runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2009-01-21:
Uanset hvordan man fortolker det her, vil jeg for det første sige i forhold til det, der blev sendt ud fra ministeren i en pressemeddelelse den 30. marts 2008, at det bare ikke holder.
Man er ikke kommet i gang med det, som man har lovet; der er ikke barrierer omkring gylletanke pr. 1. februar 2009.
Så kan man hoppe, og man kan danse, og man kan forsøge at tale udenom; men sådan er det!
For det andet siger ministeren, at man tager udgangspunkt i den virkelige verden.
Betyder det så, at man fra regeringens side, da man sad den 30. marts og lavede den her pressemeddelelse, ikke tog udgangspunkt i den virkelige verden, når man så satte et mål op, som man åbenbart ikke kunne nå, og som man bagefter løb fra?
Men det korte af det lange er, at vi med den her sendrægtighed fra regeringens side kan konstatere, at der sidste år 32 gange kom gylle ud, 8 mio. l, og i år, i 2009, har der allerede på nuværende tidspunkt, i januar, været tre tilfælde, hvor gyllen væltede ud af gylletankene og ud i danske søer, åer og bække og dansk natur, og det er bare ikke godt nok.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-01-21:
Det giver jo ingen mening at stå og lave symbolpolitik og have rigtige, fine holdninger, hvis det så ikke kan lade sig gøre i virkeligheden.
Og det, der måske i bund og grund adskiller spørgeren og regeringen, er, at regeringen selvfølgelig vil lave nogle løsninger, der også har en miljømæssig gevinst.
Derfor vil jeg sige, at arbejdet ikke er sat i stå.
Arbejdet foregår for fuld damp, og vi er i gang med at levere de løsninger.
Men jeg røber ikke nogen store statshemmeligheder ved at sige, at jeg jo allerede var ude for nogle uger siden, jeg tror endda, det var lang tid før jul, og sige: Vi kommer ikke til at have barrierer den 1. februar, men det betyder ikke, at barriererne ikke kommer i løbet af 2009.
Per Clausen (EL), 2009-01-21:
Det er jo fuldstændig korrekt, at jeg har rejst denne problemstilling i flere omgange, også over for miljøministerens forgænger.
Det interessante er, at jeg sådan set får det samme svar nu, som jeg fik for 3 år siden, nemlig at det arbejder man på.
Men hvis man ser på den måde, hvorpå man arbejder på det, kan man jo konstatere, at der ikke er nogen vilje fra den danske regerings side til at afsætte særlige ressourcer til at forske i miljømæssige og sundhedsmæssige problemstillinger vedrørende nanoprodukter og godkendelse af dem.
Bare for at give et eksempel på, hvor galt det er fat: Man siger, at ud fra de metoder, man bruger nu, kan man godt konstatere, at hvis et givet stofs kemiske påvirkninger medfører kræftfare, er det nok også tilfældet, hvis det er et nanoprodukt, og det er helt rigtigt.
Pointen er, at netop fordi nanoprodukter er så små, er der meget stor sandsynlighed for, at de også kan indebære en kræftrisiko, selv om de ikke gør det i den oprindelige form.
Derfor er det jo en alvorlig sag, og det undrer mig, at det eneste, miljøministeren har at sige, nu efter at sagen har været rejst gentagne gange, er, at det følger man opmærksomt.
Bjarne Laustsen (S), 2009-01-21:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til undervisningsministeren, for det ligger os meget på sinde, at alle unge mennesker får en uddannelse.
Desværre går det tilbage for regeringen, hvad angår de gode målsætninger, vi har.
Vi er nede på, at 79 pct. får en ungdomsuddannelse, og det synes jeg er synd og skam.
Det er jo en menneskeret både at have et arbejde og få en uddannelse.
Jeg ved, at ministeren kender til den sag, jeg vil bringe op her.
Det handler om en ung kvinde på 38 år fra Frederikshavn, Heidi Molsen, som nytårsmorgen endda - igen skrev til undervisningsministeren for at få et svar.
Som 18-årig fik hun leddegigt og kunne ikke gøre sin udannelse færdig.
Hun gik i 20 år og kunne ikke komme tilbage til arbejdsmarkedet.
Ved rigtig gode venners hjælp har hun så fået et job ved Frederikshavn Kommune, men hun kan kun klare 25 timer. Det, der så er i det her spørgsmål, er jo, hvordan vi får strikket ordninger sammen, hvor folk ikke bliver straffet for at tage en uddannelse.
Det tror jeg faktisk er grunden til, at vi har en lang række mennesker, der ikke kommer i gang med en uddannelse.
Jeg kan slet ikke forstå, hvorfor man ikke kan lave sådan en ordning, hvor man laver noget poseopfyldning, for sagen er jo, at man skal have de sidste 12 timer for at kunne have en anstændig løn, især en uddannelsesløn.
Hvorfor kan man ikke finde sådan en lavbureaukratisk ordning, så det kan lade sig gøre for alle de mennesker her, der går med forskellige småhandicap og måske ikke kan klare et job på fuld tid, at komme ind på arbejdsmarkedet via en uddannelse og klare sig selv resten af livet?
Det er faktisk lige før, man i masser af tilfælde belønner folk for at lade være, at det er bedre for dem at få kontanthjælp frem for at tage en uddannelse.
Det tror jeg faktisk er årsagen til, at vi har så lave tal i forhold til det høje tal på 95 pct., vi gerne vil have. Så jeg beder ministeren om at kommentere den konkrete sag, som jeg tror ministeren kender til, men også sige, om man ikke vil være med til at lave ordninger, der gør, at vi kan hjælpe Heidi og andre, der er i samme situation.
Bertel Haarder (V), 2009-01-21:
Det væsentlige er, at vi ikke får øget frafald, og at vi ikke reducerer tilstrømningen til ungdomsuddannelserne, fordi det er for svært at komme frem og tilbage.
Det uvæsentlige er, om nogle gymnasieelever skal cykle 21 minutter frem til deres skole og 21 minutter tilbage fra deres skole.
Det var jo tilfældet med den skole, som hr. Helge Adam Møller tjekkede efter at have læst jammer i avisen om, at nu fik man ingen uddannelse.
Så tog han en høj, gammel herrecykel og cyklede distancen, og det tog ikke mere end godt 20 minutter at komme frem og tilbage, og så standsede den debat.
Det er derfor, jeg nævner erhvervsskolerne.
Det tror jeg er et meget større problem.
Christine Antorini (S), 2009-01-21:
Jeg vil godt citere en lille smule mere fra den it-lærer, som jeg gerne igen vil understrege er meget positiv over for at få udviklet et godt pædagogisk redskab, som it-baserede test kan være.
Han siger, at han i december måned brugte 8 arbejdsdage på sammen med 150 tosprogede elever at afprøve de kommende test i dansk som andetsprog.
Det er jo en af de grupper af elever, som vi har meget fokus på, og som vi gerne vil hjælpe videre med en øget faglighed.
Han skriver, at eleverne var stolte over deres indsats.
De knoklede, og nu glæder de sig til at se resultaterne.
Det var så de resultater, der kom i går, og svaret var, at systemet desværre ikke virkede godt nok, så de kunne ikke få svar på noget som helst.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren igen, hvor længe ministeren egentlig bare vil se på den her farce, og om ministeren så i det mindste kan give en garanti for, at testene vil fungere efter hensigten i 2010.
Bertel Haarder (V), 2009-01-21:
Mit svar til fru Christine Antorini er, at systemet ikke er blevet dyrere og dyrere siden 2006.
Det, som vi fortalte Finansudvalget i 2006 angående prisen, holder stadig.
Man kan ikke forhindre nogen i at gøre statsrevisorerne til et led i en politisk strid.
Det skal jeg slet ikke blande mig i.
Jeg troede ikke, at partier kunne bestille statsrevisorerne til at tage sig af ting, men det skal jeg ikke blande mig i.
Det er dybt beklageligt, hvis der er en testfase, hvor det ikke har virket, og det understreger jo vigtigheden af, at vi får det til at fungere, før vi gør det obligatorisk.
Men det, som er årsagen til hele miseren, er indholdet af de i alt 4.000-5.000 test, der skal være.
For det er jo adaptive test, og det vil sige, at der ikke er to elever, der gennemgår samme test.
Problemet er kvaliteten i de utallige opgaver, og her synes jeg, at det er godt, at vi i ministeriet har stillet høje kvalitetskrav.
Jeg synes også, det er betryggende, at vi for halvandet år siden ved en høring, det var i oktober 2007, fik konstateret, at det kan lade sig gøre, og at det er en god idé, men kvaliteten skal være i orden.
Det er det, vi lever op til, og det er det, der er årsagen til forsinkelsen.
Christine Antorini (S), 2009-01-21:
Vi - ministeren og Socialdemokraterne - har jo et antal gange drøftet, at vi har store forhåbninger til, at godt udviklede nationale test vil være et bedre pædagogisk redskab til at kunne se, hvor den enkelte elev er, og hvor man kan sætte nogle mål for at løfte den enkelte elev bedst muligt.
Derfor har vi jo - og det er ikke nogen hemmelighed for ministeren - været meget bekymrede over, at de nationale test er blevet udskudt igen og igen og igen, de er blevet dyrere og dyrere, og det, vi senest har fået at vide, er, at der tidligst vil være nogle gode nationale test, 3 år efter at de egentlig skulle virke i folkeskolen.
Det har fået os i Socialdemokratiet til at sige, at det jo ikke kan gå, at de bliver ved med at blive udskudt.
Vi ved ikke, om indholdet bliver godt nok, og vi har opfordret statsrevisorerne til at kigge på hele processen omkring udviklingen af de nationale test.
Så langt, så godt.
Men i går fik jeg en e-mail fra en lærer på en skole, som har været testskole i alle årene, og det, han siger, er - og det vil jeg læse op at testsystemet har i dag vist sig at have nye fejl.
Det, som læreren her så spørger om, er: Hvor mange gange skal jeg spilde min tid på det system?
Hvad er ministerens svar til den her lærer?
Carina Christensen (KF), 2009-01-21:
Jeg kan forsikre hr. Mogens Jensen om, at jeg er meget optaget af, hvordan situationen er på Nationalmuseet, og derfor er vi jo også i en løbende tæt dialog med ledelsen på Nationalmuseet.
Jeg læser skam også artikler som denne, hvor en medarbejder, der er ansat på Nationalmuseet, nu går ud og kommer med nogle påstande om situationen på museet.
Jeg kan bare sige, at jeg ikke er enig i den beskrivelse, der præsenteres i Information, og at jeg ikke kan genkende det billede, som den medarbejder har valgt at gå ud og præsentere.
Mogens Jensen (S), 2009-01-21:
Nej, Socialdemokraterne var ikke med i dette års finanslovaftale, for der valgte regeringen jo, som man nu har gjort det i mange år, at gennemføre ensidig blokpolitik sammen med Dansk Folkeparti.
Men det betyder ikke, at Socialdemokraterne ikke vil investere i kultur, og det ved ministeren også godt.
Vi har fremlagt vores plan og en investeringsplan for, hvordan vi vil øge de kulturelle investeringer med 0,5 mia. kr. over en årrække.
Det kniber jo mere med regeringen.
Nu nævnte ministeren, at ledelsen på Nationalmuseet måske havde en anden holdning end den pågældende medarbejder.
Må jeg ikke bare sige, at vi ikke skal længere tilbage end til den tidligere direktør for Nationalmuseet, som flere gange i pressen og også her i artiklen har været citeret for, at Nationalmuseet havde og har problemer med at opretholde kvaliteten i museets arbejde.
Jeg kan forstå, at det ikke gør noget indtryk på ministeren, hverken når en tidligere direktør har sagt det, eller når en medarbejder nu går ud og siger det.
Det er noget med at vende det blinde øje til - alting går godt, og der er slet ingen grund til, at ministeren overhovedet skal bekymre sig om det her.
Jeg synes, ministeren svigter sit løfte om at styrke dansk kulturarv.
Bertel Haarder (V), 2009-01-21:
Nu ved jeg ikke, om spørgeren får ordet igen, for så ville jeg da godt have en fuldstændig præcis angivelse af, hvad det er, spørgeren vil gøre, og som hun gerne vil have mig til at gøre.
For jeg har opfattet spørgeren på den måde de sidste par år, at vi skulle gøre testene frivillige, indtil de fungerer.
Og det er præcis, hvad vi har gjort.
Hvad er det for andre geniale forslag, som spørgeren har?
Det må jeg måske ikke spørge om, men jeg lytter gerne, hvis det er muligt at få svar.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-01-21:
Jeg hører det sådan, at hvis vi får stillet nogle spørgsmål, og hvis vi via ministeren får at vide, at det ikke ligger på det niveau, som ministeren mener, så er ministeren klar til at finde pengene.
Har jeg ret i det?
Carina Christensen (KF), 2009-01-21:
Nej, vi har absolut ingen problemer i forhold til regeringsgrundlaget.
Det ser man bl.a. ved, at vi prioriterer en institution som Nationalmuseet, som har haft - jeg gentager det - et konstant bevillingsniveau på omkring 200 mio. kr. siden 2001, og som er et sted, hvor også antallet af årsværk siden 2003 har ligget helt konstant.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-01-21:
Jeg vil lige starte med at citere fra regeringsgrundlaget, hvor der står, at kulturarven har væsentlig betydning for danskernes identitetsfølelse i en globaliseret verden, og at regeringen derfor vil fortsætte arbejdet med formidling af den danske kulturarv.
Vi kan jo læse i den artikel, vi snakker om, at det lige netop er de værdier, det vil gå ud over.
Jeg har ligesom forstået, at ministeren ikke mener, at det her har ændret sig, eller at der er sket nogen besparelser.
Men selv om det ligger rigtig, rigtig fjernt fra ministeren, så lad os nu sige, at artiklen og vi andre, som påstår det her, har ret - mener ministeren så ikke, at regeringen har et problem i forhold til regeringsgrundlaget?
Carina Christensen (KF), 2009-01-21:
Måske skulle hr. Mogens Jensen aflægge et besøg på Nationalmuseet og tage en snak med ledelsen og få talt de her tal igennem.
Det ville da være en ganske god idé.
Vi er i tæt og løbende dialog med Nationalmuseet, og jeg vil bare igen sige, at jeg ikke kan genkende det billede, som en medarbejder forsøger at tegne af situationen på Nationalmuseet, heller ikke hvad angår basisfunktionerne.
Jeg kan bare sige, at det personale, man har derovre, på et højt niveau varetager museets basisfunktioner, dvs. indsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling.
De gør det godt, og det er der al mulig grund til at være tilfreds med og stolt over.
Jeg kan altså ikke genkende det billede, som en medarbejder forsøger at tegne.
Mogens Jensen (S), 2009-01-21:
Hvis man skal lave en opgørelse af årsværk, tror jeg, at ministeren må sande, at der af de 70 årsværk, der her er tale om, ikke kun er tale om årsværk, der er blevet overflyttet til Kunststyrelsen.
Det er stillinger, der er skåret væk, hvilket bl.a. har givet store problemer på det naturvidenskabelige område på museet, som er blevet voldsomt reduceret, som overinspektøren også gør opmærksom på her.
Det, der undrer mig, er, at jeg ikke lige får svar fra ministeren på, om det ikke er rigtigt, at Nationalmuseet år for år siden 2001 har været udsat for voldsomme effektiviseringsbesparelser.
Er det ikke korrekt, at de 2 pct. årligt, som nævnes her, har ramt museet, plus at museet altså også på anden vis har været udsat for besparelser, der har ført til, at de her 70 årsværk er blevet skåret væk?
Når en overinspektør siger, at de nu har problemer med at få basisfunktionerne på museet til at slå til, så kan jeg ikke forstå, at det ikke gør indtryk på ministeren.
Mener ministeren, at den her medarbejder lyver, at den her medarbejder ikke taler sandt, at den her medarbejder ikke oplever i dagligdagen - måske mere end ministeren gør hvad det er for forhold, der råder på Nationalmuseet?
Det undrer mig, at ministeren på den måde bare sætter klappen for det blinde øje og siger: Det ved jeg ikke noget af, og det billede kan jeg slet ikke genkende.
Måske skulle ministeren tage en samtale med personalet, med dem, der er ude i virkeligheden, så ministeren blev bedre klar over, hvad det er for en virkelighed, nogle af de institutioner, hun er ansvarlig for, rent faktisk står i.
Carina Christensen (KF), 2009-01-21:
Jamen tallene er der jo altså.
Nu siger jeg, hvad fakta er i sagen.
Bevillingerne til Nationalmuseet har siden 2001 ligget rimelig konstant på 200 mio. kr. om året, og siden 2003 har antallet af årsværk også været helt konstant.
Det lyder da godt, hvis Socialdemokraterne nu vil finde flere penge til Nationalmuseet - det er jo dejligt, hvis man vil finde flere penge til kulturen.
Det kan Socialdemokraterne så bringe med til de næste finanslovforhandlinger.
Jeg kan bare konstatere, at hvad angår dette års finanslov så det ikke særlig godt ud.
Nanna Westerby (SF), 2009-01-21:
Jamen jeg vil da gerne kvittere for, at ministeren tager det her spørgsmål alvorligt.
Så er det jo altid det store spørgsmål, om man så ser noget handling efter det.
Hvis man f.eks. ser på Stevns Kommune, som er en af de kommuner i landet, der har færrest unge, der tager en uddannelse, så siger en af vejlederne på Ungdommens Uddannelsesvejledning, Anette Kærager, netop, at en af de ting, der kunne give en positiv effekt, var nem adgang til transport.
Jeg kan så høre, at ministeren er helt, helt enig i det.
Bertel Haarder (V), 2009-01-21:
Jeg vil i første omgang med stor interesse lytte til, hvad transportministeren vil sige i det samråd, der er indkaldt til i anledning af en række samrådsspørgsmål.
Hvis der så er brug for det, skal jeg da nok tage en snak med ham om det.
Jeg tror i øvrigt, han er lige så bekymret, som jeg er.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at unge skal kunne komme frem til deres skole, deres ungdomsuddannelse, ellers må vi jo have nogle flere skolehjem, og det bliver dyrere, så det er en yderst relevant problemstilling at rejse.
Nanna Westerby (SF), 2009-01-21:
Nu interesserer vi os utrolig meget for erhvervsskolerne.
Jeg er helt, helt enig med ministeren i, at det kommer til at blive et rigtig, rigtig stort problem for mange af de udsatte elever, der er på erhvervsskolerne.
Derfor er jeg selvfølgelig også glad for, at ministeren er bekymret for den her udvikling.
Det kan godt være, der er indkaldt til et samråd, men derfor kan man jo godt tage spørgsmålet op i Folketingssalen mig bekendt, og så synes jeg da, det her er en glimrende lejlighed til at høre fra undervisningsministeren: Er det noget, der bekymrer undervisningsministeren så meget, at han vil tage det op med transportministeren?
Er det noget, som bekymrer undervisningsministeren så meget, at man skal opfatte det her som en kritik af de beslutninger, der er om at skære ned på busruter, skære ned på transporten rundtomkring i det ganske danske land, fordi der er færre penge til busserne?
Jeg vil gerne høre, om det bliver opfattet som en kritik, og om man har tænkt sig at tage det op med transportministeren, for undervisningsministeren kan jo bekymre sig nok så meget, men hvis ikke man gør noget, så kan erhvervsskoleelever og gymnasieelever sådan set være ligeglade med det.
Bertel Haarder (V), 2009-01-21:
Der er, så vidt jeg ved, indkaldt til et samråd med transportministeren og mig, hvor vi grundigt skal gennemgå situationen rundtom i landet.
Jeg kan som undervisningsminister selvfølgelig kun tilslutte mig det synspunkt, at det er beklageligt, hvis der er for store vanskeligheder med at komme frem og tilbage fra uddannelsesstedet.
Så jeg kan levende forestille mig, hvordan det er.
I øvrigt tror jeg slet ikke, at gymnasierne og gymnasieeleverne er dem, vi først og fremmest skal nævne her - det er da meget værre for erhvervsskoleeleverne, for der er meget længere mellem erhvervsskolerne.
Hvis der er mere end 20 km mellem gymnasierne, kalder vi det jo udkantsgymnasier, og så er det jo ikke meget galt, at man kan nå frem til det pågældende gymnasium på en halv time på cykel.
Men der er meget længere ind til erhvervsskolen, så jeg er meget mere opsat på at få tjekket, hvad der er af problemer af den art, vi nævner her, på erhvervsskolerne.
Det er jo også der, vi har de store frafald.
Nanna Westerby (SF), 2009-01-21:
Tak for det.
Desværre er der jo færre unge, der uddanner sig for tiden.
Det er jo rigtig skidt i en tid, hvor der formentlig kan ventes stigende arbejdsløshed
det er i hvert fald det, vi ser signaler om lige nu.
Derfor er der noget, der bekymrer mig, og det er nogle historier, jeg hører rundtomkring.
F.eks. er der 50 elever på Tønder Gymnasium, der fremover skal pjække fra den sidste lektion, hvis de skal nå bussen hjem, fordi en busrute mellem Tønder og Haderslev formentlig bliver nedlagt.
Der er en pige, Claudia, der går i 1. g på Odense Katedralskole, som er holdt op med at tage bussen, fordi hun så vil komme for sent i skole, og derfor er hendes kæreste begyndt at køre hende i skole hver dag.
Så er der jo desværre andre elever, der er så uheldige ikke at have kærester, der kan hjælpe dem med at komme i skole.
Pernille, der går i 1. g på Nyborg Gymnasium, tager bussen fra Langeskov og er kommet i skole til tiden tre gange de sidste par år.
Der er 15 pct. af eleverne på Fyn, der kan se frem til lignende tilstande fra 2010, hvor der træder besparelser på busserne i kraft.
Så det er rigtig svært at være flittig elev i Danmark, og nu ved vi jo, at der er færre unge, der tager en ungdomsuddannelse, og at der er flere, der risikerer at stå som ufaglærte, og vi har jo en målsætning om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal tage en ungdomsuddannelse.
Der vil jeg bare gerne høre, hvordan ministeren mener, at de her historier harmonerer med den målsætning.
Hvordan bidrager de historier til, at der er flere unge, der bliver motiverede til og har mulighed for at tage en uddannelse?
Jeg vil også gerne høre, hvad ministeren vil sige til de elever - til Claudia og Pernille - om, hvad han har tænkt sig at gøre for at lette deres uddannelse, for som undervisningsminister har man jo ansvaret for, at unge mennesker i Danmark har de bedste muligheder for at tage en uddannelse, og jeg synes ikke rigtig, at det er det, vi ser her.
Christine Antorini (S), 2009-01-21:
Jeg synes selvfølgelig, at det er bekræftende for fremtiden, at ministeren i virkeligheden opfordrer spørgeren fra Socialdemokratiet til at overtage ministerens eget ansvar for at få udviklet og gennemført de nationale test.
Det er jo altså ministeren, der har ansvaret for, at de bliver gennemført i henhold til den lovgivning, vi har vedtaget.
Ministeren spørger, hvad Socialdemokraterne vil gøre ved det.
Vi har hele tiden sagt: Gør testene frivillige, til de duer.
Det betyder, at hele folkeskolen ikke skal være prøveklud for nationale test, der ikke duer.
Det eksempel, jeg er kommet med her, er et eksempel blandt mange på, at de i folkeskolerne har brugt masser af spildtid, hvor de intet fagligt har fået ud af det.
Jeg er nødt til at spørge ministeren igen: Kan ministeren garantere, at testene vil komme til at du i 2010, 3 år efter de burde være trådt i kraft?
Bertel Haarder (V), 2009-01-21:
Fra min tid som kirkeminister ved jeg alt om, hvor grundigt og nidkært Arbejdstilsynet opererer.
Der er ikke den sag, der er for lille til, at man blander sig i den og skaber udgifter.
Derfor synes jeg altså, at vi må respektere, at Arbejdstilsynet passer sit arbejde.
Arbejdsmiljøloven gælder på skoler, for på skolerne er der lønmodtagere, for hvem arbejdsmiljøloven gælder og giver nogle rettigheder.
Tilsvarende gælder undervisningsmiljøloven.
Den blev vedtaget for 7 år siden, tror jeg, her i Folketinget.
Så ud over at arbejdsmiljøloven gælder for de ansatte, etablerer undervisningsmiljøloven en anden model for eleverne, men det er en model, som nu har været afprøvet, og som jeg synes man må sige virker.
Det er i øvrigt en af spørgerens partifæller, som er formand for arbejdsmiljølovens råd, nemlig Jes Lunde.
Jeg mødes med dem hvert år, og vi uddeler priser til skoler, der gør det godt, og det er en fornøjelse hver gang.
Mit indtryk fra de utallige besøg, jeg foretager, er, at det går fremad med arbejdsmiljøet i hele undervisningssektoren.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-21:
Lad os nu lægge min livshistorie og sådan noget bag os og så komme til det her.
Ministeren siger, at man får bedre råd, når man fusionerer, og at man får bedre muligheder osv., men sagen er jo, at de argumenter kunne man også bruge i forbindelse med alt muligt andet mellem himmel og jord, og der accepterer vi det jo ikke.
Vi accepterer jo ikke, at man siger i forbindelse med arbejdsmiljøet, at virksomhederne må være motiverede for at lave et godt arbejdsmiljø for at tiltrække medarbejdere.
Vi ved jo godt, at vi er nødt til at stille nogle fælles krav der og lægge nogle rammer ud.
Problemet er, at de arbejdsmiljøkrav, som omfatter lærerne, åbenbart ikke har en afsmittende effekt, sådan at de også sikrer skoleeleverne.
Skoleeleverne er nødt til at have deres egne rettigheder.
Endnu en gang vil jeg sige til ministeren: Skal vi leve op til målsætningen om 95 pct., skal der også gøres noget ved undervisningsmiljøet, og endnu en gang opfordrer jeg til, at ministeren kigger på det.