runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Jeg funderer da over, om det, Venstres ordfører indirekte siger, når han siger, at Erik Fabrin repræsenterer en konsensusorganisation, er, at han nok ikke mener det, som han siger.
Jeg synes sådan set, at det er en lidt underlig tilgang at have til det.
Det, som jeg vil spørge Venstres ordfører om her i anden omgang, er: Dette indgreb, som ligger i L 174, lægger jo op til, at afvigelser på driftsbudgetterne og også på anlægsområdet skal modsvares med en kroneafgift, hvis man kommer over sit budgetlagte beløb, men er det ikke sådan, at de kommuner, der har lagt de - i citationstegn - allermest ambitiøse sparebudgetter, altså har skåret helt ind til benet og har forsøgt at budgetlægge udgifterne så lavt som overhovedet muligt, alt andet lige får betydelig sværere ved at overholde budgetterne og dermed også har en større risiko for at blive straffet end de kommuner, der måske har lagt et lidt højere budget og måske ikke har været slet så optaget af at overholde de økonomiske aftaler?
Synes Venstres ordfører, at det er den rigtige måde at gøre det på?
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Jeg synes lige, at vi skal starte med at fastslå, at når der bliver brugt ord som indgreb og besparelser, er der jo ikke tale om, at budgetterne samlet set bliver reduceret.
Det er sådan set nogle mekanismer for netop at styrke muligheden for at overholde de aftaler, der er blevet indgået.
Det er netop for at sikre, at de der historisk høje budgetter, som er blevet aftalt, rent faktisk kan blive til virkelighed.
Hvis man holder sig inden for de aftalte rammer, har man faktisk historiens største mulighed for at gennemføre nogle ting hjemme hos sig selv i de enkelte kommuner.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Det er nok også hørt en lille smule forkert, hvis Dansk Folkepartis ordfører opfattede det sådan, at jeg roste Dansk Folkeparti.
Jeg ønskede Dansk Folkeparti tillykke, og det er ikke det samme som at rose.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Jamen så skal jeg beklage, at jeg har taget imod det, som om det var en ros.
Det skal man passe på med.
Jeg er så kun blevet bekræftet i min hypotese.
Men jeg vil så gerne spørge ordføreren om noget helt andet, for det blev også nævnt, at man nu vil binde kommunerne på hænder og fødder med hensyn til økonomien, man vil bestemme skatten, og man vil bestemme anlægsudgifterne osv. Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke ordføreren er bekendt med, hvilket niveau både anlægsbudgetterne og serviceudgifterne ligger på i kommunerne.
Begge dele ligger jo historisk højt.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Hvis ordføreren så mener, at det, at man aldrig nogen sinde giver folk mere, end de har i dag, er et tegn på at binde dem, hvordan kan det så være foreneligt med at mene, at man har taget noget fra dem?
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Jeg kan bekræfte over for hr. Hans Kristian Skibby, at kommunernes budgetter på både driftssiden og anlægssiden er historisk høje i 2008, det var de også i 2007, 2006, 2005, 2004, 2003, 2002, 2001, 2000, 1999, 1998, 1997, 1996, 1995 og bagud, fordi de stiger hvert år.
Det, der er interessant, er naturligvis, hvorvidt de kommunale budgetter følger med den almindelige vækst, der er i samfundet, og om man der kan siges at have tilsvarende andel i velstandsfremgangen.
Men det er jo naturligvis sådan, at når et samfund har velstandsfremgang, er der også baggrund for vækst.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Nu er der jo væltet en række borgerlige spørgsmål over på den stakkels radikale ordfører, og derfor vil jeg gerne stille et spørgsmål.
I forbindelse med de høringssvar, der er givet, giver Kommunernes Landsforening udtryk for, at man reelt fratager kommunerne muligheden for selv at bestemme deres skatteudskrivning, men det er jo ikke kun KL, der siger det, der er jo også flere andre eksperter osv., der giver udtryk for det.
Kan ordføreren prøve at uddybe lidt, hvordan man rent faktisk med det her lovforslag foretager et overgreb på kommunerne, sådan at kommunerne faktisk mister den styremulighed, de tidligere har haft for selv at bestemme de her ting?
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Jeg synes jo, det er helt oplagt, at det, der sker med det her lovforslag, reelt er, at man samlet set, men til en vis grad også individuelt, forhindrer skattestigninger fremover.
Det er ikke, fordi jeg står og advokerer for, at man skal have skattestigninger.
Jeg advokerer rent faktisk for et principielt synspunkt, nemlig at der skal være plads til, hvis man ønsker lokalt selvstyre, at man lokalt kan beslutte sig for, at der skal ske ændringer i forhold til det niveau, man kører på.
Det er den principielle debat, og det synes jeg faktisk er ret vigtigt, at vi tager den.
Det er også den debat, både Kommunernes Landsforening og dem, der i øvrigt har deltaget i debatten, i hvert fald nogle af dem, har omtalt.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi her i Folketinget ikke bare gør alting til et spørgsmål om en krone og en øre mere eller mindre, men at vi også forholder os til, om der er nogle principper på spil.
Jeg har så efter fattig evne forsøgt at gøre klart, at de to partier, som i hvert fald historisk set vel har stået for, at det var vigtigt at have et kommunalt selvstyre, altså har forladt det synspunkt, og det synes jeg naturligvis er kedeligt.
Til gengæld er jeg glad for, at der trods alt er andre, der fortsat forfægter vigtigheden af at have et kommunalt selvstyre.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Vi er rigtig glade for det svar, der bliver givet her.
Ligesom De Radikale har vi det også sådan i Socialdemokratiet, at vi faktisk synes, det er vigtigt, at man gør alt, hvad man kan i kommunerne, for at holde skatterne i ro.
Det er jo ikke meningen, at man bare skal sætte skatterne op.
Det, vi også oplever, er jo, at man ude i kommunalbestyrelserne er meget optaget af det her.
Altså, der er ingen, der har lyst til at hæve skatten.
Men der er, som også den radikale ordfører siger, noget principielt i det her - noget meget principielt - nemlig muligheden for selv at justere lidt, selv tage stilling og selv at beslutte.
Det er hele lokaldemokratiet, det er hele det decentrale styre, som er i spil her.
Jeg synes, det er utrolig godt, at den radikale ordfører påpeger det og også det besynderlige i, at et parti som f.eks. Venstre, som jo altid har stået for det decentrale, lige pludselig er gået over i den anden grøft, og det lige pludselig er maksimalstat og maksimal styring, som er i fokus.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Jamen det var jo derfor, jeg roste Dansk Folkeparti.
Nu kalder vi det så ros - den her gang - for det, man har opnået.
Det er jo ikke en ros, som jeg synes jeg ville uddele som ros, men jeg anerkender, at man meget dygtigt fra Dansk Folkepartis side har fået forfægtet sine synspunkter på det her område, for Dansk Folkeparti har længe talt for, at der kom en langt strammere styring og en individuel styring af kommunerne.
Det er vel også, fordi Dansk Folkeparti oplever, at man har meget større indflydelse i forbindelse med finanslovforhandlingerne herinde i forhold til at kunne gøre forskellige tiltag, som man måske ikke oplever man helt på samme måde kan gøre i kommunerne, og da man så kan blive afsender herinde i stedet for, sker det altså på bekostning af kommunerne.
Det er jo dygtigt gjort, men det, der er det underlige, er jo, at regeringspartierne er hoppet med på vognen.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Jeg kan starte med at berolige skatteministeren med, at vi er meget optaget af, at skatterne ikke stiger i kommunerne.
Vi kan jo se, at man igennem de sidste mange år faktisk har været rigtig god til at holde skatterne i ro i kommunerne - det har vi tillid til.
Jeg synes, det er meget interessant, at ministeren var inde på det her med, at ministeren kommer fra en egn af landet, hvor man overholder de aftaler, man har lavet.
Jeg kom så til at tænke på, om det er, fordi den tidligere finansminister hr. Thor Pedersen kommer fra en anden egn af landet, at han har skrevet det her svar i juni måned til Finansudvalget, hvor han skriver, at der i forbindelse med aftalen ikke er fastsat en grænse for anlægsudgifterne i 2008.
Altså, det er jo ikke blevet overholdt; der er jo kommet et loft nu.
Så man er løbet fra sin aftale.
Er det simpelt hen et udtryk for - når vi taler om regionale forhold - at hr. Thor Pedersen, der i hvert fald det meste af tiden opholder sig i Vestsjælland, eller hvor det er, ikke har samme tilgang til det med at overholde sine aftaler, som man har i Vestjylland, hvor skatteministeren kommer fra?
Så er der i hvert fald tale om, at den daværende finansminister hr. Thor Pedersen ikke har kunnet holde det løfte, han gav her i juni måned, for der blev jo skrevet, at der ikke var noget loft, og alligevel dukker der et loft op.
Og der er jo en anden partikollega til skatteministeren, nemlig formanden for Kommunernes Landsforening, Erik Fabrin, som har sagt - han har i øvrigt også skrevet det i et brev fra Kommunernes Landsforening til finansministeren - at der er tale om et aftalebrud.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Jeg vil gerne tage tråden op fra skatteministerens svar til mit indlæg, som jo primært gik på, at det eneste, der var interessant, var, at den radikale ordfører ikke ville svare på, hvor meget de kommunale skatter må stige.
Det gjorde jeg jo rent faktisk.
Jeg svarede, at det jo er afhængigt af, hvilke opgaver man tillægger kommunerne, og de rammer, man opstiller for det, og de aftaler, man laver i den forbindelse.
Man kan jo næsten modsat spørge: Har Venstre den opfattelse, at uanset hvad, så må de kommunale skatter ikke stige?
Når man tager i betragtning, hvad ministeren før sagde i sit svar til mig, får det jo næsten et komisk skær, at han overhovedet ikke svarede på det, jeg lige spurgte om.
Jeg spurgte nemlig, om det er sådan for Venstre og for regeringen, at kommunale skatter aldrig nogen sinde må stige uanset hvad.
Det er jo samme type spørgsmål, som man stillede til mig om, hvor meget de må stige.
Men det kan man jo ikke diskutere uden indhold.
Og derfor kan man spørge igen om det samme, men det vil skatteministeren så ikke svare på.
Og det er jo rigtigt, at der forsøger man at gøre det sådan, at en aftale en aftale, og at den overholder man.
Men det betyder jo ikke, at når man så har lavet en aftale, så skriver man ensidigt yderligere et element i, og så kommer man bagefter og siger: Det skal du også overholde.
Det var jo faktisk det, man gjorde fra regeringens side på anlægssiden.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-24:
Noget af det, der bekymrer rundtomkring, er det med anlægsbudgetterne og de indgåede kontrakter, men det er ikke så meget det, jeg vil spørge til.
Det, jeg vil ind på, er, at vi nu rører ved den substans, som vi tidligere var inde på, nemlig at man i 2007 havde en forpligtelse til at sætte skatten ned der, hvor man modtog udligningsbeløb fra udligningsordningen, men at den situation ikke eksisterede for 2008.
Men ved at blande de ting sammen er det, at man får en skatteoverskridelse, og den skatteoverskridelse var der ikke nogen der kunne forudse, da man sad og talte om, hvordan budgettet skulle være for 2008, og man kunne ikke forudse, at man ikke havde lov til at sætte skatten op der, hvor man var blevet tvunget til at sætte den ned.
Det kunne man ikke forudse, fordi den lov sådan set ikke eksisterede på det tidspunkt.
Jeg mener helt klart, at regeringen hermed skabte et problem for sig selv, men det vil den ikke løse, nu vil den have kommunerne til at løse det.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Jeg kunne også konstatere, at spørgeren startede med lige at bevæge sig ind på anlægsbudgetterne for så at skynde sig at forlade dem igen, da det gik op for ham, at vi rent faktisk har de her meget store anlægsbudgetter, som man har fået lov til at fare med.
Så er det rigtigt, at der er koblet nogle skattemekanismer på, og nogle kommuner fik i en konkret situation lovning på, at hvis de satte skatten ned, var der efterfølgende nogle muligheder.
Jeg er helt sikker på, at ministeren selvfølgelig vil drage omsorg for, at de aftaler, man har indgået, selvfølgelig bliver fulgt til dørs.
Der er heller ingen som helst tegn på, at det ikke sker.
Når vi skal vurdere det samlede grundlag, er det da klart, at vi ønsker, at de højere kommuneskatter, der nu har fået lov at fare, men som nu er sat på plads i forhold til en sænkning af statsskatten, også bliver bragt i hus.
At man så får blandet æbler og pærer sammen, skal jeg ikke forholde mig til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Jeg vil gerne sige til hr. Johs. Poulsen, at det er det dårligste eksempel, jeg nogen sinde har hørt her i Folketinget.
For hvis det, som ordføreren påstår, var rigtigt, ville man jo også kunne se ude i kommunerne nu, efter en veloverstået vinter og hvor det er forår og godt vejr, at kommunerne ikke har brugt de budgetter, som der har været til rådighed, og at man så ville komme fra regeringens og Folketingets side og tage de penge, der stod på kommunernes budgetter.
Det er jo helt absurd at have den tankegang, og det ligger så uendelig langt fra den måde, som i hvert fald jeg er vant til at bearbejde et budget på.
Jeg synes simpelt hen ikke, at det er en rigtig sammenligning, der kommer fra ordføreren, og jeg kan ikke give et bedre svar på det end det, som jeg har givet.
Og det er, at det er en vittighed.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-24:
Det var jo noget af en indrømmelse, vi her fik fra hr. Hans Kristian Skibby.
Mine kommuner derhjemme i valgområdet kan forvente, at der kommer en hård hammer, bl.a. ført af Dansk Folkeparti.
For det er sådan, at de sådan set har hævet skatten med ca. 80 mio. kr. ud af de 900 mio. kr., vi her snakker om.
Jeg kan altså forstå, at man i Dansk Folkeparti finder, at det er rimeligt, at pengene nu igen tages fra de ældre og børnene, og hvem det nu var, man fik rettet op i forhold til, fordi man fik disse udligningsbeløb.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Nu blev det tidligere nævnt af Venstres ordfører, at hr. Ole Vagn Christensen havde tendens til at blande æbler og pærer sammen, og jeg vil sådan set gerne konkludere det samme med det spørgsmål, der netop blev stillet.
Det er jo ikke sådan, som det bliver skitseret, altså det var lige ved, der ikke var et øje tørt her i Folketingssalen med hensyn til ældre, børn, svage osv., det hele vil sejle, hvis det her lovforslag bliver vedtaget.
Det er jo rent nonsens.
Altså undskyld, jeg siger det.
Hvis man kigger på de nøgletal, vi har fået eksempelvis fra Finansministeriet - man kan bare tage anlægsbudgetterne, som jo er en del af det her, hvor man i 2008 har budgetteret med 17 mia. kr., og det er 2 mia. kr. mere, end man gjorde i 2007 - har der aldrig været så mange penge til anlæg.
Vi har også tidligere i dag diskuteret serviceområdet, serviceudgifterne.
Der har heller aldrig nogen sinde været flere penge til rådighed, tilmed når man har tilgodeset, at kommunerne har overtaget flere statslige og amtslige opgaver.
Der har aldrig været flere penge til rådighed for at løse de opgaver, som kommunerne får, og så begynder man fra Socialdemokraternes side at klandre os og sige, at det går ud over børn og gamle.
Jeg synes simpelt hen, det er ynkeligt.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-24:
Jeg kan da godt forstå, at man prøver på at forklare, at det er forfærdeligt, at vi står her og gengiver realiteterne af, hvad det var, der skete.
Det, der skete, da man ikke fik lov til at bruge pengene til at oprette en serviceforbedring, nemlig de penge, der var lagt frem i udligningsreformen, som man blev tvunget til at sætte skatten ned med, var, at man nu har gjort det, at man har forhøjet budgetterne med det beløb, og dermed har man lavet en skatteforhøjelse, som jeg her siger er på 80 mio. kr., og det er der flere af de udligningskommuner, der har gjort, men det har da intet haft at gøre med, at de øvrige kommuner samlet set ikke har kunnet overholde den ramme, der blev aftalt for 2008.
Det er da, fordi man har det her efterslæb, at man får det her problem, og det kan jeg ikke forstå at man ikke kan se i Dansk Folkeparti.
Nu er der sket det, at man har forhøjet budgetterne og dermed forbedret forholdene for de ældre og børnene, og derfor vil det jo være nødvendigt, hvis man kommer ud for den pumpgun, som man talte om fra Dansk Folkepartis side, at man så er nødt til at trække det tilbage igen.
Det kalder jeg en forringelse.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Jeg ved ikke, hvorfor den her punpgun skal fylde så meget i en debat om et lovforslag som det her, L 174.
Pumpgunen var en vittighedstegning i Jyllands-Posten, og det er så åbenbart blevet til noget, som Socialdemokraterne tror de kan profilere sig på.
Og det vil jeg bare sige held og lykke med, men jeg kan ikke rigtig se, at det tjener noget formål at bruge det, i hvert fald i et politisk forum som det her.
Det er faktisk gjort for at sikre en fortsat udnyttelse af det kommunale styre, og det betyder, at kommunerne stadig væk har en mulighed for at indgå bæredygtige forlig med regering og Folketing.
Og det er det, der også ligger i det her lovforslag.
Der vil jeg gerne sige, at der er to ting i det lovforslag, som rent konkret ligger under det her punkt, og det er dels at der kommer en dispensationsbestemmelse, dels at Velfærdsministeriet bemyndiges til at kunne lave et indgreb over for den enkelte kommune, hvis den ikke overholder sit eget budget, og det kan jeg altså ikke se noget som helst forkert i.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Man kan jo godt blive lidt nervøs for at tage ordet her, når det er hr. Hans Kristian Skibby, der er på talerstolen, for man må ikke tale om snevejr, og man må ikke tale om straffeaktioner, og man må heller ikke tale om jerngreb.
Så man skal jo sådan lige vare sig lidt, inden man roder sig ud i at stille et spørgsmål.
Men jeg bliver alligevel sådan lidt glad for det, hr. Hans Kristian Skibby sagde i sin ordførertale, for det var, ligesom om Dansk folkeparti godt kunne se, at det på nogle konkrete områder ikke var helt godt.
Altså, der var det her med færgen, det må vi have kigget på, og der er måske også nogle ting, som ikke er helt så gode.
Der er så noget, der undrer mig lidt: Det er jo meget menneskeligt et eller andet sted, at når man ser, hvilke konkrete konsekvenser den her politik har i virkeligheden, så tænker man: Nej, vi må hellere lave det lidt om.
Men nu nævnte vi jo nogle andre konkrete eksempler.
Der var De Radikale, der havde det med snevejret, og at man simpelt hen sætter penge af til snevejr ud fra en gennemsnitsbetragtning, og hvis det så er, at det lige pludselig sner mere, står man og mangler penge, og hvis det så er, man bruger pengene, bliver man straffet.
Det er det ene eksempel.
Et andet eksempel kunne være de her børnehaver, som jeg nævnte, hvor man faktisk sparer op over nogle år til at lave nogle forbedringer.
Det er man jo også forhindret i at gøre.
Man kan forestille sig en skole, der allerede har inviteret forældrene op og fortalt om planerne for det nye fleksible læringsmiljø, og så skal den 2 måneder efter på grund af det her invitere de samme forældre op og sige, at det ikke bliver til noget før i 2009 eller 2010, fordi der er kommet et anlægsloft.
Altså helt almindelige mennesker af kød og blod, der har sat næsen op efter nogle velfærdsforbedringer, som nu får at vide, at det ikke bliver til noget, fordi man har lavet ...
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Der er indført statsafgift på snevejr.
Alle kommuner har jo et budget til vintertjeneste, som er et gennemsnit, man beregner over en årrække.
Lad os nu antage, at vi i november og december måned i år faktisk får kraftige snefald, som er ud over gennemsnittet.
Så er det jo ikke sådan, at man lader være med at sende sneplovene ud eller lader være med at salte vejene.
Nej, så bliver man nødt til gøre det, og så bruger man altså flere penge, end man har budgetlagt.
Og hvis man i øvrigt overholder sit budget, men overskrider den her vintertjeneste på grund af en hård vinter og meget sne, så skal man altså betale en statsafgift.
Jeg kan forstå, at det synes hr. Hans Kristian Skibby ikke var relevant at svare på.
Og han mente, at det var en vittighed og meget andet, men det tror jeg ikke at man synes, der hvor man skal betale.
Det er den mekanisme, man nu har indført.
Det er bare ét grotesk eksempel mellem alle de groteske eksempler, som man vil kunne fremføre i forbindelse med den her lovgivning.
Derfor vil jeg spørge igen: Er man nu klar over, at man har indført en statsafgift på snevejr?
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Det er jo virkelig en engageret debat, så det er jo herligt.
Det, jeg tænker på, er, at det jo er konkrete eksempler - det kan godt være, at ordføreren siger, at man altid har skullet overføre, man har altid overført penge fra det ene år til det andet - men det nye her er jo, at det sådan set bliver sværere.
Hvis man har noget fra 2007, man ikke blev færdig med, men gerne ville gøre færdigt her i 2008, er det, man risikerer, at man støder hovedet mod loftet, fordi der er blevet lagt et anlægsloft.
Det var der ikke tidligere.
Det er jo det, der er det nye, så man skal til at udskyde noget af det, man havde planlagt i 2008.
Det kunne være skoletoiletter, der skulle renoveres, det kunne være skolebygninger, der skulle renoveres, det kunne være cykelstier, det kunne være fleksible læringsmiljøer, det kunne være en svømmehal, eller det kunne være noget andet, som man er nødt til at udskyde til 2009, fordi man skal have plads til det fra 2007, som man ikke fik lavet færdigt.
Det er jo det, der er det nye, og det er det, jeg gerne vil have hr. Hans Kristian Skibby til at forholde sig til.
Så vil jeg i øvrigt gerne - jeg kan se, formanden ikke har rejst sig endnu, så jeg har lige lidt tid - spørge, om det er den nye stil politisk, at man simpelt hen løber fra skriftlige aftaler?
Vi har en skriftlig aftale med kommunerne, og så har vi et svar fra finansministeren, og man er løbet fra det hele.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Og en aftale gælder altså begge veje, naturligvis gør den det.
Men vi har bare måttet konstatere, at man ikke fra kommunernes side har været i stand til at overholde de aftaler, man selv har været med til at indgå, og jeg synes da, at det er ganske pudsigt, at man eksempelvis 2 ½ måned efter, at man har indgået en aftale via KL, står og taler det hele ned i et sort, sort hul, noget, man førhen har siddet og rost.
Nu nævner jeg nogle fra hr. Rasmus Prehns eget parti, som sidder i KL's bestyrelse, eksempelvis Ritt Bjerregaard og Nicolai Wammen, og det er underligt, det er ganske enkelt underligt, og der vil jeg da gerne endnu en gang præcisere, at budgetterne aldrig nogen sinde har været større, end de er i dag ...
Per Clausen (EL), 2008-04-24:
Nu skal man jo selvfølgelig være varsom med retorik, men jeg vil bare spørge hr. Hans Kristian Skibby, om pumpgunretorikken ikke stammer fra Dansk Folkeparti.
Og jeg vil spørge hr. Hans Kristian Skibby om det sidste tiltag, man lavede med indgrebet i forhold til anlægsinvesteringerne, var udtryk for, at pumpgunen kom i anvendelse, eller om man har kraftigere våben i baglommen, hvis man får lyst til det i de kommende år.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Nu har jeg jo godt nok - som hr. Per Clausen måske også ved - en fortid som forsvarsordfører, men jeg synes ikke, det er rimeligt derudover at begynde at diskutere våben.
En pumpgun!
Jeg synes, det er et lidt underligt spørgsmål, jeg får stillet her.
Det er jo sådan, at man laver en aftale - uden våben, det er en politisk aftale - som skal sikre en stabil styring af den danske samfundsøkonomi også i kommunerne.
Det er nogle aftaler, som skal sikre, at aftaler er aftaler, og at det er aftaler, der bliver overholdt.
Det er det, der er målet med de her lovforslag, og jeg har meget svært ved at forstå, at politikere her i Folketinget har travlt med at tale lovforslag ned, som er med til at gøre, at vi får et langt, langt bedre styringsredskab til i alles interesse at sikre, at aftaler bliver lettere at overholde for begge parter.
Det synes jeg faktisk at specielt også Enhedslisten måske skulle overveje at støtte i stedet for at tale det ned.