runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2014-01-23:
Tak for det.
Det er svære og vanskelige afvejninger, der skal ske her.
Vi er i Det Radikale Venstre som udgangspunkt også skeptisk over for hundelovens forbud mod de 13 konkrete racer.
Når en hund bider, er det jo oftest hunden eller ejeren eller måske især kombinationen af hund og ejer snarere end hunderacen, der er årsagen, og der er jo ikke helt håndfaste beviser for, at det virker.
Men der er bestemte racer, der optræder langt hyppigere i statistikker over hundebid både i Danmark og i udlandet.
66 hunde, ikke mindre end 40 pct. af de 157 sager, der er blevet aflivet på grund af skambid i den her evalueringsperiode, har jo været forbudshunde, og det er dog rimelig markant, og forbuddet har betydet færre af netop de hunde.
Her må trygheden for borgerne vægtes højere end friheden til at have en hvilken som helst hunderace, og derfor støtter vi, at forbudsordningen opretholdes.
Lovforslaget giver jo bedre retssikkerhed hos hundeejerne.
Det bliver mere tydeligt, hvad et skambid er, der bliver også set på omstændighederne, hvis hunden bider, og det sikres, at man kan tilkalde eksperter i sager om skambid – det giver øget retssikkerhed.
Det giver også øget tryghed hos hundeejere, ja, vel især også hos hunde, at vi med lovforslag L 93 fjerner muligheden for at nedskyde eller på anden måde aflive andres hunde og også tamkatte og tamkaniner, når dyrets ejer er advaret.
Det vil fortsat være tilladt på forsvarlig vis at fjerne dyrene fra sin grund ved at jage det væk eller forsøge at indfange det, og man kan også skyde eller aflive de hunde, katte, hvad det skulle være, der angriber andre husdyr eller fremkalder fare for personer eller ejendom.
Der vil stadig væk være sanktioner over for de hundeejere, hvis hunde løber.
Politiet kan fange dem, der strejfer, de kan internere dem, og der kommer ejeren til at betale udgifterne.
Og der er bøder, så den økonomiske straf er der over for de hundeejere, der ikke kan styre deres hunde, og det giver et klart incitament til at holde styr på ens hunde.
Så derfor kan vi støtte de her to lovforslag samlet, de øger retssikkerheden hos hundeejere, og de skaber også tryghed hos borgere.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-23:
Da man vedtog den omvendte bevisbyrde i 2010, må det have været – i februar 2010 tror jeg det var – valgte man med vilje at sige, at der skulle være den her evaluering, som så er kommet nu, bl.a. på grund af den her omvendte bevisbyrde, fordi man godt vidste, at det var problematisk, for det sagde Hundeudvalget, der var dengang, også, nemlig at det her kunne man godt indføre, men det ville have nogle stærkt negative konsekvenser.
Nu har vi så fået en evaluering efter 3 år og kan se, som bl.a. Rigspolitiet skriver, og som jeg også har refereret til flere gange, at den måde, man gør det på, ikke er holdbar.
Så er det klart, at så kan vi jo ikke bare som Folketing sidde og sige: Fint nok, så fortsætter vi bare med det.
Så jeg er sådan set enig med hr. Per Clausen i, at det er vi nødt til at finde en anden løsning på, og det er klart, at det kunne være et godt pres, at man så fik lavet det her dna-register, som kunne være en del af løsningen, altså, hvis man fjernede den omvendte bevisbyrde, for så er man trods alt nødt til at gøre noget andet.
Jonas Dahl (SF), 2014-01-23:
Formålet med lovforslaget er at imødegå en omgåelse af udbyttebeskatningen, hvor vi må sige, at de gældende regler har vist sig at være utilstrækkelige i forhold til at beskytte skattegrundlaget.
Omgåelsen peger på, at der er et generelt behov for at beskytte udbyttebeskatningen, og forslaget sikrer, at udbyttebeskatningen ikke omgås ved omstruktureringer, hvor skattepligtige udbytter bliver konverteret til skattefri avancer.
Det er det, der gør det muligt, at vi har en udfordring i forhold til avancerne kontra udbytterne.
For at imødegå omgåelsen foreslås det, at alle kontante udligningssummer, der modtages i forbindelse med skattefrie og skattepligtige omstruktureringer, beskattes som udbytte.
Forslaget om udbyttebeskatning af kontante udligningssummer er en værnsregel, der skal forhindre utilsigtede provenutab.
Regeringen er meget bevidst om, at Danmark skal være et attraktivt land at investere i.
Den foreslåede værnsregel ændrer ikke på det forhold, men skal alene sikre mod omgåelsen af udbyttebeskatning.
Jeg vil takke for den debat, der har været, og jeg glæder mig til en konstruktiv debat med udvalget.
Er der et ønske om en teknisk gennemgang, stiller jeg selvfølgelig gerne op til det, og vi besvarer også gerne skriftlige spørgsmål, såfremt det skulle være ønsket.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-01-23:
Man skal passe meget på med værnsregler.
Hvis man kigger på konsekvenserne af det såkaldte hullapperi med hensyn til L 81, så får det jo også utilsigtede konsekvenser for andre end kapitalfonde.
Det kan det også få for virksomheder, hvor det jo mange gange kan svare sig, at man laver et helt eller delvist salg, hvor man både betaler med kontanter og aktier.
Der går man så ind og laver en slags skatteforhøjelse på det her område.
Derfor er vi imod det her forslag.
Vi vil gerne lukke alle de skattehuller, der skal lukkes, men det her forslag får utilsigtede konsekvenser.
Det vil betyde mindre kapital til virksomhederne, det vil betyde skattestigninger for nogle virksomheder.
Her er der jo en slags asymmetri i behandlingen af udbytter og aktieavancer, og sådan en asymmetri vil jo altid gøre hele skattesystemet meget mere problematisk.
Så vi vil stemme imod forslaget, som vil være en belastning for erhvervslivet, og som vil give højere skatter for helt almindelige virksomheder.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-01-23:
Skatteministeriet mener at have identificeret et hul i skatteloven, hvor skattepligtige udbytter konverteres til skattefri kontante udligningssummer, og det her lovforslag er så en såkaldt værnsregel mod den praksis.
Vi har det sådan med kapitalbeskatningen i Danmark, at vi mener, at den er for høj.
Både økonomer og erhvervsorganisationer giver os ret i det, og derfor føler vi sådan set ikke nogen forpligtelse til at holde værn over en kapitalbeskatning, som er for høj, og som de øvrige partier i det her Folketing synes om.
Det er jeres regler, dem må I selv værne, hvis I synes, at de er gode.
Derfor vil vi ikke stemme for det her, og det vil vi heller ikke, fordi den værnsregel, som der nu lægges op til, er under kritik fra erhvervsorganisationerne i høringssvarene.
Desuden bliver man beskyldt for at skabe bureaukrati ude i virksomheder, og vi er heller ikke et parti, der er tilhængere af at skabe yderligere bureaukrati, så derfor vil vi stemme imod lovforslaget.
Stine Brix (EL), 2014-01-23:
Jeg kommer med en hilsen fra vores skatteordfører, Frank Aaen, som ikke kunne være her.
Han har sendt en linje, og han siger, at det her lovforslag begrænser mulighederne for, at selskaber og deres ejere kan undgå udbyttebeskatning.
Som flere andre har været inde på, er der tale om et åbenlyst skattehul, som det handler om at lukke, og det stemmer vi naturligvis ja til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-01-23:
Ja, og jeg læser en tale op på vegne af vores skatteordfører, som desværre ikke kan være her i dag.
Jeg skal sige, at vi jo i Danmark har valgt at indrette os på en måde, hvor den skat, vi betaler, er grundlaget for den velfærd, vi alle sammen nyder godt af.
Det er rammer som en godt uddannet befolkning, og det er jo også medarbejdere fra virksomhederne, som bliver hurtigt raske, hvis de bliver syge, og en fornuftig trafikal infrastruktur.
Det er opgaver, som vores skattesystem bidrager til at løse, og derfor er det også vigtigt, at vi hele tiden sørger for, at skattesystemet er så robust som overhovedet muligt.
Det kan være en stor udfordring i et dynamisk samfund, som hele tiden udvikler sig.
Vi møder den udfordring ved at lappe de huller, som til tider viser sig i skattesystemet, og tit bliver de først synlige, når nogle finder dem og forsøger at drage fordel af dem.
Det her lovgrundlag skal sikre, at vi får lukket et af de huller.
Og som det allerede er nævnt af mine ordførerkollegaer, går lovforslaget netop ud på at forhindre, at skattepligtige udbytter konverteres til skattefrie og kontante udligningssummer.
En vedtagelse af lovforslaget vil være med til at skabe et mere robust skattesystem, og det kan vi selvfølgelig fra SF's side støtte.
Nadeem Farooq (RV), 2014-01-23:
Tak, formand.
Jeg er meget på linje med de andre ordførere i sagen.
Vi konstaterer, at der er et skattehul, hvormed man kan undgå udbyttebeskatning.
Derfor er det vigtigt at lukke det hul ved at indføre en værnsregel.
Og så kan man jo selvfølgelig have nogle helt legitime diskussioner om størrelsen af beskatningen af kapital i Danmark.
Men det er så en anden diskussion.
Her handler det om at lukke et skattehul.
Det er selvfølgelig også rimeligt at sikre sig, at man så lukker proportionalt svarende til det hul, der er.
Og det må vi så også arbejde videre med.
Thomas Jensen (S), 2014-01-23:
Er der en erhvervsgruppe, som kan holde embedsmænd i Skatteministeriet, os skatteordførere og skatteministeren fuldt beskæftiget, er det advokater, som lever og ånder for at finde huller i skattelovgivningen og tilbyde skatteplanlægning til folk, der vil undgå at bidrage til fællesskabet.
Men som socialdemokrat stiller jeg mig hellere end gerne op, hver gang der skal lukkes et skattehul.
Formålet med det her lovforslag er netop at lukke det skattehul, hvor reglerne om udbyttebeskatning er blevet omgået.
Her er det nok værd at bemærke, at kontante udligningssummer omfatter ethvert vederlag, som ikke er aktier i det modtagende henholdsvis erhvervende selskab.
Den konkrete gennemførelse sker, ved at kontante udligningssummer, der modtages i forbindelse med omstruktureringer, skal anses for udbytte.
Der er med andre ord tale om en værnsregel, som skal forhindre et utilsigtet provenutab.
Her vil jeg gerne fastslå, at der er tale om et klokkeklart skattehul.
For det er jo et overordnet og velkendt princip i de danske skatteregler, at der skal betales skat af udbytter, som et dansk selskab udlodder.
Det kan konstateres, at det efter de gældende regler er muligt at omgå reglerne om udbyttebeskatning ved at benytte en bestemt model, og det har på intet tidspunkt været hensigten, at de gældende regler om udbyttebeskatning skal kunne omgås.
Der kan derfor ikke være tvivl om, at der er tale om et skattehul i den her sag.
træder sådan et lovforslag her i kraft fra fremsættelsesdatoen, dvs. 20. november 2013.
Mads Rørvig (V), 2014-01-23:
Tak for det.
Vi skal behandle L 81, og lovforslaget handler om, hvordan vi stopper en omgåelse af udbyttebeskatningen og dermed sikrer udbyttebeskatningen i forbindelse med omstrukturering af selskaber.
Det er en værnsregel, og populært sagt kan vi sige, at vi lukker et hul i skatteloven og forhindrer et utilsigtet provenutab.
Det kan vi i Venstre godt støtte.
Vi er dog også opmærksomme på den kritik, der er kommet i høringssvarene, men selv om vi også synes, det er sympatisk at minimere udbyttebeskatningen, mener vi, at vi skal lave lovgivning ad fordøren og ikke ad bagdøren. Så Venstre kan støtte, at vi lukker det her skattehul med virkning fra fremsættelsestidspunktet.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-23:
Nu er jeg vokset op ude på den københavnske vestegn, og jeg må sige, at jeg er helt sikker på, at samtalen ikke er helt tilstrækkelig for at afvæbne alle de her mennesker med hensyn til fyrværkeri.
Det er min erfaring.
Derfor tror jeg, at det er rigtig godt, at vi får den her lovgivning.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-23:
Der vil min påstand nok være, at hvis de mennesker, som i dag – godt nok med loven i hånden – kan stå og fyre fyrværkeri af, er af den type, at de fortsætter, når deres naboer kommer og spørger, om de ikke kunne begrænse det lidt, så vil de nok stadig væk fortsætte med at gøre det.
I de fleste tilfælde er det nok knægte og andre, som gør det.
Det er jo ikke sådan, at det nødvendigvis er dig og mig og familiefaren osv., der står og fyrer fyrværkeri af inde i haven hele december måned.
Men altså, det kan vi jo selvfølgelig have forskellig opfattelse af.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-23:
Jeg mener, at demokrati både er samtale og lovgivning.
Jeg er helt enig i ordførerens bemærkninger om, at der kan være utrolig mange tilfælde, hvor den sunde, fornuftige samtale løser meget mere, end problemerne med landets love gør.
Det er jeg helt enig i.
Men uden lovgivning går det ikke helt.
Så er der jo altså også nogle steder, hvor jeg godt vil tro, at det ikke er muligt at samtale.
Hvis nu folk faktisk har ret til at fyre det her af – det er jo det, der også er pointen – kan man på den anden side af hegnet stå og sige: Det kan godt være, at det generer de omkringboende 50-100 mennesker, at jeg fyrer fyrværkeri af, men jeg har ret til det.
Det synes jeg ikke er en frihed, jeg har lyst til at udstyre et individ med.
Jeg synes ikke, at, om man så må sige, samtalen er tilstrækkelig.
Jeg mener, at retten skal være på de 50-100 menneskers side, hvis det er sådan, at folk rent faktisk generer hinanden med fyrværkeri.
Og det er jo det, der sker nogle steder.
Der er nogle steder, nogle kvarterer rundtomkring, hvor folk føler sig voldsomt generet af det.
Det drejer sig om mennesker, og det drejer sig om dyr og andre.
Der er det, vi prøver at sige, at vi vil have den periode begrænset.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-23:
Det kan man ikke tro på, når man ser på den lange liste med forslag til forbud, som Socialdemokratiet præsenterede inden valget.
Men det finder vi jo aldrig ud af, og heldigvis for det.
Ministeren snakkede om, at friheden må begrænses der, hvor man skader andre.
Det er vi fuldstændig enige i.
Men i et samfund må der så også være en vis tolerance.
Det kan være passiv rygning og alt muligt andet, men man må også have en vis tolerance og i øvrigt også kunne snakke sammen.
Det er noget af det, jeg synes er lidt beklageligt ved den her tendens ved lovforslag.
Jeg kan også personligt synes, at det er generende, når nogen skyder fyrværkeri af.
Det er ikke det, det handler om.
Men det handler jo om, hvorvidt det her lovforslag får nogen effekt.
Vi er altså af den overbevisning, at man ikke skal indføre love, hvis de ikke kan håndhæves, og hvis de ikke får nogen synderlig effekt.
Men det, som jeg også synes er centralt i det her, er, at almindelige mennesker udeomkring i Danmark faktisk godt kan tale sammen.
Jeg kan faktisk godt gå ind og tale med mine naboer, hvis det er sådan, at deres sønner fyrer for meget fyrværkeri af, og så kan vi snakke om tingene, og så kan man sætte en begrænsning på det.
Jeg synes, det er ærgerligt, at tendensen er, at man skal have loven i hånden og sige: Jeg ringer til politiet, hvis du ikke holder op, for det, du gør, er ulovligt.
Så det handler også om noget kulturelt, når man indfører sådan nogle forbud, som betyder, at det ikke er gennem samtalen, men altid med loven i hånden, at man kommer og kræver sin ret.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-23:
Nu mener jeg jo ikke, at folk skal varetægtsfængsles, hvis de fyrer fyrværkeri af –
det lægger lovforslaget jo ikke op til.
Men jeg mener faktisk ikke, at nogen mennesker har ret til at genere ganske mange andre mennesker i frihedens navn, og derfor mener jeg også, at det skal sanktioneres, hvis man gør det.
Så mener jeg også, at der skal være en lovhjemmel til det, og det er det, som tilvejebringes her.
Så tror jeg, at jeg sådan til almindelig beroligelse må sige til hr. Jan E. Jørgensen, at ungdommen nu om dage altså er langt klogere, og at det er meget sjovere at være ung i dag, så der er ingen grund til at rende rundt på stierne om aftenen og fyre det der af.
Orla Hav (S), 2014-01-23:
Nu kunne jeg jo godt komme med en billig bemærkning om, at det da kunne have været ønskeligt, at dem, der i sin tid indførte loven, også havde været optaget af det problem dengang, men det skal jeg selvfølgelig afholde mig fra.
Så det er jo ikke et spørgsmål, som er afsluttet på nuværende tidspunkt, det er et spørgsmål, som vi får lejlighed til at diskutere efterfølgende.
Må jeg så ikke have lov at sige, når hr. Dennis Flydtkjær svinger sig op til at snakke meget om retssikkerhed, at jeg er meget tilhænger af et samfund, hvor retssikkerheden er i højsædet, men jeg har primært i hovedet, at det gælder for de mennesker, der er i det.
Jeg skal ikke underkende, at der også skal være ret og rimelighed, når det gælder omgang med vores dyr.
Bestemt skal der det, men vores retsvæsen er altså indrettet for os mennesker.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-01-23:
Det her er sagt med den dybeste respekt for erhvervsministeren: Jeg tror sådan set ikke, at vi to har været så frygtelig forskellige, dengang vi var 16-17 år, og jeg vil bede ministeren om at søge tilbage i sin ungdoms erindringer, til sig selv, og så forestille sig, at han havde hørt den tale, som ministeren lige har holdt.
Altså, der vil blive fyret fyrværkeri af, og der vil også være knægte, som, når de lige har fået en ny stor flot fyrværkeripakke, så i bar iver lige skal prøve at fyre lidt af det af.
Det er altså sådanne knægte, som man nu vil kriminalisere; hvis en emsig nabo ringer, fordi puddelhunden er blevet forstyrret og skal have beroligende medicin, så er det altså sådan en knægt, som politiet fremover skal ud til, og hvor man skal have bekymringssamtaler med de sociale myndigheder, og hvad ved jeg.
Er det her ærlig talt
ikke at drive den lidt for vidt?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-23:
Det her lovforslag handler jo om lukning af et skattehul for at undgå en omgåelse af udbyttebeskatningen.
Formålet med lovforslaget er jo så at sikre, at skattepligtige udbytter ikke konverteres til skattefrie kontante udligningssummer, og det vil man så lave nogle værnsregler for at undgå.
Jeg vil sige, at når det handler om lukning af skattehuller, så støtter Dansk Folkeparti som regel.
Det skal være noget, man politisk tager initiativ til at ændre, hvis man synes, at der er behov for det.
Det skal altså ikke være nogle ting, der udhules via skattehuller.
Så Dansk Folkeparti støtter forslaget, men vil også sige, at det måske kunne være en god idé, at vi i udvalgsarbejdet fik en teknisk gennemgang med skatteministeren og Skatteministeriet, for der er nogle høringssvar, der siger, at den her værnsregel, der er blevet sat op, rammer for bredt.
Det kunne måske være en idé, at vi fik en teknisk gennemgang for at se, om det nu er det, der er tilfældet.
Men Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig, at skattehuller lukkes.
Erling Bonnesen (V), 2014-01-23:
Tak for det.
Formålet med hundeloven, som blev vedtaget i 2010, var at sikre, at folk kunne føle sig trygge og sikre, når de færdedes i det offentlige rum, og det er fortsat vigtigt for os.
Der skal i befolkningen ikke være frygt for at blive angrebet af hunde på offentlige veje og gader.
Hundelovens forbudsliste har været meget omdiskuteret.
Hvis man kigger på fakta, kan man se, at det ser ud til, at den fortsat har sin berettigelse.
Ud af disse sager omhandler 66 sager hunde af de racer, der figurerer på forbudslisten.
Befolkningen støtter også fortsat op om, at nogle hunderacer bør være forbudt.
Ifølge evalueringen er mellem 55-64 pct. af både hundeejere og ikkehundeejere enige i, at visse racer fortsat bør være forbudt.
Det vil fortsat være den enkelte hundeejers ansvar i tvivlstilfælde at kunne bevise, at der ikke er tale om en forbudshund.
Den såkaldte observationsliste må anses for at have udspillet sin rolle og afskaffes, og lovforslaget præciserer også reglerne om skambid.
Det mener vi er positivt, for det er vigtigt, at hundeejere ikke skal frygte, at deres hund bliver aflivet på en urimelig baggrund.
Derfor skal der være klare regler for og definitioner af skambid, så vi ikke risikerer, at forholdsvis harmløse episoder bliver kategoriseret som skambid.
Samtidig får man mulighed for at kræve en hundesagkyndig inddraget til at vurdere den enkelte situation, inden politiet træffer sin afgørelse.
Lovforslaget indebærer desuden, at regler om omstrejfende hunde i loven om mark- og vejfred flyttes til hundeloven.
Det understreges i lovforslaget, at man i stedet skal kunne sanktionere hundeejere, der ikke har styr på deres hund, f.eks. med bøder.
Der lægges dog op til, at det kun kan ske i særlige tilfælde, altså hvis hunden er aggressiv, skader ejendom, f.eks. husdyr, eller trænger ind i huset.
Det betyder reelt, at man som grundejer står magtesløs over for en hund, der bliver ved med at strejfe rundt på ens grund og eventuelt skambider råvildt, hvis hunden ikke kan indfanges.
Vi mener, at det er vigtigt, at man som grundejer har mulighed for at gribe ind, når en hund gentagne gange strejfer omkring og forstyrrer på ens grund, også når hunden ikke kan indfanges, f.eks. i form af en bøde til hundeejeren, ved påbud eller på andre måder.
Og hvad med gentagelsestilfælde?
Så det er vigtigt at få understreget, at vi skal have sikret, at strejfende hunde kan stoppes.
Det ønsker vi at få set nærmere på i forbindelse med udvalgsbehandlingen, så vi forhåbentlig kan få det her løst.
Venstre kan støtte de øvrige dele af forslaget med det forbehold, at problemstillingerne om omstrejfende hunde bliver belyst i udvalgsbehandlingen og – underforstået – selvfølgelig bliver løst.
Vi vil tage endelig stilling til lovforslaget i forbindelse med anden- og tredjebehandlingen af det.
Orla Hav (S), 2014-01-23:
Hr. Per Clausen har jo ret i, at ved den høring, vi holdt, var der en repræsentant, jeg tror, det var fra Københavns Universitet, der fremlagde en evaluering.
Vi har ikke haft lejlighed til at diskutere selve evalueringen efterfølgende, men jeg må sige, at jeg sad med en lidt flad fornemmelse, for det var et meget tyndt grundlag, den undersøgelse var blevet lavet på.
Og det var mit indtryk – mit indtryk, vedkender jeg – at den pågældende betonede meget der, hvor der var belæg for at sige, at man her havde haft de og de erfaringer, når det sådan pegede i den retning, som jeg synes var tendensen i den undersøgelse.
Og derfor var jeg en smule skeptisk over for den – mest på grund af det tynde grundlag, på grund af den korte virkningstid og de få eksempler, der indgik i den.
Til det der med hunderacer skal jeg bare sige, at det har gjort et stort indtryk på mig at få en orientering om, hvilke hunderacer der står på listen.
Der står, at en hunderace – den hedder vistnok en afghansk hyrdehund – er opdrættet til at tage kampen op i vildsomme områder, hvor der færdes bjørne og ulve, altså dyr af de størrelser.
Sådan en ville jeg nødig have løs i et tæt bebygget område med en ikke helt ansvarlig hundeejer.
Per Clausen (EL), 2014-01-23:
I 2010 var Socialdemokraterne skeptiske over for at indføre et forbud mod bestemte hunderacer.
Nu har dette forbud så eksisteret i 3 år, og vi har en evaluering, hvoraf det fremgår, at man ikke kan se nogen resultater i forhold til mængden af mennesker, der er blevet bidt af hunde, skambidt af hunde.
Så siger hr. Orla Hav, at erfaringerne har overbevist ham og Socialdemokraterne om, at det er en god idé med et forbud mod bestemte hunderacer.
Altså, hvad er det for nogen erfaringer?
Det er i hvert fald ikke noget, der kan læses ud af den evaluering, som jo burde danne udgangspunkt for det her lovforslag.
Orla Hav (S), 2014-01-23:
Jeg tror ikke, jeg kan argumentere for, at der i lovforslaget er en række stramninger; det mener jeg faktisk ikke er tilfældet.
Jeg mener, det er en imødekommelse af den kritik, der har været af loven: at skambidsparagraffen er udformet så ufleksibelt, som den er.
Jeg synes, det er klogt, at man får lempet på det og får givet mulighed for at få sagkundskab ind over.
Så der ligger for mig at se ikke voldsomme stramninger i det.
Det kan være svært at argumentere ud fra listens virkninger.
Altså, jeg kan bare konstatere, at vi kan se, at det er én bestemt hunderace, som er et alvorligt problem, og som fylder rigtig meget i den statistik, som vi har haft lejlighed til at kigge på.
Men der er en række andre hunde, som er vurderet potentielt risikobetonede, og de bliver så på listen.
Dem har vi endnu ikke set optræde som aggressive hunde, og om det er en virkning af listen, eller om det er en virkning af den almene debat, vi har haft i samfundet, om den tryghedsfaktor, som vi også gerne vil have fremmet, skal jeg ikke kunne sige.