benny Engelbrecht ikke har brugt penge nok på ulandsbistanden i 2015, der er årsagen til, at hr. Benny Engelbrecht tager ordet.
Benny Engelbrecht (S), 2016-02-05:
Der er jo slet ikke tradition for, at der overhovedet er debat i forbindelse med lovforslag om tillægsbevilling, og det er der jo ikke, fordi det er et relativt teknisk og dermed også relativt udramatisk lovforslag.
Når jeg alligevel vælger at tage ordet i dag ved første behandling, skyldes det, at når vi på denne måde behandler forslaget til tillægsbevillingslov, tager vi jo samtidig stilling til de dispositioner, som skiftende regeringer har foretaget i 2015, og det arbejde, som vi har lavet i Finansudvalget.
Og nu som medlem af Finansudvalget, synes jeg jo, at vi generelt gør et godt og sobert stykke arbejde – ros til såvel formanden som alle udvalgets medlemmer – vi sørger for, at alle aktstykker bliver behandlet grundigt.
Men det er også bydende nødvendigt, at vi understreger, at det selvfølgelig er sådan, at en regering til enhver tid må sikre sig at have et parlamentarisk flertal i forhold til de dispositioner, man træffer, uanset hvilken farve i øvrigt regeringen måtte have, og derfor synes jeg, det er betimeligt at få fremført kritik i forhold til de dispositioner, som den nuværende regering har foretaget, i forhold til udviklingsbistand.
Som bekendt har man jo for kort tid siden i denne uge behandlet det spørgsmål i Udenrigsudvalget og der også udtalt kritik af udenrigsministeren.
Derfor skal jeg kort gøre opmærksom på, at et flertal af partier også i forbindelse med dette lovforslag har i sinde at fremføre kritik i forbindelse med dette lovforslag.
Det drejer sig om Socialdemokratiet, det drejer sig om Det Konservative Folkeparti, Enhedslisten, SF, Alternativet og Det Radikale Venstre, som agter at fremføre denne kritik i forbindelse med betænkningsafgivelsen.
Jeg håber selvfølgelig også, at ministeren her vil redegøre for, hvorledes man har tænkt sig at sikre, at man ikke i fremtiden står med denne problemstilling.
Det skal jo nødig være sådan, at vi får Estrupske dimensioner ind i dansk lovgivning, hvor en regering foretager dispositioner uden at have opbakning i Folketinget.
Med disse ord skal jeg selvfølgelig meddele, at ud over selve de bemærkninger, vi sammen med et flertal har i sinde at afgive i forbindelse med betænkningen, vil Socialdemokratiet i øvrigt stemme for lovforslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2016-02-05:
Tak for det.
Fra Dansk Folkeparti vil vi gerne takke for debatten.
Jeg kan fornemme, at alle Folketingets partier er fuldstændig enige i, at vi skal se på området, også i forhold til vores fælles forslag til vedtagelse, som jeg selvfølgelig er glad for at vi i fællesskab har lavet, for det er jo netop det, der rykker noget, når vi også skal handle efter det.
Jeg vil også godt kommentere noget, der blev sagt her i salen i dag, også med hensyn til det, fru Mette Abildgaard lige spurgte om, for det er jo helt korrekt, at der i dag er forskellige serviceniveauer rundtomkring i kommunerne, som gør, at nogle kan få hjælp og andre ikke kan få hjælp.
Det er jo en problemstilling, vi har rejst gentagne gange – også i samråd – som jeg også synes vi skal få kigget på, eventuelt også i forhandlinger omkring voksenbestemmelsesområdet.
Det må vi jo se på.
Så er jeg helt enig i det, der er blevet sagt i dag, at det selvfølgelig er vigtigt, at man ikke kommer til at dæmonisere en hel faggruppe.
Det kan jo ofte være det, man sådan tænker på.
Det er jo helt korrekt, at der er rigtig mange plejefamilier, der gør et kæmpestort stykke arbejde, og som tager børnene ind i deres hjerter.
Derfor er det også rigtig svært for mange plejefamilier, hvis de lige pludselig kommer til at skulle af med plejebarnet igen, fordi en kommune vælger enten at flytte barnet til et andet sted, eller, efter at den nye tvangsbortadoptionslov er kommet igennem – det har vi hørt nogle eksempler på – hvis man ikke vil adoptere barnet, fjernes barnet.
Så jeg synes, at der er flere udfordringer, vi skal have kigget på.
Plejefamilieområdet er jo et kæmpe område.
Det handler om rigtig mange ting, herunder det rigtige match mellem plejefamilien og barnet, så der sker færre sammenbrud i anbringelserne, og så handler det også om de udfordringer, der også er om det, som fru Mette Abildgaard sagde i sin tale, netop at der er nogle gråzoner på området.
Så derfor ser vi i Dansk Folkeparti frem til at blive inviteret til drøftelser ovre hos ministeren, og vi ser også frem til den konference, der kommer i februar, hvor overskriften er: Hvad vil vi med plejefamilieområdet?
Det giver os jo også noget mere at arbejde videre på, når vi har det med, som det handler om.
Til slut vil jeg så sige tak for ordet og tak for debatten.
Karen Ellemann (V), 2016-02-05:
Men en del af det kommunale selvstyre er også, at der er forskellige serviceniveauer.
Det er klart, at det sagtens kan skabe diskussioner, i forhold til om man gør det ene i den ene kommune og ikke i den anden.
Men jeg mener stadig væk, at det er vigtigt at slå fast i forhold til de forskellige vilkår og rammer, at det jo ikke er noget, vi regulerer i serviceloven.
Derfor er sådan en vejledning ret vigtig, for jeg tror sådan set, at kommunerne har en interesse i, at det her er velfungerende, og at man ikke så at sige spiller hinanden ud mod hinanden, i forhold til hvordan det er, man tilrettelægger både arbejdet, vederlæggelsen og vilkårene generelt for plejefamilier og plejebørn.