Finn Sørensen (EL), 2013-04-30:
Tak for det, tak, formand, tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at have rejst det her spørgsmål.
Det er et meget vigtigt spørgsmål.
Det handler om, hvordan vi behandler de mennesker i samfundet, som har mindst, og som meget ofte er i en meget svær situation menneskeligt og økonomisk.
Baggrunden for debatten er finansministerens oplysninger om, at der på grund af en ringe lønudvikling ikke bliver tilført nye midler til satspuljen i perioden 2013-2017.
Satspuljefinansieringen betyder allerede i dag, at mange sociale projekter lever et usikkert liv.
Nu bliver det endnu værre.
Mange sociale projekter vil udløbe i de kommende år, hvis de ikke finansieres via finansloven.
Det viser, at hele satspuljetankegangen er forkert.
I forvejen er det asocialt, at overførselsindkomsterne skal finansiere de sociale projekter.
Det er i virkeligheden en skjult brugerbetaling, som man pålægger nogle af de fattigste og mest udsatte borgere i samfundet.
Enhedslisten står som det eneste parti uden for satspuljeforliget.
Vi nægter at medvirke til dette tyveri fra de arbejdsløse, fra efterlønsmodtagerne, førtids- og folkepensionisterne m.fl. for at nævne nogle af de store grupper, der halter mere og mere bagud for lønudviklingen på grund af satspuljereguleringen.
Det er helt utilstedeligt, hvis der ikke skaffes midler til den sociale indsats.
Det er dobbelt forkasteligt, at det sker i en situation, hvor regeringen og højrefløjen deler skattelettelser ud til de højtlønnede og til aktionærerne.
Det er ubestridt, at uligheden vokser som følge af satspuljereguleringen.
Den 5. marts fik vores finansordfører, hr. Frank Aaen, oplyst, at den akkumulerede satspulje er 12,3 mia. kr.
Jeg har så fået at vide, at der er et lidt senere spørgsmål, hvor den siger 12,6 mia. kr., men den akkumulerede satspulje er det fine fremmedord for den samlede gæld, som samfundet siden 1994 har oparbejdet til mennesker på overførselsindkomst.
Hvis vi tager et par eksempler:
I 2012 var den enlige førtidspensionist sakket 6.804 kr. bagud, en gift folkepensionist var sakket 4.932 kr. bagud, en langtidssygedagpengemodtager 10.660 kr. bagud, en enlig kontanthjælpsmodtager 6.216 kr. bagud og en arbejdsløs på dagpenge 10.660 kr.
Hvis vi sammenligner udviklingen med den lønudvikling, som beskæftigede har haft i samme periode, er efterslæbet mange, mange gange større.
Så skylder samfundet den enlige førtidspensionist 33.000 kr., den enlige folkepensionist 24.000 kr., dagpengemodtageren 49.000 kr. osv. osv.
Uligheden vil vokse dramatisk som følge af regeringens skatteforlig med højrefløjen i 2012, som betyder, at overførselsindkomsterne yderligere nedreguleres med 5,1 pct. i perioden 2016-2020.
For en dagpengemodtager taler vi om et yderligere efterslæb på 13.000 kr. i løbende priser.
For en enlig kontanthjælpsmodtager taler vi om et yderligere efterslæb på lidt over 10.000 kr.
Det vil sige, at vi i de kommende år vil se uligheden vokse, samtidig med – samtidig med – at en lang række sociale projekter kommer til at mangle finansiering.
Det er helt uacceptabelt.
Regeringen vil måles på, om den er i stand til at mindske ulighed og fattigdom.
Her har den en chance for at vise, at den mener det.
Det koster selvfølgelig en hulens masse penge at rette op på disse ting, men det burde der være råd til, når man ser på den rundhåndethed, som satspuljepartierne har udvist ved forskellige lejligheder over for andre samfundsgrupper gennem årene, specielt de højtlønnede, de multinationale, bankdirektører og aktionærer.
Så det burde jo ikke være så svært.
Så vil jeg gerne læse Enhedslistens forslag til vedtagelse op.
Det lyder sådan:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at regeringen ifølge sit grundlag vil måles på, om den er i stand til at mindske ulighed og fattigdom.
Folketinget konstaterer, at satspuljereguleringen medfører voksende ulighed, og at uligheden vil vokse dramatisk i de kommende år som følge af regeringens skattereform, hvor yderligere nedregulering af overførselsindkomster finansierer store skattelettelser til de velbjergede.
Folketinget opfordrer på den baggrund regeringen til at fremlægge lovforslag i efteråret 2013, som sikrer, at overførselsindkomster fuldt ud følger indkomstudviklingen i samfundet, og at projekter, der i dag finansieres af satspuljen, fremover finansieres på samme måde som øvrige udgifter på finansloven.«