runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2011-04-13:
Nu har jeg jo sådan set lige svaret på spørgsmålet.
Det er præcis det samme spørgsmål, fru Julie Rademacher stiller igen, og jeg kan godt svare det samme igen.
Jeg kunne også prøve at gå lidt videre, for det er jo sådan, at vi ved, at den bedste vaccine imod at blive arbejdsløs er at få sig en uddannelse, og det er også derfor, vi gør så meget for netop at få mange flere unge til at tage en ungdomsuddannelse.
Vi kan se, at omkring 16 pct. af dem, der forlader folkeskolen, ikke kan læse, skrive og regne på et niveau, der gør, at de kan komme videre i ungdomsuddannelsessystemet.
Det er derfor, vi har opprioriteret hele læse-, skrive-, stave- og regneområdet.
Det er i øvrigt en opprioritering, som fru Julie Rademachers eget parti var med til at gennemføre, da vi gennemførte ungepakke 2. Nu er der så med den nye ungepakke, som jeg har lagt frem, lagt op til, at vi vil sætte endnu flere midler af på det her område, for det er så afgørende, at man kommer ind og får en ungdomsuddannelse.
Julie Rademacher (S), 2011-04-13:
Det er jo mærkeligt at komme med sådan et langt svar fra ministerens side og så egentlig ikke svare på det opfølgende spørgsmål om, at besparelser på uddannelsesområdet forringer konkurrencen.
Man kan svare ja eller nej.
Det er klart, at vi er uenige på en lang række punkter.
Jeg mener, at vi skulle investere i samfundet.
Jeg mener, at vores hjerner er råstoffet for fremtiden.
Det er den måde, vi kan sikre os på ind i fremtiden.
Det er den måde, vi kan sikre os på frem mod 2020.
Så en sidste gang vil jeg give beskæftigelsesministeren en chance for at svare på spørgsmålet, om det forringer konkurrenceevnen, at man sparer på uddannelse her og nu, og om det ikke forringer konkurrenceevnen i fremtiden og også forringer muligheden for de danske virksomheder.
Nu fremlagde ministeren, hvad det er, hun vil med virksomhedspraktikperioden og ungepakken.
Man skulle faktisk tro, at den her regering skulle være mere populær blandt de unge med alle de ungepakker, den har lavet.
Men for at holde mig til spørgsmålet vil jeg bare klart spørge, om det vil fortrænge den ordinære arbejdskraft, altså om det vil have en effekt på den ordinære arbejdskraft, at man udvider virksomhedspraktikperioden for unge.
Hvad er ministerens overvejelser i forhold til det?
Inger Støjberg (V), 2011-04-13:
Nej, det vil ikke fortrænge den ordinære arbejdskraft.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-13:
Vi har jo også tidligere diskuteret, hvilket slaraffenland det bliver, når hr. Morten Bødskov i givet fald overtager økonomistyringen i kommunerne.
Jeg har forstået det sådan, at der ikke bliver nogen grænser for, hvad kommunerne vil kunne bruge af penge.
Man aftaler ganske vist et budget, men skulle kommunerne vælge bare at blæse på det og lade, som om der ikke er noget, så er det i orden med hr. Morten Bødskov.
Sådan har jeg forstået det, og det har vi jo haft debatter om tidligere.
Jeg vil bare sige, at jeg mener, det vil være et uansvarligt system.
Når vi indgår aftaler, når der lægges budgetter, er det jo meningen, at budgetterne skal holdes.
Hr. Morten Bødskov har indtil nu ikke kunnet påvise ét eneste forslag fra regeringens side, der har pålagt kommunerne at spare – ikke ét.
De besparelser, der gennemføres, skyldes jo, at der er nogle kommuner, der ikke har overholdt budgetterne, og de er jo nødt til at tilpasse deres forbrug til deres faktiske indtægter.
Det er jo en ret banal historie, og det er jo, går jeg ud fra, ligesom hjemme hos hr. Morten Bødskov, nemlig at hvis man bruger flere penge, end man tjener, er man også nødt til at regulere det på et tidspunkt.
Morten Bødskov (S), 2011-04-13:
Man skal have været minister i denne regering i alt for mange år, hvis man ikke er i stand til at se, at der foregår besparelser i kommunerne, at der nu bliver fyret over 10.000 personer i kommunerne, at der sker store besparelser på den grundlæggende velfærd, hver eneste gang kommunerne planlægger, genåbner og vedtager budgetter.
Det står finansministeren her og fralægger sig ethvert ansvar for, bl.a. over for dem, som er blevet afskediget i kommunerne, og hvoraf nogle måske sidder og kigger på den her debat
– desværre, må man jo sige, for de burde jo være i arbejde, hvis ikke det var, fordi regeringen havde gennemført en meget, meget voldsom opstramning i de offentlige udgifter med den konsekvens, at det har medført store fyringsrunder i kommunerne.
Vil finansministeren afvise, at den nulvækst, regeringen pålægger kommunerne, bidrager med 13,5 mia. kr. af de 24 mia. kr., som regeringen vil spare frem til 2013?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-13:
I 2010 havde kommunerne flere penge end i 2009, og i 2011 får kommunerne de samme penge, som de fik i 2010, fremskrevet med løn- og prisudviklingen.
Det betyder, at man kan have det samme personale i 2011, som man havde i 2010, for beløbet fremskrives med lønudviklingen, og man kan købe de samme varer og tjenesteydelser i 2011, som man kunne købe i 2010, fordi det reguleres med prisudviklingen.
Når vi kommer til 2012, får kommunerne det samme, som de fik i 2011, dog fremskrevet med pris- og lønudviklingen, og når vi kommer til 2013, får de det samme som i 2012, oven i købet igen fremskrevet med pris- og lønudviklingen.
Så kommunerne får flere penge.
Det, der er kommunernes problem, er det, som jeg jo gennem 2009 diskuterede ved adskillige lejligheder, hvor hr. Morten Bødskov svingede sig højt op i lianerne og fortalte om, hvordan kommunerne skar ned, begrænsede, fyrede osv.
Da vi så regnskaberne, var resultatet jo, at man havde brugt 5 mia. kr. mere end budgetteret.
Og derfor var det jo ikke rigtigt, hvad hr. Morten Bødskov brugte et helt år på at sige, og det er heller ikke rigtigt, at kommunerne får færre penge – de får flere penge.
Morten Bødskov (S), 2011-04-13:
Det er jo sådan med finansministeren, at når man spørger i vest, svarer finansministeren i øst.
Vi har forstået, at regeringens nedskæringspakke fra før sommerferien, er et svar på en del af genopretningen af dansk økonomi.
Derfor er det underligt, som vi lige har diskuteret med statsministeren, at der som følge af regeringens nedskæringspakke jo skal findes en række besparelser rundtomkring, bl.a. i kommunerne.
Vi kan altså konstatere, at de skattelettelser, der blev givet i 2007, var ufinansierede.
Det står skrevet i regeringens konvergensprogram fra 2007, helt nøjagtigt på side 15. At der bliver fyret i tusindvis af medarbejdere i kommunerne lige i øjeblikket, tror jeg dog alligevel ikke, at den nuværende finansminister vil afvise.
Der bliver fyret i tusindvis af medarbejdere som følge af den økonomiske politik, regeringen har præsenteret kommunerne for.
Det skyldes ene og alene budgetoverskridelser, og derfor kan man jo, hvis de 13,5 mia. kr., der står i genopretningspakken, ikke skal findes nogen steder, undre sig over, hvordan det så kan være, at der er så store besparelser, som der er lige i øjeblikket, i kommunerne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-04-13:
Det er jo en fortsættelse af diskussionen, som hr. Morten Bødskov lige har haft med statsministeren, og der er jo bare at sige to ting.
I 2008 var Danmark netto gældfri.
Vi havde mere til gode, end vi skyldte væk, og derfor er det meget svært at se, hvor skattereformerne fra 2004 og 2007 ikke var finansieret, fordi så havde vi jo haft et problem i økonomien, og det havde vi ikke.
Vi havde faktisk flere penge til gode, end vi skyldte væk.
For så vidt angår 2009-skattereformen, har hr. Morten Østergaard jo i debatter med mig her i salen erkendt, at den er fuldt finansieret.
Så den diskussion kan vi jo så bare lade ligge.
Så vil jeg bare gentage til hr. Morten Bødskov, at regeringen ikke har pålagt kommunerne nogen besparelse.
Vi har godkendt de budgetter, kommunerne har fremlagt.
Vi har skaffet finansieringen til dem.
Hvis der er et problem i kommunerne, består det i, at kommunerne konsekvent har overskredet deres budgetter, og derfor er det eneste krav, vi har til kommunerne, at deres regnskab svarer til budgettet.
Morten Bødskov (S), 2011-04-13:
Tak for det, formand, og spørgsmålet lyder i al sin enkelhed: Mener ministeren, at det er rimeligt, at tusindvis af ansatte i kommunerne nu med en fyreseddel skal betale regningen for regeringens ufinansierede skattelettelser?
Mener ministeren, at det er rimeligt, at tusindvis af ansatte i kommunerne nu med en fyreseddel skal betale regningen for regeringens ufinansierede skattelettelser?
Julie Rademacher (S), 2011-04-13:
Det var da for en gangs skyld et kort svar fra ministeren.
Så det vil jeg takke for og hermed slutte.
Man skulle jo tro, at der overhovedet ikke ville komme nogen problemer i fremtiden eller nogen udfordringer på det her område, når man nu hører beskæftigelsesministerens svar.
Der er rigtig mange unge, der på deres uddannelsesinstitutioner i dag mærker besparelser.
Det kan være, at de ikke får holdundervisning nok, det kan være, at studiemiljøet er blevet forringet, og rigtig, rigtig mange andre faktorer kan gøre sig gældende.
Men det vil jeg ikke komme ind på, for nu er det beskæftigelsesministeren, vi har i salen, og det er spørgsmålet om efterspørgsel efter kvalificeret arbejdskraft, som jeg gerne vil hen imod.
Det er jo netop noget, virksomhederne kommer til at mangle.
Det er jo noget, hele Danmark kommer til at mangle i 2020 – nemlig 180.000 personer med en videregående eller en faglært uddannelse.
Hvordan kan det så være, at vi samlet set ser, at regeringen sparer?
Vil det ikke få konsekvenser for virksomhederne?
Vil det ikke få konsekvenser for arbejdsmarkedet, og vil beskæftigelsesministeren ikke bekræfte over for mig, at det også har en negativ konsekvens for konkurrenceevnen, når man sparer på uddannelse?
Inger Støjberg (V), 2011-04-13:
I første omgang, da jeg lige læste spørgsmålet, troede jeg simpelt hen, at det var stillet til en forkert minister, i og med at jeg jo hverken er videnskabsminister eller undervisningsminister, men jeg vil selvfølgelig meget gerne svare på spørgsmålet, fordi det også hænger sammen med arbejdsmarkedet.
Men jeg må dog sige, at undervisningsområdet altså ikke ligger i min ressort.
Derudover kan jeg ikke genkende billedet af, at vi i regeringen samlet set skulle have nedprioriteret uddannelse.
Det er rigtigt, at vi har truffet nogle valg for at få væksten igen.
Den vigtigste forudsætning for, at vi har vækst, er, at vi har sunde offentlige finanser, og at vi fører en økonomisk politik, som omverdenen også har tillid til.
Derfor har regeringen jo netop fremlagt reformpakken, hvor vi lægger op til reformer, som skal sikre, at vi kan videreudvikle velfærden i de næste 10 år.
Samtidig med det kan vi glæde os over, at vi i 2010 havde et rekordoptag.
Der har aldrig før i danmarkshistorien været så mange, der har søgt ind på de videregående uddannelser, og vi har også råd til at give dem den uddannelse.
Vi kan glæde os over, at mange unge søger ind på en ungdomsuddannelse, og vi kan især glæde os over, at flere nu gennemfører en ungdomsuddannelse end tidligere.
Vi arbejder gennem beskæftigelsesindsatsen netop på at styrke den udvikling.
Regeringen har gennemført hele tre ungepakker, eller rettere, vi har gennemført to og har lagt den tredje frem, som styrker indsatsen i forhold til de unge, og som også er med til at give både gode og vide rammer for at give uddannelse som tilbud til ledige.
Så vi prioriterer uddannelse til unge meget højt, både i uddannelsessystemet og i høj grad også via beskæftigelsessystemet.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-13:
Kan det passe, at beskæftigelsesministeren ikke har forstået spørgsmålet?
I så fald vil jeg gerne gentage det.
Jeg spørger klart og tydeligt til, om man har et retskrav, ikke til, om man er i stand til at tørre regningen af på jobcenteret og kommunen, det er slet ikke det, det handler om.
Der kom et utvetydigt svar fra forligspartneren, Dansk Folkeparti, der sagde, at hvis man har en jobgaranti, kan man også få de kurser, der skal til som en forudsætning for, at man kan få det arbejde.
Det er der, jeg spørger, om det er et retskrav.
Det er ikke et spørgsmål om, at ministeren er i stand til at tørre regningen af på kommunerne og på jobcentrene og videregive kompetence og alt det der.
Jeg spørger efter, om der er et retskrav.
Det er det, det handler om; det er det, jeg har spurgt om.
Så jeg vil gerne have et svar på, om man har et retskrav – ja eller nej?
Inger Støjberg (V), 2011-04-13:
Det overrasker mig da egentlig en lillebitte smule, at hr. Bjarne Laustsen ikke kender til reglerne, i og med at hr. Bjarne Laustsen – kan man roligt sige – har koncentreret sig ret meget om det her område.
Det, hr. Bent Bøgsted taler om, er jo netop, at hvis man kommer op på jobcenteret, har et job på hånden, men mangler en kvalifikation, så kan jobcenteret, netop som hr. Bendt Bøgsted også nævner, give det her kursus, fuldstændig ligegyldigt om det ligger over eller under prisloftet, og endda selv om det ligger meget over prisloftet.
Det er nemlig fuldstændig op til jobcenteret selv.
Jeg vil da gerne lige henlede hr. Bjarne Laustsens opmærksomhed på, at hvis der er tale om sådan en lille mangel i kvalifikationer, kan det altid betale sig for et jobcenter at sende en ledig på et kursus.
Det skal der ikke ret mange dages arbejde til, fordi det jo netop er sådan, at kommunen derved sparer udgifter til overførsler og oven i købet får skattekroner ind.
Derfor kan det altid betale sig for et jobcenter at give de her kurser, også selv om de ligger over prisloftet.
Det kunne nu næsten lyde, som om hr. Bjarne Laustsen faktisk bakker helt op om de her ordninger, og hvis jeg skal forstå det sådan, er det da noget, jeg er meget glad for at høre.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-13:
Jeg er godt klar over, at når der er en succes på et eller andet område, drejer det sig om hurtigst muligt at få den slået ihjel.
Det har vi set på efterskoleområderne.
Hver gang der har været en stigning, fordi der er flere, der har benyttet sig af en ordning – og det er jo helt naturligt, at når vi har haft nogle dårlige konjunkturer, og der har været flere ledige, så er der også flere, der abonnerer på det her – så skal det selvfølgelig slås ned.
Men her er der 96 ud af 100 kurser, som rent faktisk er faldet i pris, og der er 19, der er steget.
Så siger ministeren, at nu skal der være ens vilkår for direktøren og Jørgen Hattemager, og derfor høvler man ned over det hele.
Det korte af det lange er, at ganske almindelige faglærte – ikke højt specialiserede, men ganske almindelige håndværkere – i dette land ikke engang kan abonnere på ganske almindelige AMU-kurser, der kan forbedre deres jobmuligheder og deres kompetence i den virksomhed, de nu måtte blive ansat i.
Det sidste er jo, at hr. Bent Bøgsted, som har været med til at frembringe det her, siger, at ministeren ikke har ret.
Han siger, at der er en aftale om, at når man har en jobgaranti, altså har en garanti om et job i baglommen, så har man ret til alle de kurser, uanset ministerens loft.
Hvem har egentlig ret i den sag?
Inger Støjberg (V), 2011-04-13:
For nu siger hr. Bjarne Laustsen jo, at det kun er for nogle af kurserne, det er steget, mens det for andre ikke er.
Nu er det jo sådan, at jeg har ansvaret for den samlede økonomi, og da de 6 ugers selvvalgt uddannelse er inden for den samlede økonomiske ramme, skal økonomien jo også ses samlet.
Ellers ville det jo svare lidt til, hvis hr. Bjarne Laustsens elregning var løbet løbsk og hr. Bjarne Laustsen så gik op til banken og sagde: Jo, jo, men det er kun i den ene ende af huset, det er løbet løbsk, så kan vi ikke bare gøre noget ved det og så skidt med den samlede ramme?
Sådan er det jo ikke.
Man bliver jo nødt til at se på den samlede regning.
Sagen er altså den, at udgifterne til 6 ugers selvvalgt uddannelse var løbet løbsk, og jeg kunne som ansvarlig minister ikke sidde og stiltiende kigge på, at udgifterne på den måde havde taget en himmelflugt.
Hvis jeg bare havde set stiltiende til, så vil jeg sige, at hr. Bjarne Laustsen jo i den grad kunne have klandret regeringen for ikke at passe ordentligt på pengene.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-13:
Jeg kan huske, at ministeren, da vi diskuterede det her, sagde, at man altså har set en eksplosiv udvikling i priserne på selvvalgt uddannelse.
Det viser sig jo ikke at holde stik.
Det kan godt være, at udgifterne til hele området er steget, men det er jo ikke det samme, som at der faktisk – det er der dokumentation for – er rigtig mange kurser, som prisen ikke er steget for, men som har samme niveau.
Det er da også rigtigt, at den for nogle kurser er steget, men sådan er der jo en udvikling i tingene.
Det, der er interessant her, er, at det er et spørgsmål om, hvad vi skal leve af i fremtiden.
Vi er jo enige om, at hvis der er nogle folk, der har mulighed for at forbedre deres jobsituation – det kan være virksomheder, der får opgraderet deres medarbejderes kompetencer – ja, så kan virksomhederne måske bedre klare sig i konkurrencen.
De kan måske endda få større værdi, og der kan komme mere valuta hjem til landet.
Så hvorfor er det lige, at man har valgt at skære ned på et område, hvor der er vækstmuligheder?
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at det er godt at have nogle dygtige medarbejdere, og de bliver jo så forhindret i at få deres ret til et selvvalgt kursus, når ministeren har lagt et loft over det og man har sagt til jobcentrene, at de heller ikke behøver at give dem kurset.
Er det ikke korrekt?
Inger Støjberg (V), 2011-04-13:
Som ansvarlig minister i en regering, der lægger vægt på at føre en holdbar økonomisk politik, finder jeg det både rimeligt og fornuftigt, at vi med finansloven lagde en dæmper på udviklingen i udgifterne til en ordning, hvor økonomien var ved at løbe løbsk.
De ledige kan fortsat deltage i 6 ugers selvvalgt uddannelse, men de kan bare ikke vælge de allerdyreste kurser.
Og de kan naturligvis også fortsat deltage i kurser, der ligger over prisloftet, som led i den ordinære beskæftigelsesindsats. Dansk Metal har i dagspressen henvist til beregninger, der skulle vise, at gennemsnitsprisen på alle AMU-kurser i 2011 er på niveau med prisen i 2007.
I 2010, hvor vi indførte prisloftet, var prisen faktisk ca. 10.000 kr. højere end i 2007, men det viser notatet fra Dansk Metal ingenting om.
Samtidig skal man huske på, at AMU-kurser kun udgør en del af den samlede aktivitet på 6 ugers selvvalgt uddannelse.
En betydelig andel – det er ca. 20-30 pct. – af aktiviteten foregår på åben uddannelse på erhvervs- eller videregående uddannelsesniveau, hvor deltagerbetalingen fastsættes mere frit.
Beskæftigelsesindsatsen er som bekendt i dag en kommunal opgave.
Det er derfor det kommunale jobcenter, der i samarbejde med den arbejdsløse afgør, hvilken form for tilbud der i det konkrete tilfælde er bedst egnet til, at en ledig hurtigst muligt kommer i varig beskæftigelse og dermed også bliver selvforsørgende.
I nogle tilfælde vil uddannelse være det bedste tilbud.
I jobcenterets vurdering heraf vil naturligvis indgå en oplysning om eventuel jobgaranti efter gennemførelse af den pågældende uddannelse, men der er ikke i reglerne noget krav om, at jobcentrene skal give arbejdsløse de kurser, som de ønsker sig, heller ikke selv om der er jobgaranti.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-13:
Finder ministeren det rimeligt at forringe mulighederne for 6 ugers selvvalgt uddannelse, når det nu viser sig, at priserne på AMU-kurserne er faldende, og har de ledige et retskrav på kurser, hvor der er en jobgaranti?
Finder ministeren det rimeligt at forringe mulighederne for 6 ugers selvvalgt uddannelse, når det nu viser sig, at priserne på AMU-kurser er faldende, og har de ledige et retskrav på kurser, hvor der er en jobgaranti?
Kim Mortensen (S), 2011-04-13:
Jamen når ministeren ikke vil svare på spørgsmålet eller kommentere det, har jeg heller ikke grund til at spørge ministeren om noget.
Jeg må så konstatere, at ministeren ikke har et svar på de spørgsmål, vi har stillet i Folketingssalen.
Inger Støjberg (V), 2011-04-13:
Jamen dog.
Det her er jo ikke et spørgsmål om, om man har et retskrav; det her er et spørgsmål om, at et jobcenter netop kigger på den ledige, der nu har fået et job på hånden: Er der et slip i kvalifikationerne for at kunne varetage det job, ja, så kan man netop give den uddannelse, der skal til.
Hr. Bent Bøgsted har jo netop ikke nævnt ordet retskrav.
Det her er ikke et spørgsmål om et retskrav; det her er et spørgsmål om sund fornuft.
Men nu kender vi jo, kan man sige, Socialdemokraterne igen, for alting skal altid indføres ved lov og retskrav og bånd, der binder, og firkantede kasser og sådan nogle ting.
Jeg kan godt sige det ligeud: Det undrer mig ikke, at hr. Bjarne Laustsen står og fremturer på den her måde i dag, for hr. Bjarne Laustsen har jo netop ikke tiltroen til jobcentrene.
Det har jeg; jeg er helt sikker på, at de medarbejdere, der sidder rundtomkring på jobcentrene, varetager den opgave på den bedst mulige måde.
Så vi behøver ikke at pakke alting ind i firkantede kasser og regler.
Morten Bødskov (S), 2011-04-13:
Men det må da være en fantastisk regnemaskine, finansministeren har, hvis han er i stand til at få 13,5 mia. kr. i besparelser til ikke at have nogen som helst konsekvenser.
Det er jo det, som finansministeren står og siger, nemlig at regeringens nulvækst ingen konsekvenser har, altså at kommunerne har de samme penge i morgen, som de har i dag, at det overhovedet ingen konsekvenser har for kommunerne, overhovedet ingen.
Hvad er det for en økonomi, regeringen opererer med, hvis den kan udgive den her plan, hvor der står, at af de 24 mia. kr., som dansk økonomi skal konsolideres med, som det hedder, altså strammes op med frem til 2013, henter man de 13,5 mia. kr. i besparelser, bl.a. i kommunerne?
Julie Rademacher (S), 2011-04-13:
Finder ministeren det bekymrende, at regeringen skærer ned i milliardklassen på uddannelsesområdet, når nyligt offentliggjorte tal peger på, at Danmark i 2020 kommer til at mangle omkring 180.000 faglærte eller personer med en videregående uddannelse?
Inger Støjberg (V), 2011-04-13:
Nu siger hr. Bjarne Laustsen, at der var en skam, at jeg ikke besøgte en helt konkret virksomhed, nemlig Bladt, der ligger i Aalborg, men nu var jeg ikke inviteret, så derfor kan man jo sige, at det heller ingen skam er at blive væk.
Derimod kan jeg sige, at det faktisk var lidt en skam, at hr. Bjarne Laustsen ikke deltog i den konference, som jeg deltog i, for der var hr. Bjarne Laustsen netop inviteret, og så kunne hr. Bjarne Laustsen jo også dér have diskuteret med mig om den her sag.
Lad det nu ligge.
Hr. Bjarne Laustsen laver lige nøjagtig en eneste fejlslutning, og det er i forhold til det væsentligste af det alt sammen, for det er jo netop sådan, at hvis man lige nøjagtig mangler den her kvalifikation for at komme i arbejde på Bladt, lige det her tårnsvejserkursus, kan man netop gå op på sit jobcenter og sige: Jeg har et job på Bladt.
Vil I give mig det her kursus?
Så skulle det godt nok være et mærkeligt jobcenter, der ikke sagde, at det vil de gerne, fordi jobcenteret og kommunen tjene penge på det, for så slipper de nemlig for at udbetale overførselsindkomst til vedkommende, og de får oven i købet skattekroner ind.
Derfor er det her ren og skær købmandskab.
Og da jeg ved, hvilken egn hr. Bjarne Laustsen kommer fra, så ved jeg også, at han også forstår sig på penge og købmandskab.