runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Sander (V), 2009-01-21:
Jeg mener afgjort, at en væsentlig forudsætning er, at Aalborg Universitet søger, og at man har et tilstrækkelig stærkt fagligt miljø.
Men når det er sagt, vil jeg igen holde mig inden for lovens rammer og de intentioner, der lå bag den lov, vi lavede i fællesskab, og dermed sige, at det er akkrediteringsinstitutionen, som selvfølgelig træffer afgørelsen.
Og når vi ved, at det er disse færdige medicinere, som skal videreuddanne sig frem mod at skulle kunne klare nogle af de opgaver, som hr. Rasmus Prehn har fokuseret på i dag, så er det, jeg mener, at det ikke ser så ringe ud endda, og tendensen i de kommende år er heldigvis også positiv.
Rasmus Prehn (S), 2009-01-21:
Jamen jeg vil gerne glæde mig over, at det går i den rigtige retning, men jeg vil også gerne sige, at det altså også ville have været helt uhørt, hvis man ikke havde fået rettet op på de problemer, der ligesom har været.
Altså, vi har stor lægemangel i hele Danmark, og vi er særlig hårdt ramt i Nordjylland, så hvis ikke man havde gjort noget for at få uddannet flere læger, havde det været helt, helt galt.
Men når det så er sagt, vil jeg gerne have ministeren til at sende det klare signal, at han ligesom jeg opfatter loven sådan, at hvis Aalborg Universitet ansøger og de fagligt set er fuldt ud parate til at tage en lægeuddannelse, så er der ikke andet, der skal forhindre dem i at få lægeuddannelsen.
Det er simpelt hen sådan, at er man fagligt beredt til det, skal man have uddannelsen.
Ministeren kommer ikke og siger, at der ikke er samfundsmæssigt belæg for det, og at man allerede har en lægeuddannelse i Århus og sådan nogle ting.
Kan jeg få ministerens tilsagn til det?
Det vil jo, tror jeg, være en meget stor lettelse for Aalborg Universitet, at man ved, at man kan sende ansøgningen ind og alene blive vurderet på det faglige og ikke på noget med, at der ligger et konkurrerende universitet i Århus.
Mogens Jensen (S), 2009-01-21:
Jeg vil takke formanden for en pædagogisk fremstilling af spørgsmålet.
Jeg skal sørge for fremover at sætte nogle flere punktummer.
Jeg kommer ikke dagligt på museet, det har jeg heller ikke indtryk af at ministeren gør.
Derfor bliver jeg da nødt til at tage for pålydende, hvad medarbejdere går ud og melder ud.
For jeg tror da ikke, at den her medarbejder har til hensigt at skade museet; jeg tror, den her medarbejder har til hensigt at råbe vagt i gevær, for at museet kan få de forhold, som museet er berettiget til.
Jeg må sige, jeg synes, det er lidt trist, at ministeren sådan siger: Jeg kan slet ikke genkende det her billede.
Så jeg vil spørge ministeren, om det ikke er korrekt, at Nationalmuseet har været udsat for effektiviseringsbesparelser år for år for år siden 2001, og at det for Nationalmuseets vedkommende har betydet mange, mange millioner kroner - at der er nedlagt over 70 årsværk på Nationalmuseet i perioden 2001-2007.
Og er ministeren ikke enig i, at det godt kan have den konsekvens, at der er nogle funktioner, som ikke kan varetages med den kvalitet, som museet altså ønsker, og som jeg måske vil sige publikum også er berettiget til?
Carina Christensen (KF), 2009-01-21:
Det kan godt være, hr. Mogens Jensen synes, det er trist, at jeg ikke kan genkende det billede, der bliver beskrevet i Informations artikel.
Men det ændrer ikke ved, at jeg ikke kan genkende det billede.
Og jeg er ikke enig i det billede eller den situation, der bliver beskrevet i den artikel.
Jeg kan i hvert fald bare sige, at det, der bliver beskrevet, er forkert.
Fakta er, at Nationalmuseets bevillinger ligger og siden 2001 har ligget på omkring 200 mio. kr. årligt, og tal fra museet viser også, at antallet af årsværk har været nogenlunde konstant siden 2003.
Det er rigtigt, at der var en ændring i antallet af årsværk omkring 2002, men det handlede alene om, at der var nogle opgaver, man tidligere havde udført på Nationalmuseet, som blev flyttet et andet sted hen, nemlig ud i en af styrelserne.
Og det er da sund logik, at man, når man fjerner opgaver fra nogen, der plejer at lave opgaverne, og flytter dem et andet sted hen, så flytter årsværkene med.
Torben Hansen (S), 2009-01-21:
I 2008 var der som minimum 32 gange, hvor gylle væltede ud af gylletankene og ud i naturen.
Meget lavt sat var der ca. 8 mio. l gylle, som løb direkte ud i den danske natur.
I marts måned sagde regeringen i en pressemeddelelse, som jeg står med her i hånden, at man nu ville have barrierer ved de her gylletanke.
Det korte af det lange er, at der absolut ingenting er sket, og så sent som her i december trak regeringen kravet om barrierer omkring gylletanke tilbage, således at gyllen, når der sker nogle af de her uheld, stadig væk vil løbe ud i danskernes søer, åer og fjorde.
Var det så ikke bare en gratis omgang, når regeringen løber fra løftet fra marts måned 2008?
Hvorfor løber regeringen fra et tindrende klart løfte, som man afgav i marts 2008, om barrierer om de danske gylletanke, og hvordan kan det være, at man - til stor skade for den danske natur - allerede i december løber fra det løfte?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-01-21:
Jeg ved ikke, om jeg er i stand til at forklare fru Ida Auken helt ned i detaljen, hvor mange initiativer vi har taget, for jeg tror, at uanset hvor mange gange jeg forklarer fru Ida Auken, hvor mange initiativer vi har taget, ønsker fru Ida Auken ikke at registrere de initiativer, der er blevet taget.
Vi indviede den første miljøzone på Frederiksberg og i København den 1. september 2008, og vi kan nu konstatere, at den er en megastor succes.
Det er jo et første skridt, som klart kommer til at betyde, at vi får bedre luft i København.
Den anden ting, som vi jo også har diskuteret, er, at luftforurening giver en lang række udfordringer.
Det er jo ikke nok kun at gøre noget ved biler, og det tror jeg også godt fru Ida Auken ved.
Vi bliver også nødt til at gøre meget mere ved den røg, der kommer fra vores brændeovne, og derfor har vi også lanceret en lang række initiativer, som gør noget i forhold til brændeovnene.
Det er et internationalt problem, som vi også skal levere flere internationale løsninger på, og det kan bl.a. ske ved, at vi arbejder for en yderligere stram regulering i IMO, for der er rigtig, rigtig mange store skibe, der passerer Øresund og også bidrager til luftforureningen her i København.
Ida Auken (SF), 2009-01-21:
Ja, det svar har vi ventet på i 7 år, og det er alt for længe, når der hvert år dør ca. 3.500 danskere som følge af luftforurening.
7 år har vi ventet, og hvorfor skal vi vente mere?
Miljøministeren har nu snart haft halvandet år, og hvorfor skal vi blive ved med at vente?
Vi kender jo tallene.
Tyskland har ikke noget problem, og hvorfor har tyskerne fortjent bedre luft end danskerne?
Hvorfor skal vi importere deres gamle biler?
I 2008 kom der 50.000 tyske biler til Danmark, og næste år risikerer vi op mod 100.000 tyske biler, fordi deres miljøzoner bliver endnu strammere.
Vil miljøministeren forklare mig, hvorfor vi skal overtage et miljøproblem fra Tyskland?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-01-21:
Jeg har ikke tænkt mig at gå ind i en stor diskussion med hensyn til at sammenligne de danske miljøzoner med de tyske, alene af den grund, at jeg ikke i dag fuldstændig ned i detaljen kan redegøre for, hvordan de tyske miljøzoner virker.
Det har vist sig at være en meget stor succes.
De blev indført den 1. september 2008.
Jeg har sagt, at vi bliver nødt til at tage nogle yderligere initiativer i forhold til vores miljøzoner.
Jeg har selv lanceret ideen om, at vi skal stramme de krav, der skal gælde i miljøzonerne, til også at skulle til at omfatte f.eks. varevogne og ældre personbiler.
Men alt det her er noget, som jeg vil vende tilbage med et svar på i løbet af kort tid, når jeg præsenterer en sammenfattende lufthandlingsplan til, hvordan vi overordnet set både på nationalt plan og i forhold til nogle af de udfordringer, vi har i vores byer, vil gøre mere for nogle af de problemstillinger, som vi har diskuteret her i dag, nemlig luftforurening.
I forhold til om jeg har et ansvar, vil jeg sige: Ja, det har jeg, og det er også derfor, jeg leverer løsninger på det.
Jeg er interesseret i at levere gode, holdbare løsninger på, at vi får en bedre luftkvalitet, og det kan jeg så også glæde mig over at vi får, for det går i den rigtige retning.
Ida Auken (SF), 2009-01-21:
Nu fik jeg overhovedet ikke svar på mine spørgsmål.
Jeg stillede meget konkrete spørgsmål.
For det første: Mener miljøministeren, at det er et problem, at Tyskland har strammere miljøzoner end Danmark, så vi får deres gamle biler herop?
For det andet: Føler ministeren et ansvar for, at der hvert år er 2 millioner sygedage, 160.000 astmatilfælde og 3.500 døde mennesker som følge af luftforureningen?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-01-21:
Jeg anerkender ikke det billede, som fru Ida Auken forsøger at iscenesætte, af, at der ikke bliver gjort noget ved nogen af de udfordringer, vi har.
Det er klart, at der er udfordringer i forhold til vores luftkvalitet.
Hvis vi ser på den indsats, der har været gjort de sidste 10 år, kan vi se, at kurverne stort set på alle områder går den rigtige vej, nemlig nedad, og det er - synes jeg - meget tilfredsstillende.
Så vil jeg selvfølgelig sige, og der er jeg sådan set på nogle områder på linje med fru Ida Auken, at vi bliver nødt til at gøre noget mere i forhold til nogle af de udfordringer, vi ser bl.a. her i København, hvor vi har udfordringer i forhold til overholdelse af nogle af vores forpligtelser på internationalt plan.
Der har jeg jo hele tiden sagt: Ja, vi skal gøre noget mere.
Jeg har også præsenteret initiativer til det.
Regeringen har så sent som før jul præsenteret et grønt transportudspil, som også lægger sporene fremad til at få mere kollektiv trafik, få flere til at benytte den kollektive trafik.
Og forleden dag præsenterede jeg jo også et udspil om, hvordan og hvorledes vi nu vil lave en mere målrettet indsats i forhold til taxaer.
Men jeg køber simpelt hen ikke præmissen om, at vi ikke gør noget i forhold til luftforureningen.
Ida Auken (SF), 2009-01-21:
Jeg cyklede herind på arbejde i morges, og derfor har jeg lige nu muterende blodceller i mit blod, og alle jer, der tog jeres bil, tog bussen eller gik, er desværre lige så ramt som mig, og det er, fordi vi bliver udsat for ret slem luftforurening på vores tur gennem København.
Regeringen har været utrolig langsom til at gøre noget ved det her problem.
7 år tog det at få lavet en miljøzone i København, selv om SF år efter år pegede på problemet.
Og når man så laver en miljøzone, gælder den nærmest kun for de ældste lastbiler, men ikke for varebiler og personbiler, mens man i Tyskland nu har lavet en miljøzone, der er så skrap, at alle deres gamle biler kommer ind i Danmark - 50.000 tyske biler væltede ind i Danmark sidste år.
Og det betyder, at vi så får deres problemer.
Som i et andet uland bliver alle Tysklands gamle biler dumpet i Danmark.
Derfor vil jeg gerne spørge miljøministeren, om han mener, at det er et problem, at Tysklands miljøzoner er strammere end Danmarks, så en masse gamle biler ender i Danmark, og om ikke miljøministeren føler et ansvar for alle de mennesker, de tusindvis af danskere, der bliver syge eller dør som følge af, at regeringen har været så lang tid om at gøre noget ved det, og når man så endelig gør noget ved problemet, laver man nogle slappe miljøzoner, der nærmest ikke har nogen virkning.
Bertel Haarder (V), 2009-01-21:
Jeg kan kun være enig i alt, hvad spørgeren har sagt her til sidst.
Jeg synes også, vi skal efterse vores systemer for at vurdere, om de er tilgængelige nok for de lidt ældre unge, som kan være i 30’erne eller i 40’erne, og som aldrig fik realiseret deres gamle drøm om en uddannelse, eller som måske sidder i en bank og egentlig har lyst til at være lærer, hvad vi jo har brug for, eller sygeplejerske, hvad vi også har brug for.
For dem skal vi skabe lette veje gennem merituddannelse, gennem det, jeg kalder jobuddannelse, altså hvor man kan blive ansat i relevante studenterjob, samtidig med at man studerer.
Og i den sammenhæng er der ikke noget i vejen for, at man kan forlænge uddannelsen.
Så tak for beredvilligheden til - jeg går ud fra, at det også gælder Socialdemokratiet - at se på lidt større fleksibilitet.
Bjarne Laustsen (S), 2009-01-21:
Jeg håber, at ministeren finder det rigtige sted at få de her folk placeret ind.
Alle Folketingets partier vedtog jo en uddannelsesordning for unge på særlige vilkår.
Der er rigtig mange, der af forskellige årsager ikke fik den her ungdomsuddannelse, mens de var unge, og som er blevet lidt ældre, og hele den gruppe synes jeg selvsagt at vi skal se at få i sving.
Det føler jeg at vi har behov for.
For ungdomsårgangene ændrer sig, og vi ved, at den demografiske udvikling gør, at vi også kan få brug for folk i fremtiden trods en aktuel krise med arbejdsløshed.
Men det er altså en menneskeret at få en uddannelse, og det er klogt at investere i uddannelse.
Det beder jeg bare om, i stedet for at vi holder folk passive.
Jeg ved, at ministeren sagde i går, at det er helt ufatteligt, at vi har 28.000 mennesker, der er på kontanthjælp i en periode, hvor vi har haft højkonjunktur.
Hvorfor har vi ikke kunnet få gang i dem?
Jeg tror, at en af forklaringerne ligger her, så jeg synes, det er fint, hvis ministeren vil være med til at finde en løsning.
Bertel Haarder (V), 2009-01-21:
Når jeg ikke har svaret, er det jo antagelig, fordi sagen overvejes grundigt i ministeriet, og måske hænger overvejelserne sammen med, at regelsættet er oppe til vurdering i øjeblikket.
Bjarne Laustsen (S), 2009-01-21:
Det, det handler om, er jo, at vi kan forlænge uddannelsestiden, således at man får det pensum, man skal have, hvis man kun kan klare 25 timer eller 22 timer.
Det kan også være, at man, hvis man kommer i gang, så kan klare nogle flere timer senere hen.
Vigtigst er det jo, at man kommer i gang og får en uddannelse.
Det, der er spørgsmålet her, er jo og det tror jeg at alle mennesker kan forstå: Hvorfor skal man straffe folk for at tage en uddannelse?
Så det, det handler om, er, hvem der så skal betale for den resterende del.
Det er en lille, enkel løsning.
Den pågældende person har jo skrevet både til statsministeren, beskæftigelsesministeren og også tidligere til undervisningsministeren.
Og nu er bolden via det her brev givet videre til undervisningsministeren.
Der skal findes en løsning, er ministeren ikke enig i det?
Bertel Haarder (V), 2009-01-21:
Jeg har mange papirer med her, for jeg har dygtige embedsmænd, der gerne vil polstre mig i enhver henseende, men jeg må indrømme, at denne konkrete sag altså ikke ligger her på bordet foran mig, uanset om jeg har fået den nytårsmorgen eller ej.
Men jeg kan fortælle, at vi i SU-forligskredsen - og det er der vidner på her, for fru Nanna Westerby var nemlig med - har drøftet både barselvilkårene for studerende, vilkårene for enlige forældre og vilkårene for handicappede.
Det hele har været oppe at vende, og det hænger sammen med, at vi jo har fundet nogle penge inden for systemet, som vi kan spare på grund af digitalisering, og derfor er der lidt håndører at gøre godt med.
Så vi skal nok tage også de handicappedes vilkår op; jeg kan bare ikke her sige, hvad konsekvensen så vil blive i lige præcis det tilfælde, der her blev nævnt.
Men jeg vil godt understrege, at hvis der er nogen, der med en mindre studieindsats plus en mindre arbejdsindsats kan få en uddannelse, hvis vi er lidt langmodige, jamen så må vi jo da gøre, hvad vi kan, for at få den elastik, som skal til, for at sådan en udmærket person, der gerne vil have en uddannelse, kan få det.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-01-21:
For det første kan jeg starte med at berolige hr. Torben Hansen med, at det ikke er et løfte, vi løber fra.
Der skal leveres i forhold til en forstærket indsats mod udslip af gylle, og det er rigtigt, at forligspartierne bag husdyrloven lavede en aftale i marts måned.
Derfor bestod aftalen også af to punkter: En lang række ting, der vedrørte de tekniske installationer, som er gennemført, og så den anden del, som vedrørte muligheden for at skulle lave barrierer ved gylletanke.
Det har så vist sig, at den aftale, vi lavede, har haft sværere ved at blive implementeret, forstået på den måde, at de løsninger, der blev lavet, viste sig at have nogle besværligheder i sig.
Derfor arbejder vi nu på at lave nogle løsninger, der både er nemme at gennemføre, og som også sikrer, at vi gør noget for at stoppe den potentielle risiko, der kan være, hvis en gylletank f.eks. springer læk.
Det vil vi selvfølgelig også levere et bud på, så derfor har vi ikke trukket den aftale tilbage.
Torben Hansen (S), 2009-01-21:
Jeg må sige til miljøministeren, at det er sådan, at man simpelt hen ikke har holdt, hvad man lovede, for det står jo tindrende klart, at det her skulle være på plads den 1. februar 2009, og så ville man begynde på disse barrierer rundt om gylletankene.
Nu er vi meget tæt på den 1. februar 2009, og der sker absolut ingenting; man har sat arbejdet fuldstændig i stå.
Der, hvor jeg kommer fra, er det at løbe fra sine løfter.
Kan ministeren ikke fra sin plads bekræfte, at man ikke kommer i gang den 1. februar 2009, og at regeringen dermed også på det her punkt løber fra sine løfter om, at der skal laves barrierer omkring de danske gylletanke?
Kamal Qureshi (SF), 2009-01-21:
Agter regeringen at anmode Israel om en undskyldning og en økonomisk erstatning for bombningen af det danskstøttede menneskeretscenter i Gaza?].
Det første spørgsmål er stillet til statsministeren af fru Ida Auken.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-01-21:
Er statsministeren enig med David Milibands synspunkt om, at »vi i må svare igen på terrorismen ved af fremhæve retssamfundet, ikke at underordne det«?
Villy Søvndal (SF), 2009-01-21:
Er det den danske statsministers opfattelse, at »krigen mod terror« har været forkert?
Mogens Lykketoft (S), 2009-01-21:
Er statsministeren enig med den britiske udenrigsminister om, at Bush's retorik om »krig mod terror« er vildledende og forkert, og at den har bevirket, at vi fejlagtigt har hældt en masse konflikter rundt i verden i den samme gryde, hvorved konfliktløsninger er blevet yderligere komplicerede?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-01-21:
Hr. Per Clausen må jo aldrig være i tvivl om, at også jeg har mulighed for at blive klogere, og det sker med jævne mellemrum, at jeg bliver klogere, og jeg handler selvfølgelig ud fra den viden, jeg får.
Men omvendt vil jeg sige, at for at kunne handle på den bedst tænkelige måde bliver vi nødt til at se, hvad det netværkssamarbejde, som også har kørt tidligere - det er ikke noget nyt, det er et arbejde, som har kørt før, men som nu den 31. marts bl.a. fokuserer på nanorisici - måtte føre til. Jeg tager det her seriøst, men jeg skal heller ikke lægge skjul på, at en dansk indsats, helt uden at vi gør noget på EU-niveau, absolut ingen mening giver.
Men det skal jo ikke udelukke, at der kan gøres mere fra dansk side, og jeg tror selvfølgelig, at hr. Per Clausen jo har den pointe, at det skal vi selvfølgelig altid være opmærksomme på, og det er jeg opmærksom på.
Så jeg kan give det tilsagn, at hvis der er ting, vi skal gøre bedre, er jeg selvfølgelig også villig til at drøfte det, under den forudsætning at det giver mening.
Per Clausen (EL), 2009-01-21:
Jamen det synes jeg da er meget positivt, for jeg må jo tolke det, miljøministeren nu siger, sådan, at det, som han tidligere har sagt, og som videnskabsministeren tidligere har sagt, nemlig at der ikke var brug for en særlig dansk indsats i forskningen, når vi snakker om sundhedsmæssige og miljømæssige risici, er man indstillet på at tage op til overvejelse, hvis det er sådan, at der kommer klare tilkendegivelser om, at det er en forudsætning for, at Danmark kan sikre de danske interesser på området på et tilfredsstilende niveau, at der også ydes en særlig dansk forskningsindsats.
Hvis det er det, miljøministeren er i færd med at arbejde sig frem til, hilser jeg det da med tilfredshed.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-01-21:
Jeg kan heldigvis berolige hr. Per Clausen med, at det ikke er det eneste, jeg har at sige.
Der er masser at sige, også noget konkret, som jeg helt sikkert tror hr. Per Clausen vil blive glad for at høre mig blive citeret for.
Jeg kan bl.a. oplyse hr. Per Clausen om, at forskere og myndighedspersoner samles den 31. marts for at diskutere nanorisici.
Det er noget, Miljøstyrelsen står for, og derfor vil jeg sige, at det jo netop er udtryk for det, jeg også har svaret hr. Per Clausen skriftligt flere gange, nemlig at vi selvfølgelig hele tiden skal blive bedre til at spørge dem, der har den største viden og ekspertise.
Jeg må medgive, at det ikke er mig, der har det, det er forskere og en lang række myndighedspersoner.
Derfor giver det jo også meget mening at diskutere det her, når vi samler de mennesker, og se deres anbefalinger, som jeg må gå ud fra kommer i løbet af april måned.
Det er jo sat til, at de skal mødes den 31. marts, og derefter vil jeg selvfølgelig gerne vende fyldestgørende tilbage til hr. Per Clausen, for jeg deler selvfølgelig det synspunkt, at nanomaterialer skal man være meget opmærksom på.
Det er jo et spørgsmål, som hr. Per Clausen også - i hvert fald i en eller anden udformning - har stillet på skrift, og der har jeg så også besvaret spørgsmålet på skrift.
Det, som jeg også synes man skal lægge til grund, er, at vi jo er meget opmærksomme på at tage de tiltag, der tages i forhold til nanomaterialer, både gennem EU-kredsen og på f.eks. OECD-niveau.
Men det er klart, at nanomaterialer er et af de områder, som jeg også følger meget tæt som miljøminister.
Det siger sig selv, det er en helt ny produktform, et helt nyt produkt.
Så jeg er sådan set enig i, at man selvfølgelig skal have den størst mulige opmærksomhed omkring det.
Det mener jeg sådan også at jeg allerede har givet tilsagn om i nogle af de svar, som jeg tidligere har givet til hr. Per Clausen i 2008.
Per Clausen (EL), 2009-01-21:
Jeg tror, de fleste danskere har en opfattelse af, at vi lever i et samfund, hvor myndighederne forsøger at udøve en effektiv kontrol med, om de produkter, der bliver indført i Danmark, og som bliver produceret i Danmark, er farlige, eller i hvert fald med, om de er ufarlige, når de bliver solgt.
Jeg tror også, de fleste går ud fra, at der findes nogle metoder, som har en rimelig troværdighed.
Og sådan er det vel i det store og hele.
Men en af de ting, som jo er lidt interessant, er, at hvis vi kigger på, hvordan man kontrollerer nogle af de produkter, som faktisk kommer til at spille en større og større rolle, nemlig nanoprodukter, er det sådan, at Europa-Kommissionen siger, at de risikovurderinger, der foretages, enten er mangelfulde, ikke virker eller ikke giver meningsfulde resultater.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge miljøministeren, hvordan han har det med, at godkendelse af produkter i Danmark, når det handler om nanoprodukter, er baseret på risikovurderinger, som enten er mangelfulde, ikke virker eller ikke giver meningsfyldte resultater.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-01-21:
Jeg er jo helt enig i, at det ikke er godt nok, at gyllen vælter ud fra gylletankene.
Det er jo sådan set ikke det, de er konstrueret til.
De er jo konstrueret til, at gyllen skal blive derinde.
Så det er jeg da helt enig med spørgeren i.
Men i forhold til opstramninger vil jeg sådan set
blot igen gøre opmærksom på, at vi har gennemført den første del af aftalen, som vedgår alle de tekniske installationer; de er nu vedtaget.
Jeg vil så også blot minde hr. Torben Hansen om, at en lang række af de 32 tilfælde i 2008, som hr. Torben Hansen nævner, kunne være undgået ved hjælp af de tekniske opstramninger, som allerede nu har fundet sted.
Så det kan vi så glæde os over.
Med hensyn til den anden del, de steder, hvor de tekniske opstramninger så ikke er årsagen til det, der sker, har vi selvfølgelig en interesse i at få stoppet gyllen, sådan at den ikke kommer til at ødelægge vores sårbare naturområder eller vores vandløb.
Og der kan jeg sige, at vi selvfølgelig står helt og fuldt ved det løfte, vi har givet, og vi kommer også til at levere nogle bud på, hvordan vi så kan sørge for at lave de barrierer, som både kan lade sig gøre fysisk, og som giver mening i forhold til den enkelte landmand.