Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-15:
Det Konservative Folkeparti har fremsat forslag om en bevarelse og udvidelse af boligjobordningen.
Vi har lige behandlet et forslag fra Venstre om at bevare boligjobordningen, og jeg har redegjort for, hvorfor regeringen ikke kan støtte et sådant forslag.
Af de samme grunde kan vi heller ikke støtte nærværende forslag.
Jeg vil gerne understrege endnu en gang, at regeringen fører en ansvarlig økonomisk politik, hvor vi prioriterer de initiativer, der giver den største effekt, og hvor alle initiativer i øvrigt er fuldt finansierede.
Det opfylder Det Konservative Folkepartis beslutningsforslag overhovedet ikke.
Regeringen må konstatere, at De Konservative ikke kan anvise den fornødne konkrete finansiering til hverken videreførelse eller udvidelse af ordningen.
Konservative anfører godt nok, at en bevarelse og udvidelse af boligjobordningen kan finansieres af øgede skatte- og momsindbetalinger som følge af, at sort arbejde gøres hvidt og det offentlige forbrug gøres lavere.
Der anvises imidlertid ikke en eneste konkret krone til at finansiere de 1,75 mia. kr. årligt, som det kræver bare at bevare den nuværende ordning.
På den baggrund er det jo direkte økonomisk uansvarligt at foreslå en udvidet ordning med et maksimalt tilskud, der er cirka otte gange så stort som det, man kan få i 2012 med den gældende ordning.
Som nævnt under behandlingen af det foregående beslutningsforslag er regeringen ikke uenig i vigtigheden af at skabe vækst og nye job.
Regeringen arbejder som nævnt også hårdt for at bekæmpe sort arbejde.
Vi må bare igen konstatere, at det er nødvendigt at prioritere, og at andre initiativer efter vores vurdering har større effekt end en opretholdelse af boligjobordningen.
Jeg vil ikke gentage mig selv her, men blot henvise til mine bemærkninger under behandlingen af det foregående beslutningsforslag om regeringens skattereform og initiativer mod sort arbejde og om, hvorfor boligjobordningen er en meget, meget dyr måde at skabe nye job på.
Konservative henviser i sin begrundelse for beslutningsforslaget til erfaringerne fra Sverige, hvor man i nogle år har haft nogle tilskudsordninger til privates husholdningsydelser kaldet ROT- og RUT-avdrag.
Disse ordninger, som omfatter henholdsvis håndværksydelser og hjemmeserviceydelser, har angiveligt været inspirationen til forslaget om at forhøje tilskuddet i boligjobordningen til maksimalt 40.000 kr. årligt pr. person og tilskudsprocenten af lønudgiften til 50 pct.
Forslaget er egentlig ikke overraskende.
De svenske ordninger fremhæves ofte, bl.a. af byggebranchen, som løsningen på alle problemer, herunder sort arbejde og arbejdsløshed. Som regeringen ser det, indeholder de svenske ordninger imidlertid grundlæggende de samme fordele og ulemper som boligjobordningen, bare i en væsentlig større målestok.
Men at man øger ordningens omfang, får ikke den samlede vurdering af økonomien i boligjobordningen til at falde anderledes ud, tværtimod.
Regeringen ønsker, som jeg nævnte indledningsvis, at føre en ansvarlig økonomisk politik, hvor man prioriterer de initiativer, der giver den største effekt, og hvor alle initiativer er fuldt finansierede.
Regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.