Josephine Fock (ALT), 2015-10-22:
Tak for det.
Regeringens finanslovsforslag ligner desværre ikke et finanslovsforslag, som Alternativet kan støtte op om, i hvert fald ikke i sin nuværende form.
Det er måske heller ikke danmarkshistoriens største overraskelse, da de fleste udmærket ved, at Alternativet og Venstre er to vidt forskellige partier med vidt forskellige prioriteringer.
F.eks. gik Alternativet til valg på visionen om en tredobbelt bundlinje, hvor der både skal være balance på den økonomiske, den sociale og den miljømæssige bundlinje.
Vi gik til valg på en grøn omstilling, et stærkere iværksættersamfund og en bedre balance mellem arbejds- og familieliv.
Omvendt gik Venstre til valg på nulvækst, på begrænset indvandring, på lavere sociale ydelser, på slappere miljøkrav til landbruget og på ukritiske skattelettelser til erhvervslivet.
På den baggrund kommer det næppe som et chok for finansministeren, at Alternativet er skeptisk over for det finanslovsforslag, som vi diskuterer her i dag.
Den skepsis fik vi ret beset et forvarsel om allerede kort efter valget, for nøglerne til Statsministeriet var vel knap nok tilbage i hånden på statsministeren, før han havde brugt dem til at nedlægge Miljøministeriet og i øvrigt varsle nedskæringer på klima, miljø og natur.
Resultatet af de meldinger kan vi nu aflæse sort på hvidt, selv om det meste i regeringens finanslovsforslag forekommer at være sort.
Det er et forslag, hvor mange ting springer i øjnene hos os, ikke mindst de grønne nedskæringer.
Naturplan Danmark mister 30 mio. kr. i 2016 og 70 mio. kr. i 2018.
Det miljøteknologiske udviklingsprogram beskæres med 65 mio. kr.
Puljen til de grønne ildsjæle fjernes, og miljøbeskyttelsesindsatsen beskæres med 125 mio. kr. Derudover vil regeringen bruge 240 mio. kr. på at rulle NOx-afgiften tilbage, ligesom den vil sænke miljøkravene til landbruget og give tilladelse til byggeri langs kysterne.
For et grønt entreprenant parti som Alternativet siger det vel næsten sig selv, at det ikke ligefrem er sådan en finanslov, vi går og drømmer om.
Vi vil gerne øge de grønne investeringer, både når vi taler investeringer i grønne økonomier og teknologier, men også når vi taler grønne investeringer i form af mere naturskov, større biodiversitet og flere økologiske fødevarer.
De grønne nedskæringer var desværre lige så frygtet, som de var ventet.
Noget, der til gengæld ikke var ventet, i hvert fald ikke hos os, var nedskæringerne på iværksætteri og grønt erhvervsliv.
Her taler jeg bl.a. om, at regeringen vil halvere Vækstfonden, at den vil nedlægge Omstillingsfonden og derudover vil beskære Innovationsfonden med 650 mio. kr.
De nedskæringer er vi meget imod, fordi vi mener, at Danmark får brug for en stærkere iværksætterkultur, når vi fremover skal leve af vores kreative, innovative og bæredygtige ideer og løsninger.
Den analyse havde vi faktisk håbet på at regeringen delte, og det er da også vores håb, at iværksætteri med tiden kan blive et politisk fokusområde, som regeringen har lyst til at prioritere.
Sker det, tager vi rigtig gerne en snak om, hvordan man kan få flere iværksættere og skabe bedre rammevilkår.
Vi foreslår bl.a. mikrolegater til unge iværksættere, og at man hæver privates fradragsret, når der er tale om investeringer i nye iværksættervirksomheder, hvilket man har gode erfaringer med fra Sverige.
Et andet overraskende element i finanslovsforslaget var de dramatiske besparelser på uddannelsesområdet.
Uddannelsesområdet har i forvejen været hårdt ramt af nogle reformer de senere år, og gennemføres de varslede nedskæringer på 800 mio. kr., risikerer det naturligvis at få mærkbare konsekvenser i hele uddannelsessystemet.
F.eks. risikerer man, at uddannelsesinstitutioner, især i yderområderne, må lukke, at erhvervsuddannelserne forringes, og at der generelt bliver mere ensretning i uddannelserne, fordi man mange steder bliver nødt til at satse på det sikre og det forudsigelige.
Og når nu alle efterhånden er enige om, at Danmark får brug for nytænkende og entreprenante borgere og iværksættere i fremtiden, så giver det altså ikke for os mening at skære ned med 800 mio. kr. på uddannelse og 1,4 mia. kr. på forskning, da det jo netop er investeringer, der skulle være med til at udvikle de kreative evner hos de unge.
Alternativet skal derfor opfordre regeringen til at rulle de varslede besparelser på uddannelsesområdet tilbage.
Og så må den i øvrigt også gerne rulle fremdriftsreformen tilbage, da den både hæmmer uddannelseskvaliteten og iværksætteri blandt de studerende.
Når vi nu er ved opfordringerne, kunne Venstre så ikke også rulle besparelserne på 2,3 mia. kr. på udviklingsbistanden tilbage?
Det er jo alvorlige nedskæringer, der især rammer de fattige lande i Afrika.
Bl.a. falder den bilaterale bistand markant fra 2½ mia.kr. i 2015 til 660 mio. kr. i 2016.
Samtidig har vi meget svært ved at se, hvordan nedskæringerne på udviklingsbistanden harmonerer med FN's nye bæredygtighedsmål om at udrydde global fattigdom, som statsministeren netop har været med til at vedtage, men det kan vi måske få svar på en anden dag.
Foruden finanslovsforslaget behandler vi også to andre forslag i dag, L 2 og L 3, som handler om, at regeringen ønsker at lægge en strammere styring ned over kommunerne.
Alternativet er ikke imod alle former for styringsredskaber, men vi er meget imod den måde, som udgiftsloftet er indrettet på, fordi det er alt for ufleksibelt.
Ligesom Produktivitetskommissionen mener vi, at kommunernes muligheder for at overføre midler fra år til år
er alt for begrænsede.
Vi ønsker, at kommunerne og det offentlige skal have mulighed for at foretage mere langsigtede investeringer i bæredygtige tiltag, og derfor er det et problem, at vi i dag risikerer, at pengene bliver brugt på kortsigtet forbrug i stedet for på langsigtede og bæredygtige investeringer på grund af de nuværende regler.
Derudover vil jeg sige, at Alternativet deler bekymringen for de 86 pct. af kommunerne, der siger, at omprioriteringsbidraget vil forringe serviceniveauet i de kommunale tilbud, fordi kommunerne frem mod 2019 står til at miste 7 mia. kr. Helt generelt vil jeg gerne slå fast, at Alternativet ikke er tilhænger af, at man flytter mere magt fra lokalt niveau til centralt niveau.
Vi savner en større respekt for det kommunale selvstyre og er derfor ikke tilhængere af den centralisering, som regeringen lægger op til med omprioriteringsbidraget, men vil tværtimod gerne skubbe udviklingen i den stik modsatte retning.
Samlet set savner vi også både i et nationalt og et globalt perspektiv, at regeringen viser større forståelse for, at der er brug for en bedre balance mellem den økonomiske, den sociale og den miljømæssige bundlinje, så vækst og økonomisk fremgang ikke sker på bekostning af mennesker og miljø.
Et helt konkret ønske fra os er, at vi meget gerne vil have regeringen til at gribe muligheden for at investere i den grønne omstilling.
Vi indrømmer gerne, at den grønne omstilling først og fremmest er afgørende for den miljømæssige bundlinje, altså for vores planet og dermed også for menneskene på den, men det ændrer ikke ved, at den grønne omstilling helt ubestrideligt også er vigtig for den økonomiske bundlinje, hvis man tænder det lange lys og kigger lidt længere ud i fremtiden.
Det er kun 4 måneder siden, at 49 forskere skrev i Politiken, at Danmark er nødt til at investere mere i klima og miljø af hensyn til Danmarks fremtidige konkurrenceevne, økonomi og beskæftigelse.
Også forskningsenheden Citi GPS, der hører under en af verdens største banker, Citigroup, har i en 122-siders rapport peget på, at det bedst kan betale sig at øge de grønne investeringer nu.
Det har de naturligvis gjort ud fra et økonomisk perspektiv, da det er deres metier.
Men det styrker jo kun argumentet om, at man bør sætte fart i den grønne omstilling nu i stedet for at slå bremserne i.
På den baggrund vil vi gerne af hensyn til både den økonomiske og den miljømæssige bundlinje opfordre regeringen til at opprioritere det grønne område.
Helt konkret foreslår Alternativet, at man øremærker meget mere af erhvervsstøtten til bæredygtige virksomheder, og at man gør en større indsats for at fremme grønne økonomier, f.eks. flere penge til økologi, vedvarende energi og grøn energiteknologi.
Vi vil selvfølgelig også gerne droppe forsknings- og erhvervsstøtte og investeringer til udvinding og brug af fossile brændsler.
Den opfordring er hermed givet, og jeg vil derfor afslutningsvis sige tak for ordet.