runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Mig bekendt handler den her forespørgsel om forholdet mellem den offentlige og den private sektor i en økonomisk-politisk forstand.
Det er ikke, fordi jeg har noget imod at diskutere folkeskolepolitik med hr. Martin Henriksen, hvis f.eks. spørgsmålet havde vedrørt: Kan vi rekruttere tilstrækkeligt med lærere?
Hvordan sikrer vi, at også skolen er en attraktiv arbejdsplads, og at der er ressourcer til den?
Så kunne jeg have syntes, det var inden for rammen af den her forespørgsel.
Men det spørgsmål, hr. Martin Henriksen stiller, er et generelt spørgsmål.
Det havde været relevant, hvad vi vel egentlig også ventede under finanslovdebatten, i en folkeskoleforespørgselsdebat, det er relevant i en åbningsdebat, og jeg forstår sådan set ikke, at hr. Martin Henriksen ikke vil anerkende, hvad den her forespørgselsdebat handler om.
Jeg prøver at lægge snittet her, jeg mener en vis afgrænsning af debatten sådan set ville være rimelig.
Martin Henriksen (DF), 2007-01-25:
Det har der også været lidt tvivl omkring.
Men jeg vil sådan set bare afslutte med at sige, at jeg har noteret mig, at Venstres Ungdom har udlovet en dusør på 1.000 kr., hvis der var en socialdemokrat, der kunne finde fru Helle Thorning-Schmidt, og den vil jeg da meget gerne forhøje.
Nu er det jo snart lønningsdag, og så vil jeg godt sige, at der er 2.000 kr. til den socialdemokrat – måske hr. Jan Petersen – som kan få fru Helle Thorning-Schmidt ned i Folketingssalen på den her dag, og så kan jeg måske stille hende et spørgsmål om skolepolitik, når nu hr. Jan Petersen ikke ser sig i stand til at svare på det.
Jan Petersen (S), 2007-01-25:
Jeg ved godt, at statsministeren i sin besvarelse en enkelt gang nævnte skattestoppet.
Forespørgslen og spørgsmålene fra især Venstres gruppe, som jo har domineret, har ikke handlet ret meget om forespørgslen.
De har handlet om økonomisk politik, næsten som en gentagelse af finanslovdebatten, og så har de handlet om skattestoppet.
Det er ikke meget opmærksomhed, man retter på alle de udfordringer, der ligger i at skaffe øget arbejdskraft, og alt det, der f.eks. peges på i vores forslag til vedtagelse.
Der er ikke meget af det, som har interesseret Venstres folketingsgruppe.
Det er måske meget typisk for, hvor seriøst man egentlig tager den her debat.
At ændre på selve skattestoppet kræver, at der er et flertal for det her i Folketinget.
Det er jo en beslutning, der skal træffes.
Og der er det, jeg siger, at det er der ikke flertal for.
Vi vil så arbejde for, at der bliver flertal for en skattereform, der er forberedt på et bredt grundlag og kan vedtages på et bredt grundlag.
Det er udgangspunktet for det samarbejde, der skal være med alle Folketingets partier og selvfølgelig også med de partier, der vil være med til at bære sådan en regering frem.
Jeg ved ikke, om man gør sådan hos Venstre og Konservative.
Der har jeg sådan set også oplevet, at man indimellem har visse drøftelser, og hvert eneste år må man jo adskillige gange drøfte med sit parlamentariske grundlag, hvordan man skal håndtere forskellige politiske spørgsmål.
Så jeg synes sådan set ikke, det er helt rimeligt at bede mig om en så detaljeret plan for alle ting, der vil kunne ske i en kommende valgperiode.
Ole Stavad (S), 2007-01-25:
Jeg synes, det er lidt bekymrende med den meget korte horisont, som hr. Peter Skaarup har.
Vi ved ikke, hvornår valget kommer, men det er da i hvert fald med største sandsynlighed i løbet af 2008.
Det vil sige, at det, hr. Peter Skaarup siger, er, at lige her og nu vælger man ikke skattelettelser, men hvis vi bare kigger en lillebitte smule ud i fremtiden – og den her diskussion, vi har i dag, handler jo om at kigge lidt længere ud i fremtiden – så kan man sagtens forestille sig, at Dansk Folkeparti er parat til at give skattelettelser, hvad enten det er til de store banker eller an dre, frem for at afsætte penge, så vi kan undgå det, som jeg refererede tidligere.
I eksempelvis den region, jeg tilhører, har man fået lov til at låne til driften af sygehusene, imod at man lover, at man så laver en ny struktur, hvor man lukker nogle af de mindre sygehuse.
Man kan godt forestille sig, at Dansk Folkeparti vil støtte en sådan politik fra regeringen i stedet for at sikre, at der er økonomi til velfærd.
For det der med at snakke om velfærd er jo noget tom snak, hvis ikke man også er parat til at tage konsekvenserne for at sikre økonomien.
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Jeg tror ikke, hr. Ole Stavad lyttede godt nok efter mit svar, så jeg vil godt skære det ud i pap.
Vi ser ikke i forhold til den økonomiske politik herhjemme noget formål i at bede om skattelettelser i den her valgperiode.
Vi har netop nogle af de samme holdninger, som jeg egentlig synes jeg kan høre hr. Ole Stavad har: at vi skal sørge godt for vores svagest stillede, og det gælder også nogle af dem i udkantsområderne, som skal på hospitalet eller skal hen på skadestuen hurtigst muligt.
Der er nogle ting dér, vi skal være meget opmærksomme på og mere opmærksomme på, end vi skal være opmærksomme på skattelettelser.
Men jeg vil da ikke afvise, at der engang i fremtiden kan være fornuft i skattelettelser, og der kan man jo sige, at skattelettelser jo ikke nødvendigvis altid er noget, der koster penge, det kan i virkeligheden godt være noget, der sætter ekstra gang i hjulene og muligvis på et tidspunkt, som gør, at samfundet som helhed får gavn af det og i den sidste ende dermed jo altså også velfærdsstaten.
John Dyrby (S), 2007-01-25:
Jeg kunne godt tænke mig at følge lidt op på spørgsmålet fra hr. Ole Stavad, for jeg forstår, at uanset hvad regeringen måtte sige om det økonomiske råderum, har Dansk Folkeparti sagt, at skattelettelser ikke kommer på tale i den her valgperiode.
Og det gælder skattelettelser over hele linjen, om det så er til erhvervslivet, landbruget eller indkomstskattelettelser.
Så vil jeg godt tage lidt fat i noget, som hr. Peter Skaarup sagde i sin ordførertale, nemlig at Dansk Folkeparti gerne vil gå endnu videre med at forbedre vilkårene for de offentligt ansatte og udbygge den danske velfærdsmodel.
Det må jo i virkeligheden betyde, at Dansk Folkeparti synes, at den linje, der er lagt af den nuværende regering, i virkeligheden ikke har været god nok og godt kunne være bedre, man kunne godt udbygge det danske velfærdssamfund.
Kunne hr. Peter Skaarup ikke have den godhed lige at uddybe den kommentar?
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Vi påtager os ikke herinde ansvaret for, at kommuner ikke bærer sig fornuftigt ad i forskellige situationer.
Det, vi påtager os ansvaret for, er i forhold til f.eks. finansloven at fremsætte rimelige, velbegrundede krav til forbedringer over for de svagest stillede i samfundet, og der har vi på hver eneste finanslov fået afsat store beløb – jeg tror godt, finansministeren vil skrive under på, at det er meget store beløb – til forbedringer for de svagest stillede.
Så der er grund til at støtte i stedet for at modarbejde den kamp for forbedringer til de svagest stillede, og jeg opfatter hr. Jens Peter Vernersen med sin meget negative facon som værende modstander af forbedringer.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-25:
Man kan jo ikke sige, at det er kommunernes skyld, når man giver dem så lidt, at de ikke kan gøre andet, og det synes jeg egentlig man skulle påtage sig ansvaret for i stedet for at sige, at det bare er kommunernes skyld.
Når man herindefra slipper så få penge løs, skal det jo give det problem.
Tag dog bare og erkend det.
Hvis ikke man vil gøre det, er det jo ansvarsforflygtigelse.
Det er jo præcis den samme ansvarsforflygtigelse, der var i forhold til hele kødskandalen, hvor man jo først efter flere år erkendte, at man havde ansvaret for, at der var skåret ned.
Det var præcis det samme, man så der, og så får man disse mange skandaler.
Det er da helt og fuldt lige så meget Dansk Folkepartis skyld, som det er regeringens skyld.
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Men tænk på, hvor store udgifter det danske samfund har der i forhold til nogle, som ikke gør et stykke arbejde, ikke lægger ind i samfundet, men kun tager ud og er på offentlig forsørgelse.
Det engagement er der ikke i de her socialdemokratiske kommuner, der klager deres nød.
Vil hr. Jens Peter Vernersen ikke gå hjem og regne på, hvor store indtægter der vil ligge for kommunerne i at udføre det her stykke arbejde?
Så må jeg igen sige: Kommunerne bærer sig ikke alle sammen fornuftigt ad.
Det er vores opgave at lægge nogle rammer, men vi kan jo altså ikke garantere, at en kommune ikke tager fejlagtige beslutninger.
Der har vi hver især lokale folk, der prøver på at arbejde med det her, og det har Dansk Folkeparti også; vi har gode folk lokalt, der faktisk får mange fornuftige ting ind til gavn for de svagest stillede.
Ole Sohn (SF), 2007-01-25:
Jeg vil gerne sige til fru Pia Christmas-Møller, at det sådan set er gået op for mig, at De Konservative ønsker at lette skatten, topskatten, for de mest velstillede i samfundet.
Det tror jeg står tindrende klart for alle i Folketinget – og sådan set også ude i befolkningen.
Jeg var bare lidt mere bekymret over den økonomiske robusthed i Det Konservative Folkepartis politik, og derfor spørger jeg lige en gang til om den engangsindtægt, som er kommet fra det ekstraordinære overskud, staten har fået som følge af de høje oliepriser, og som fru Pia Christmas-Møllers kollega, finansordføreren, mener man kan bruge til en varig skattelettelse i topskatten: Er det en økonomisk politik, som fru Pia Christmas-Møller finder økonomisk forsvarlig?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-25:
Nu er det jo sådan, at man ikke så godt kan bruge penge to gange.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-01-25:
Jeg vil godt spørge, om hr. Peter Skaarup ikke fuldt og helt sammen med regeringen påtager sig ansvaret for de problemer, der har været ude i kommunerne, og som jo har betydet, at man f.eks. på plejehjem har måttet skære ned i personalet, ja, nogle steder endda i sådan en grad, at man har fjernet nattevagten – det sted i øvrigt med en socialudvalgsformand fra Dansk Folkeparti som spydspids.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Jamen det er et både-og og ikke et enten-eller.
Jeg ved godt, det er meget svært for Enhedslisten at forstå, at vi satser på en vækststrategi, og derfor mener vi, at det er af meget stor betydning, at det kan betale sig at yde en ekstra indsats, tage en chance, løbe en risiko.
Det er af betydning, for at vi kan udvide vores vækstpotentiale.
Når det er sagt, er det lige så væsentligt, at vi hele tiden sørger for, at vores velfærdstilbud i den offentlige sektor har en kvalitet og et omfang, som matcher det, man berettiget kan kræve af et velfærdssamfund.
Så det er to sider af samme sag, og de er hinandens forudsætninger.
Det er en kendsgerning, og det kan man ikke tale sig ud af.
Det er den ene.
Den andet er, at jeg ikke har sagt, at vi har et kæmpe råderum til at gøre hvad som helst.
Jeg har sagt, at skattelettelser for os er et instrument, der skal øge vores samfunds velfærdsmuligheder.
Det er ikke så meget et mål i sig selv, det er et instrument.
Det skal selvfølgelig bruges og doseres på rette tid og sted og i rette omfang.
Sådan må det være.
Vi har den principielle holdning, at det skal kunne betale sig at arbejde, det skal kunne betale sig at yde en ekstra indsats.
Men vi er også fuldt bevidste om, at den meget gode økonomiske udvikling, vi har i øjeblikket, indebærer, at man skal være årvågen, sådan at vi ikke får en overophedning.
Det indebærer igen, at der hverken er plads til en massiv forøgelse af den offentlige aktivitet eller en massiv forøgelse af den private forbrugsandel.
Det er også kendsgerninger.
Ole Stavad (S), 2007-01-25:
Jeg vil godt fortsætte lidt i forlængelse af det, hr. Jørgen Arbo-Bæhr spurgte den konservative ordfører om.
Er det ikke rigtigt forstået, at inden for de rammer, der nu er for muligheden for at løsne økonomien, er der et massivt krav/ønske fra Det Konservative Folkeparti om, at man først prioriterer at give skattelettelser frem for at løse en række af de velfærdsproblemer, som vi jo kan se ud over landet, og som også vore kommunalpolitikere – jeg vil næsten tro også konservative kommunalpolitikere en gang imellem – påpeger over for fru Pia Christmas-Møller og Den Konservative Folketingsgruppe?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Jeg er altså også nødt til at gentage over for hr. Ole Stavad, at det er et både-og.
Jeg ved godt, Socialdemokratiet i den grad er optaget af spin og taktiske overvejelser om at prøve at bilde vælgerne ind, at velfærd står som en modsætning til skattelettelser og vice versa.
Det er ikke sandheden set med vore øjne.
Sandheden set med vore øjne er, at det er et både-og, og det dokumenteres jo af: punkt 1, at vi har øget investeringerne i den offentlige velfærd år for år og også i år, og det gælder også de kommunale budgetter, det er en kendsgerning, og punkt 2, at vi også har gennemført skattelettelser.
Skatten på den sidst tjente krone er blevet lettet for alle ganske almindelige indkomstfamilier.
Vi vil gerne fortsætte ad det meget gunstige spor, hvor det er et både-og, og hvor vi stadig væk øger menneskers incitament til at yde en ekstra indsats, samtidig med vi dermed øger samfundskagen, som vi kan dele ud af, og dermed sørger for, at vi får mere velfærd og dermed også får mulighed for at øge indsatsen på sygehusene, øge indsatsen på plejehjem, øge indsatsen på skolerne og universiteterne og i forskningen.
Det er alle sammen ting, som Det Konservative Folkeparti vedholdende har kæmpet hårdt for, og som også afspejles i de finanslovaftaler, vi har været en del af gennem de sidste 5 år, og som også afspejles i de aftaler med kommunerne, vi har været bag.
Ole Stavad (S), 2007-01-25:
Men fru Pia Christmas-Møller bliver jo også nødt til, på samme måde som os andre, at træffe nogle valg og foretage nogle prioriteringer.
Og så har hr. Jørgen Arbo-Bæhr vel ret i, at vi bliver nødt til at forholde os til, at en krone normalt kun kan bruges en gang.
Derfor er det også et konservativt valg, om man vælger skattelettelser frem for velfærdsinvesteringer.
Er det ikke rigtigt forstået, at hver gang Det Konservative Folkeparti står over for det dilemma, har man meget, meget massivt også internt i regeringen forlangt skattelettelser?
Det, der i hvert fald har været billedet og indtrykket hos os andre, og jeg tror også det meste af den danske befolkning – og jeg tror ikke engang, Det Konservative Folkeparti har været kede af det – har været, at hvis der er nogen, der står og forlanger skattelettelser, og meget gerne til dem, der har de højeste indkomster, så er det Det Konservative Folkeparti.
Hvis man bruger pengene der,
vil jeg spørge fru Pia Christmas-Møller, er det så ikke en del af virkeligheden, man må forholde sig til, og så kan man da ikke også bruge de samme penge på velfærd?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Jeg ved ikke, hvordan jeg skal forklare det, så hr. Ole Stavad er helt med på, hvad det er, der er den konservative politik.
Vi vil gerne gøre det interessant også økonomisk, at mennesker yder en ekstra indsats.
I øjeblikket præmierer vi for mange for at prioritere fritid og det ikke at arbejde.
Det skal vi have lavet om på i en situation, hvor vi både i den grad mangler varme hænder og arbejdsudbuddet skal øges.
Det er en kæmpe udfordring, vi står over for.
Derfor har vi brug for, at flere har en interesse i at yde mere, og at vi får flere af de arbejdsløse med anden etnisk baggrund ind på arbejdsmarkedet.
Hvis vi bare får løst den opgave, kan vi måske skaffe omkring 50.000 ekstra fuldtidsstillinger ad den vej.
Man kan altså ikke forholde sig til det her som et eksistentielt enteneller-valg; det er et både-og, og hr. Ole Stavad ved det jo godt.
Det er bl.a. også derfor, at hr. Ole Stavads parti har accepteret skattestoppet, ganske vist nødtvungent, men man har indset, at vi ikke bare kan blive ved med at dreje skatteskruen i opadgående retning, for så ødelægger vi stille og roligt, men metodisk grundlaget for vores velfærdssamfund.
Der skal være overskud i virksomhederne, det skal kunne betale sig at yde en indsats i den private sektor, for det er derigennem vi får pengene til den offentlige sektor.
Ole Sohn (SF), 2007-01-25:
Jeg synes, det er interessant at følge med i de forskellige opfattelser, der er blandt regeringspartierne.
Det kan jo godt lade sig gøre, kan man forstå.
Det, jeg vil spørge om, er sådan mere om, hvordan vi nu skal snakke velfærd, og hvordan vi skaffer de her 200.000 nye ansatte i den offentlige sektor til afløsning af dem, der forlader den.
Der synes jeg, det er en interessant vinkel, vi hører fra fru Pia Christmas-Møllers kollega, finansordføreren, som har meddelt, at den engangsindtægt, der nu kommer i det ekstraordinære overskud, vi har fået i år, skal bruges på skattelettelser.
Er det en økonomisk opfattelse, som fru Pia Christmas-Møller mener er økonomisk forsvarlig: at bruge en engangsindtægt til en varig skattelettelse?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-01-25:
Ja, nu er vi jo heldigvis i den heldige og lykkelige situation, at der er mange Venstreborgmestre rundtom i landet, og de Venstreborgmestre deler også den opfattelse, at man ikke bare kan sige, at penge er lig kvalitet.
Det er den socialdemokratiske højborg her i København, hvor Ritt Bjerregaard troner, jo et godt eksempel på, for man har den højeste udgift pr. ældre, men samtidig formår man ikke at levere en fuldstændig og tidssvarende ældrepleje, og der er også eksempler på, at ting går galt.
Det er jo sådan set bare et bevis på alt det, jeg har stået og sagt.
Derudover vil jeg sådan set
bare sige til hr. Jens Peter Vernersen, men måske også til referatet, at den her regering jo netop har gjort noget for de ældre.
Vi har netop taget en lang række initiativer på det sociale område i forhold til ældrechecken – ja, vi har sågar bevilget adskillige milliarder mere, end der blev bevilget, da vi kom til, netop for at sikre, at vi gør en særlig indsats for også at give vores ældre medborgere en god afslutning på tilværelsen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-01-25:
Det lyder jo besnærende, men så kunne jeg egentlig godt tænke mig – med det her fantastiske råderum, som De Konservative i alt fald ser – at vide: Hvorfor er det så sådan, at det i dag for regeringen er nødvendigt at give kommunerne så snævre økonomiske rammer, at de ikke er i stand til at opfylde det løfte, som regeringen selv har givet om øget velfærd?
Hvorfor er det sådan, at velfærden i kommunerne, plejehjemmene, hjemmehjælpen, daginstitutionerne hal ter så meget bagefter, hvis De Konservative mener, at der sagtens er råd til at øge velfærden?
John Dyrby (S), 2007-01-25:
Tak for svaret – tror jeg nok.
Det indeholdt nemlig den oplysning, at 200 mio. kr. er det, der skal til for at få kvalitetsforbedringer i den offentlige sektor, og det vil jeg godt sige er et meget, meget beskedent ambitionsniveau.
Men jeg vil godt tilbage til det med skattelettelser.
Er det rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti i den her valgperiode ikke under nogen som helst omstændigheder vil gå med til flere skattelettelser i Folketingssalen – ja eller nej?
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Med hensyn til skattelettelser synes jeg, jeg har svaret, at vi ikke ser noget behov for skattelettel ser i den her periode.
Med hensyn til kvalitetsforbedringer tror jeg ikke, hr. John Dyrby har fulgt så godt med.
De 200 mio. kr., som jeg nævnte, er til forbedringer til plejesektoren, hvor man kan byde ind på gode projekter og søge om pengene.
Derudover har vi jo også sat et beløb af til kvalitetsreformen, og vi har også i tankerne, når vi skal diskutere kvalitetsreformen, at se på, om det er midler nok.
Det er for at sige, at det her jo er det muliges kunst.
Vi kæmper en kamp for at få de her ting igennem, og der synes jeg, at Socialdemokraterne, hvilket vi også har været lidt inde på tidligere, har store problemer, fordi man har meldt sig ud; man hænger i køjen og vil ingenting.
Mette Frederiksen (S), 2007-01-25:
For nogle vil det sikkert være en meget abstrakt diskussion, for andre er det desværre en meget konkret diskussion.
Sagen er jo den, at vi i de her år oplever en historisk lav vækst i den offentlige økonomi, især hvad angår kommunerne.
Et område, som jeg beskæftiger mig meget med, er de udsatte børn og unge, dvs. børn, der er anbragt uden for hjemmet, børn, der er svært handicappede, og børn, der har meget særlige sociale behov.
Alene på det område bliver der nu sparet i lidt under 0,5 mia. kr., uden at der er tilbud, der fjernes.
Det vil sige, at over det meste af landet bliver tilbuddene til de mest udsatte børn og unge konsekvent forringet, og årsagen er ene og alene, at kommunerne ikke har den økonomi, der skal til.
Derfor skal mit spørgsmål til hr. Peter Skaarup sådan set lyde ret enkelt: Hvad er det for tilkendegivelser, de børn og deres familier kan forvente fra Dansk Folkeparti, hvad angår den kommunale økonomi?
For vi har ikke hørt noget endnu.
Peter Skaarup (DF), 2007-01-25:
Vi havde jo bl.a. forleden dag en høring i fællesskab mellem Socialudvalget og Retsudvalget, hvor der kommer ting ind, som tyder på, at der er nogle problemer på nogle af de områder, som fru Mette Frederiksen nævner, ude i kommunerne.
Men der må jeg så sige, at det jo er kommunerne, der har administrationen af de her ting.
Som jeg tidligere var inde på vedrørende indvandrerområdet, er det vigtigt, hvad vi gennemfører på Christiansborg, men hvis ikke man følger de gode intentioner op ude i kommunerne, er der et problem.
Det er klart, at det er en opgave for Dansk Folkeparti, men også for andre partier at følge med i, hvordan kommunerne udmønter det, vi vedtager herinde.
For vi har jo ikke vedtaget – det har hverken fru Mette Frederiksen eller nogen i Dansk Folkeparti – at der skal skæres ned.
Det har ikke været holdningen.
Men det er der desværre bl.a. nogle socialdemokratiske kommuner – der er mange socialdemokratiske borgmestre, som blev valgt her ved sidste kommunalvalg – der ikke har forstået.
Så der er en indsats, vi skal gøre, og som vi skal gøre i fællesskab.
Mette Frederiksen (S), 2007-01-25:
Jeg tror, jeg skal starte med at rette en ting.
Hr. Peter Skaarup siger, at Dansk Folkeparti ikke har stemt for besparelser ude i kommunerne.
Det er jo ganske enkelt ikke rigtigt.
For de besparelser, vi ser rundtomkring i landets kommuner i forhold til de udsatte børn og unge, er jo en direkte konsekvens af den økonomiske politik, Dansk Folkeparti og regeringen fører.
Derimod har vi undladt at stemme ja til de forringelser, som vi kunne se ville være konsekvensen af en for ringe økonomi til kommunerne.
Så det er ganske enkelt ikke korrekt, når Dansk Folkepartis ordfører i dag siger: Vi har ikke stemt for de forringelser.
Jo, hr. Peter Skaarup, det har Dansk Folkeparti.
For når man på den ene side som parti siger, at man er tilhænger af en historisk lav vækst i kommunerne, så betyder det faktisk på den anden side, at der er nogle af de mennesker, som hr. Peter Skaarup har omtalt i dag, der får en ringere hverdag.
Det er derfor, diskussionen omkring den offentlige vækst er interessant.
Hvis ikke man vil sikre, at kommunerne har en tilstrækkelig god økonomi, er der børn og unge, der har et alt for ringe liv i Danmark.
Det er konsekvensen af Dansk Folkepartis politik.
Per Clausen (EL), 2007-01-25:
Det, vi vel så kan konkludere på det, hr. Peter Skaarup siger, er, at man fastholder sin støtte til et skattestop, som man godt ved er til størst fordel for de mest velhavende danskere.
Den næste gruppe, der står for tur, når der skal gives skattelettelser, er erhvervslivet, hvorimod hr. Peter Skaarup er helt sikker på, at han ikke vil være med til at lave skattereformer, som indebærer, at de lavtlønnede får en skattelettelse.
Jeg synes ærlig talt, der tegner sig et lidt grumset billede af hr. Peter Skaarups og Dansk Folkepartis sociale forståelse.