runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-01-23:
Jeg synes, at det her er et glimrende forslag, og det er jeg jo også nødt til at sige, for jeg har selv stillet et ændringsforslag om det samme til lovforslaget om samfundstjeneste – jeg valgte så godt nok at trække det, fordi justitsministeren tilkendegav, at hun var meget positiv over for det her og nu også ser på, hvordan man kan indrette det på en måde, så domstolene får mulighed for at pådømme fodlænke.
Når det gælder forslaget her, er det jo noget, som jeg tror vi alle sammen har samlet op efter Dommerforeningens årsmøde, hvor de netop gav udtryk for, at de gerne ville have muligheden for det her, og det giver også rigtig meget mening, fordi man jo i forvejen indhenter personundersøgelser og får lavet sådan nogle, når man f.eks. skal sætte folk i samfundstjeneste, og det er nogenlunde den samme proces.
Jeg har ikke noget problem med, at man både kigger på at give domstolene en mulighed for at kunne pådømme det og også samtidig bevarer muligheden for at kunne bruge redskabet, hvor de skønner det godt og fornuftigt i Kriminalforsorgen; jeg kan godt forestille mig, at de to systemer kan leve side om side.
Så jeg ser frem til, at Justitsministeriet har afsluttet sin undersøgelse af det her, og så har jeg store forhåbninger om, at domstolene i fremtiden kommer til at kunne pådømme fodlænke, hvilket jeg synes er rigtig fornuftigt.
Orla Hav (S), 2015-01-27:
Tak for det.
Vi kan som Socialdemokrater ikke støtte forslaget fra Liberal Alliance.
En af dem er, at vi skulle have en kendt teknologi i forhold til at indføre målrettet regulering.
Nej, det har vi ikke.
Men Natur- og Landbrugskommissionen har peget på muligheden for at udvikle dette, og de allerfleste af os har jo givet udtryk for, at det synes vi er en rigtig vej at gå ad, men vi har det ikke på nuværende tidspunkt.
Det næste: Vi har et kortmateriale, der klart beskriver jordbundsforholdene, jordtypen og arealets hældning.
Nej, det har vi ikke.
Og skulle man være i tvivl, kan man bare referere til den diskussion, der førte til, at vandplanerne måtte gå om, som følge af at myndighederne ikke havde det fornødne kortmateriale.
Vi har styr på de klimatiske forhold, nedbør og kunstvanding.
Nej, det er ikke tilfældet.
Men der arbejdes på det i de relevante forskningsfora.
Vi har styr på jordens anvendelse og dyrkningsmetoder, herunder vekseldrift.
Nej, det er heller ikke tilfældet.
Hertil kommer, at indførelsen af f.eks. målrettet regulering af de ting, vi har kendskab til på nuværende tidspunkt, forudsætter betydelige investeringer fra landbrugets side.
Disse investeringer vil det være endog meget vanskeligt at opnå tilsagn om fra et presset landbrug og fra en flok udfordrede banker.
Betyder denne afvisning af Liberal Alliances forslag så, at vi ikke arbejder for at forbedre vilkårene for landbruget?
Nej, på ingen måde!
Regeringen fik bred opbakning til sin vækstplan fra efteråret, og i dag har vi så førstebehandlet L 112, der imødekommer landbrugets ønske om anerkendelse af godt landmandskab, medmindre det er det, ministeren bliver tvunget til at tage ud, og det skal jeg selvfølgelig beklage.
Men – for der er et men – vi ønsker ikke at spille hasard med et presset miljø med hensyn til beskyttelsen af vores drikkevandsressourcer og med hensyn til levende fjorde, søer, åer og vandløb, uden at vi har den fornødne og fagligt underbyggede sikkerhed for virkningerne af de ændringer, vi gennemfører.
Vi opfordrer den anden side i salen, herunder Liberal Alliance, til at medvirke til løsninger på landbrugets udfordringer på et realistisk grundlag og til at undlade valgkampsretorikken.
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
I forlængelse af det mere eller mindre ledende spørgsmål kan man jo også forestille sig, at der er nogle steder, hvor man siger at der er behov for at gøre en ekstra indsats, netop for at man ikke skader miljøet.
Det kunne netop være, at man så siger, at specifikt i det område laver man nogle flere minivådområder, og så kan man samtidig dyrke markerne, arealerne, sådan at man kan bruge det potentiale, som de marker måtte have, så vi stadig væk opnår det, der er det overordnede, netop at man kan dyrke på markerne, hvor man skal det, uden at skade miljøet.
Og så har man fået prioriteret nogle steder, hvor vi selvfølgelig skal sørge for at investere i miljø og natur, sådan at vi stadig væk sikrer rent vand i hanerne også.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-27:
Jeg er glad for, at hr. Erling Bonnesen er så relativt klar i mælet, for jeg synes, der har været forskellige meldinger fra Venstre.
For ja, som ordføreren siger, så er vi, når vi taler om det overordnede, alle sammen enige om, at målrettet regulering osv. er rigtig godt.
Men det handler jo så om, at der måske er nogle, der skal have lov til at gødske noget mere, andre noget mindre, og at den målrettede regulering kan betyde, at nogle får lov til noget mere og andre får lov til noget mindre.
Derfor tolker jeg det svar, som hr. Erling Bonnesen er kommet med, sådan, at det er det, den målrettede tilgang betyder.
Det betyder, at der er nogle steder, hvor man kan gøre mere, hvor man kan gødske mere, og andre steder, hvor man kan gødske mindre, og at det er den målrettethed, vi skal bruge og sætte ind med.
Er det korrekt forstået?
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Jeg er altså bange for, at ordføreren har misforstået vores forslag, for hele tanken er jo netop, at der skal måles i recipienten, at der skal måles ud i vandløbene.
Vi har masser af udstyr til at måle i dag.
Orla Hav (S), 2015-01-27:
Nu er målrettet regulering f.eks. at måle på det output, som kommer fra staldanlæg og alt muligt andet, og vi har set, at det simpelt hen kræver, at nogle forudsætninger bliver opfyldt.
De forudsætninger er, at der bliver investeret i nye staldbygninger og nyt udstyr i staldbygningerne, og jeg tvivler på, at landbruget – i hvert fald for de flestes vedkommende – er i stand til at opnå den finansiering, som skal til for at imødekomme det.
Og hvad angår de øvrige initiativer, så falder de på nogle af de andre ikke opfyldte forudsætninger.
Problemet er jo – og det har Liberal Alliance gentagne gange ikke villet forstå – at det der med at tage ud og måle, hvad man udleder, ikke er en videnskabelig anerkendt metode.
Det er jo ikke anerkendt af de forskningsmiljøer, vi normalt støtter lovgivningen på.
Så det er fint, at der er nogle, der eksperimenterer med det, og det er fint, at der er nogle, der inddrager de forskningsmiljøer i det, men det er jo ikke på et kendt grundlag, og vi kender ikke konsekvenserne og virkningen af det.
Så det er på et ikke fuldstændigt grundlag, og det er det, vi ikke vil eksperimentere med.
René Christensen (DF), 2015-01-27:
I Dansk Folkeparti har vi læst forslaget her med interesse, og man kan sige, at intentionerne i forslaget jo også er meget lig de intentioner, der er i det næste beslutningsforslag, vi skal behandle, og hvor Dansk Folkeparti er medforslagsstiller.
Og når man læser det, står det jo helt klart, at det, de gerne vil fra Liberal Alliances side, er at kigge på, hvordan vi kan være med til lovgivningsmæssigt at sørge for, at man i dansk landbrug kan producere kvalitetsfødevarer i Danmark, så man kan skabe nogle arbejdspladser og få en højere salgspris.
Så er der selvfølgelig flere muligheder for, hvordan man kan understøtte erhvervet.
Det, jeg lægger mærke til her, er også intentionerne.
»Det bør være målet, at den ændrede kvælstofregulering hurtigst muligt baserer sig på målte udledninger af næringsstoffer fra dyrkningsarealerne.
Det forudsætter, at teknologien hertil udvikles ...
På kort sigt vil reguleringen derfor skulle baseres på beregnede normer.«
Fra Dansk Folkepartis side er vi sådan set meget enige i, at vi gerne vil give mulighed for mere kvælstof.
Vi er også meget enige med Liberal Alliance i, at der bør være målinger, altså at det er forureneren, der betaler.
Det er jo det princip, vi har.
Det, vi kører efter i dag, må vi desværre sige mere er sådan en model, som ministeren egentlig beskrev meget fint, nemlig det her med kilometergange, hvor man sådan har lavet det ens over det hele.
Der er ingen tvivl om, at der nogle steder er behov for at have en skrap regulering, men andre steder kunne man nok godt køre 150 km/t. Nogle steder bør man måske nok kun køre 50 km/t., og nogle steder bør man måske faktisk tage arealer ud og benytte dem til et andet formål end landbrugsjord.
Så derfor er vi sådan set i Dansk Folkeparti positive over for forslaget, men vi må dog sige, at tempoet i forslaget er ret vidtgående i forhold til den måde, man vil implementere det her på.
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Altså, først må jeg lige sige, at hvis det skulle være valgkampsretorik, så har jeg ført valgkamp siden 2011.
Men man kan selvfølgelig føre valgkamp i mange år, før valget egentlig finder sted.
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
Ja, selvfølgelig skal vi videre med den målrettede regulering.
Det er jo det, som jeg hører – tror jeg – at næsten alle er enige i.
Det er også det, vi beder om at få noget mere gang i, sådan at vi kan få det rullet ud og komme væk fra nogle teoretiske rapportberegninger og prøve at komme ud i virkeligheden og få målt det, så vi kan sætte ind med de rigtige virkemidler.
Så skal man selvfølgelig på de arealer, der ikke kan bære så meget gødning, forholde sig til det, eller man kan løse det ved at komme med nogle andre indsatsmetoder og virkemidler, flere minivådområder, eller hvad det konkret kan være de enkelte steder.
Det er jo det, den målrettede miljøregulering går ud på, altså at vi både kan passe godt på natur og miljø, hvor vi skal prioritere dét, men også sådan, at landmændene kan bruge de gode arealer til at dyrke gode afgrøder på og levere råvarer til vores fødevarevirksomheder.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-27:
Jeg vil gerne høre hr. Erling Bonnesen, om han er enig i Natur- og Landbrugskommissionens bærende princip om, at vi skal have gang i noget mere målrettet regulering, men også se mere specifikt på, hvor det er, vi træder til med lovgivning og regulering, og at vi tager afsæt i, hvordan jorden er præcis det sted, hvor man skal regulere.
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Men er hr. Erling Bonnesen uenig i, at der findes store områder i Danmark, hvor det ville have negative miljø- og naturmæssige konsekvenser, hvis man gødskede maksimalt?
Er hr. Erling Bonnesen uenig i det?
Mener han, at man overalt i Danmark bare kan gå op til det her maksimum, og at det så ingen negative konsekvenser har?
Erling Bonnesen (V), 2015-01-27:
Jamen markerne er jo forskellige.
Det ved vi alle sammen, når vi også har prøvet at have gummistøvlerne på og komme rundt.
Det tror jeg ikke der er nogen der er i tvivl om.
Og så vil der også være forskellige forventninger til udbytte og forskellige forventninger til, hvor meget gødning der skal til.
Det er der jo en lang række tekniske metoder til at få beregnet, og det er det, jeg henviser til, for det rækker taletiden her ikke til at redegøre for.
Jeg kan bare markere tydeligt, at det jo lige præcis handler om at opnå, at planerne får den gødning, der skal til det pågældende sted, for at de kan udvikle sig landbrugsfagligt optimalt uden at skade miljøet.
Det har været længe undervejs, men vi prøver at presse på.
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Hr. Erling Bonnesen opererer med et begreb, der hedder den gødning, som planterne har brug for.
Er det, hr. Erling Bonnesen her mener, præcis den mængde, som er den maksimale, som planerne kan tåle, før de tager skade, og hvor man må forvente, at den økonomiske gevinst er maksimal?
Altså, er det det, man skal op på overalt?
Er det det, hr. Erling Bonnesen mener med det, han siger?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-01-27:
Tak for det.
Det er sådan set mest, fordi jeg lægger øre til ordførerens holdning til landbruget, og det eneste, jeg hørte ordføreren sige, var, at det sådan går fantastisk, og at landbruget synes, at regeringen gør det fantastisk godt.
Det synes jeg at et regeringsparti skal have lov til at have for sig selv.
Er der et eller andet, som ordføreren synes ser besværligt ud ude i landbruget for øjeblikket, og hvis der er det, kan ordføreren så give et par eksempler på det?
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Tak for det.
Det begyndte på det tidspunkt, hvor man fik bund i møddingerne, man fik nye ajlebeholdere, man indførte nye teknikker i landbruget.
Derudover vil jeg også gerne høre, om ordføreren også kan medgive, at vi ikke kan konstatere, at det fald, som allerede satte ind, lang tid før vi fik de første vandmiljøplaner, er fortsat, efter at vi har fået tre vandmiljøplaner.
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Der er jo sket det nu, at man faktisk mener at kunne konstatere og påvise, at der er sket forbedringer af vandmiljøet.
Men spørgeren har ret i, at man i rigtig mange år godt kunne gå og stille sig selv spørgsmålet: Virker det, vi gør, overhovedet?
Enhedslistens konklusion var, at det var, fordi man havde gjort for lidt, og at det derfor ikke havde nogen effekt.
I dag må vi konstatere, at vi ikke helt havde ret, for det har virket, og det er jo godt.
Men det er jo ikke noget argument for så at holde op nu, lige før man om måske 1-2 år er i stand til at lave en målrettet indsats, der forhåbentlig virker på en mere effektiv måde end det, vi har kendt til de sidste 20-30 år.
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Noget af det, som jeg en gang imellem synes er utrolig trættende, når man diskuterer her i salen, er, at man tillægger hinanden motiver, som faktisk ikke er til stede.
Jeg kan jo forstå på ordføreren, at vi er enige om, at en målrettet regulering, hvor vi gødsker der, hvor man kan gødske, og hvor vi ikke gødsker der, hvor der er problemer i sårbare områder osv., er en rigtig god vej at gå.
Hvis det nu er en rigtig god vej at gå, og forskningen har dokumenteret, at vi rent faktisk undergødsker kraftigt i Danmark, så spørger jeg bare mig selv, hvor længe det er, vi skal vente.
Altså, landmændene ventede under den borgerlige regering.
Nu venter de under den nuværende regering.
Hvor lang tid er det egentlig vi skal vente, før man begynder at iværksætte tiltag, som ikke kun gavner landmændenes økonomi, men som også skaber flere arbejdspladser i Danmark og forbedrer den generelle økonomi i Danmark?
Per Clausen (EL), 2015-01-27:
Jeg mener ikke, man kan sige, at forskningen dokumenterer, at der generelt set undergødskes i Danmark.
Vi kan konstatere, at der gødes mindre end det, der ville skabe den maksimale produktion og dermed den maksimale økonomi, men vi har ingen dokumentation for, at man sådan generelt bare kan gødske mere i Danmark, uden det har negative miljømæssige konsekvenser.
Det vil jeg bare sige.
Så vil jeg sige, at jeg godt forstår utålmodigheden.
Jeg kan bare konstatere, at vi nu faktisk er i den situation, at vi formentlig inden for et par år vil være i stand til at igangsætte det, som vi alle er enige om i princippet.
Jeg har en mistanke om, at der stadig kan være enkelte konkrete uenigheder tilbage, når vi skal afveje hensynet til indtjening og miljø og natur, men det er jo fair nok.
Daniel Rugholm (KF), 2015-01-27:
Tak for det.
Landbruget er presset, det er der ingen tvivl om.
Det er alvorligt, vi hører konstant om konkurser og om tab af arbejdspladser, både i landbruget og i følgevirksomhederne, og det skal der gøres noget ved.
På mange måder er vi enige i tankerne bag de her ændringer, som foreslås af Liberal Alliance med beslutningsforslaget.
Derfor skal vi også om lidt behandle B 39, et beslutningsforslag med 16 punkter til at forbedre landbrugets vilkår, som vi er medforslagsstiller til.
Deriblandt er der også punkter, der netop omhandler både gødskning, plantedække osv.
Vi er enige i, at vi også skal ind at kigge på overimplementering.
Vi skal ind at kigge på rammevilkår sådan mere generelt, og derfor er vi også klar til at gå i dialog både med Liberal Alliance og sådan set også med alle andre partier, som gerne vil være med til at finde de rette og nødvendige initiativer til, at vi også i de kommende år kan sikre en god og positiv udvikling i landbruget.
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
I Liberal Alliance er vi i kontakt med både de konkrete landmænd, Bæredygtigt Landbrug og Landbrug & Fødevarer.
Men jeg synes, det er helt dejligt at få fastslået lige her, at det, landbruget har efterspurgt, er en større fleksibilitet.
Det er altså ikke, at kravet til efterafgrøder skal øges.
Og det er to helt forskellige ting.
når ministeren står på talerstolen og siger, at så kan vi jo selv her blandt de borgerlige partier få lov til at forklare landbruget, at man ikke vil efterkomme deres ønsker, så vil jeg bare gerne lige have, at ministeren slår helt fast, at vi er enige om, at det, der er efterspurgt, er større fleksibilitet.
Det er ikke øgede krav til efterafgrøderne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-27:
Liberal Alliance ønsker, at landmændene skal have lov til at gødske økonomisk optimalt, selv om det jo netop er i modstrid med nitratdirektivets ligevægtsprincip.
De danske regler om at gødske under det økonomisk optimale er netop en tilnærmelse til ligevægtsprincippet i nitratdirektivet, fordi det økonomisk optimale vil betyde tab af kvælstof til vandmiljøet.
Liberal Alliance ønsker at måle forureningen ved vandløbenes udløb, selv om vandløbenes kvalitet også er omfattet af EU-regulering, ikke mindst vandrammedirektivet.
Liberal Alliance vil til nød måle på drænene, selv om drænindholdet ikke siger noget om mængden af nitrat, der når grundvandet i stedet for markens drænrør.
Måling af nitrat i drænrørene er ikke repræsentativ for områdets samlede forurening.
SF så gerne, at der kom en egentlig godkendelsesordning for dræn, ikke mindst af hensyn til mulighederne for ad den vej at samle noget af fosfortabet op, forhindre udledning af pesticidrester til vandløb og fjorde og rense for næringsstoffer.
Men hovedparten af indsatsen må gå på at sikre en målrettet regulering af arealerne.
Ida Auken (RV), 2015-01-27:
Der er jeg faktisk uenig.
Hvis man gødsker mere, vil der også være en større udvaskning, helt generelt set.
Der tror jeg nok at jeg må sige, at jeg stort set har hele fagkundskaben på min side.
Så vil der være steder, hvor man kan gødske noget mere, uden at det sker, og hvor langt det meste vil blive optaget i planterne.
Det er der, vi gerne vil give noget mere frihed og flere muligheder for at få det optimale ud af det – gerne så tæt på som overhovedet muligt.
Jeg synes, at præcisionsgødning er enormt spændende.
Jeg synes virkelig, det er spændende med maskiner, der kan måle N, P og K, og som kan gå helt ned og nærmest præcisionsgøde, for så begynder vi at komme derhenad.
Men sådan er det jo ikke helt i dag.
Nu har jeg selv prøvet at køre traktor og sprede gødning – jeg tror kun, at det var gødning, vi sprøjtede med på det tidspunkt – og det er jo ikke sådan, at man hele tiden starter og slukker traktoren, når man er lige der, hvor det er sårbart.
Så jo, det er kompliceret.
Det tror jeg ikke at vi er så uenige om.
Nu er det bare ikke regeringens måde at lave politik på, altså at tale ned til landbruget.
Vi taler op til dem, for vi tror faktisk godt, de kan.
Jeg ved godt, der er en tredjedel derude, der klarer sig rigtig, rigtig godt, der er en tredjedel, der klarer den med skindet på næsen, og så er der nogle, der har det rigtig svært.
Vi skal jo finde ud at sørge for, at der kommer flest mulige arbejdspladser ud af det her og færrest mulige menneskelige skæbner, som skal finde på noget andet, hvis det er, at man faktisk ikke kan drive sin virksomhed, og så skal vi finde ud af at understøtte dem, der er rigtig gode.
Jeg ved ikke, hvor meget makværk den tidligere regering har lavet, fedtafgifter, sukkerafgifter og vandplaner, som var i udu, da vi fik dem.
Vi har lavet om på spildevandsafgiften og en trappemodel, og vi har lavet eksportplaner.
Vi har faktisk gjort rigtig mange af de ting, som landbruget har bedt os om.
Men vi kan jo ikke gøre for, at Rusland laver en importembargo på vores varer, og så må vi prøve at se, om vi kan hjælpe med at købe nogle ting op, om vi kan hjælpe med lagre, om vi kan hjælpe med andre ting.
Vi kan ikke gøre for, at når kornpriserne er høje, er det svært at være kvægavler f.eks. Der er nogle ting, som er nogle vilkår for landbruget, som regeringen ikke kan lave om på.
Jeg ved godt, der er ting, der er svære, men det er ikke regeringens skyld, at landbruget har det svært.
Det er f.eks. den tidligere regering, som var medvirkende til, at man fik en gæld på 350 mia. kr.
Det er en af de rigtig, rigtig tungtvejende grunde til, at det er svært at drive landbrug i Danmark.
Det synes jeg hr. Hans Christian Schmidt skal anerkende, altså at det var under hans regeringstid, at der kom en gæld på 350 mia. kr. i landbruget, som er det, de slås rigtig meget med i dag.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-01-27:
Jeg kan godt høre, at ordføreren bliver ophidset, men jeg ved ikke, hvad jeg kom til at pirke til, for pludselig var der noget med at tale ned til og sådan noget.
Det er slet ikke det, jeg diskuterer.
Jeg prøver en gang til at spørge, for jeg kunne forstå, at i det svar, der kom, var der ikke plads til svar på mit spørgsmål, og det er jeg selvfølgelig ked af.
Jeg spørger lige ordføreren igen: Er der nogen ting ude i landbruget, ordføreren synes er besværlige for landbruget lige for tiden?
Jeg forstod det her med det overordnede om korn og Rusland og sådan noget, det er helt fint, men er der nogen ting derude, når man sådan sidder og kigger på det?
Man hører landbruget tale om, hvad der plager dem for øjeblikket, og er der så noget, som den radikale ordfører er enig i?
Hvis der er det, vil den radikale ordfører så give et par eksempler på det?
Ida Auken (RV), 2015-01-27:
Det vil jeg meget gerne, og det var også det, jeg gjorde tidligere.
Jeg tror, det er besværligt være et erhverv, der har en gæld på 350 mia. kr. Det tror jeg er rigtig svært – det gør det svært at låne penge, det gør det svært at investere.
Den gæld blev bygget op under den tidligere regering.
Jeg tror, det er svært at finde ud af en regulering, der bliver ændret hele tiden, og det bliver vi nødt til at gøre, fordi den tidligere regering lavede sådan noget makværk og så i øvrigt i sin tid i opposition bruger al tiden på at pille de forslag væk om randzoner, efterafgrøder osv. osv., som man selv har lagt på bordet som regering.
Jeg tror, det er svært, at reguleringen bliver ændret hele tiden, fordi det ikke blev lavet årligt dengang, og det er derfor, vi foreslår at vi tager os den tid, det tager, og gør her det ordentligt.
Og jeg er ikke spor ophidset.
Det er mere hr. Hans Christian Schmidt, som er det.
Men nu smiler vi til hinanden i stedet for – så er vi måske ikke så uenige.
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Tak for det.
Jeg vil ganske kort høre, om ordføreren vil medgive, at der undergødskes i Danmark i forhold til planternes behov.
Ida Auken (RV), 2015-01-27:
Man kan i hvert fald sige, at det er klart, at der er mange landmænd, der gerne vil gøde noget mere, fordi de ved at hælde det ekstra gødning ud på deres marker kunne få mere ud af den enkelte mark.
Det vil jeg gerne medgive.
Men det er jo den gødning, som bl.a. løber ud i vandløbene, og det er jo der, vi skal finde den rigtige balance, så vi sikrer, at vi får produceret så meget som muligt, uden at det går ud over vores vandløb.
Hvad angår selve beslutningsforslaget, så står der, at man skal gøde efter ligevægtsprincippet, men den nuværende lovgivning lever op til ligevægtsprincippet.
Mette Bock (LA), 2015-01-27:
Jeg bliver så nødt til at spørge en gang til: Anerkender ordføreren, at der undergødskes i Danmark?
Forsøg har vist, at man kan hæve gødskningen, så længe hvert kilo kvælstof bidrager med yderligere 10 kg, uden at det øger udvaskningen.
Men jeg vil spørge en gang til: Anerkender ordføreren, at der undergødskes i Danmark?
Ida Auken (RV), 2015-01-27:
Jeg anerkender helt klart, at der er områder, der godt kunne gødes mere på, og at der er områder, der skulle gødes mindre på.
Det er jo derfor, vi går efter målrettet regulering.
Det er jo derfor, jeg synes, at vi, i stedet for at vi skal diskutere, om vi herinde i Folketinget kan opfinde nogle metoder, der ikke findes, skal diskutere, hvordan vi fordeler den regning til dem, der kommer til at betale en regningen, nemlig dem, der skal gøde mindre.
For man kunne spørge Liberal Alliances ordfører: Anerkender Liberal Alliances ordfører, at der også er steder, hvor der er problemer med kvælstofudvaskning?