runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2015-07-03:
350.000 kr. er nu også en pæn indkomst, synes jeg.
Men lad nu bare det ligge, og lad mig så spørge helt værdineutralt: Var det en garanti for, at SF helt sikkert ikke vil stemme for den her ordning, hvis den ender med at blive finansieret af nedskæringer på asylområdet og nedskæringer i ulandsbistanden?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Jamen SF kommer i modsætning til De Radikale hverken til at stemme for, at børn ikke må blive familiesammenført med deres familier i 1 år, eller for nedskæringer på ulandsbistanden.
Ingen af de ting kommer SF i modsætning til De Radikale til at stemme for.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Jo, men man har ikke indgået en aftale om finansieringen, og den måde, som regeringen lægger op til at finde penge, er ved at skære ned på flygtninge, det er ved at skære ned på udviklingsbistand, det er ved at skære ned på den kommunale velfærd.
Og jeg forstår det sådan, at Alternativet ikke har sikret sig, at der er en finansiering, som er anderledes.
Det vil sige, man ikke har nogen aftale for 2016 og 2017.
Det er sådan set ikke for at være irriterende og retorisk, det er bare, fordi man jo ikke har en aftale, før man har fundet en finansiering.
Er det så ikke korrekt forstået, at det eneste, man med sikkerhed ved, det eneste, som er aftalt, og som man ved kommer til at ske, er, at det håndværkerfradrag, der ikke er grønt, fortsætter i 2015, og resten er så til forhandling?
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Nu tænker jeg, at ordføreren i virkeligheden kender finanslovsforhandlingerne bedre, end jeg gør.
Men sådan som jeg kender dem udefra, er det jo en samlet pakke, og i en samlet pakke sætter man sig ned og finder ud af, om man kan stå inde for den samlede pakke. Vi har betinget os, at vi ikke kan se en nedskæring krone for krone af flygtningeydelser osv.
Men vi kender jo også regeringens dagsorden – det er jeg ikke blind for.
Så hvordan vi i sidste ende løser det, skal jeg ikke kunne sige her.
Jeg siger bare, at man ikke skal kunne se en nedskæring krone for krone, i forhold til at der bruges færre penge på flygtninge for den her aftale.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Jeg tror, en dygtig bogholder i Finansministeriet nok kan finde ud af at postere det, så det ikke ser så grimt ud.
Er det rigtigt, og må jeg konkludere sådan, at Alternativet faktisk ikke har nogen aftale, der rækker ud over den 1. januar 2016?
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Grunden til, at vi er gået med i den her aftale i 2015, er, at vi får en grøn boligjobordning i 2016 og 2017.
Det er derfor, vi har sagt ja til det.
Vi har drøftet de grønne initiativer, der skal til i den nye ordning; vi er blevet enige om at skære alt sort væk; vi er også enige om, at vi skal sætte os og drøfte listen, altså hvad det præcis er, der kommer til at fremgå af den grønne ordning.
Så derfor har vi en aftale.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Ordføreren siger jo selv og indrømmer åbent og ærligt, at man ikke har aftalt finansieringen, og man har vel ikke en aftale, før man har finansieringen på plads.
Så spørger jeg bare: Hvor er garantien fra statsministerens regering om, at der ikke kommer til at ske nedskæringer i velfærden eller på områderne for flygtninge, indvandrere, udviklingsbistand som en betingelse for, at man kan indgå sådan en aftale?
Der er ingen garanti, og så er der jo heller ikke nogen aftale.
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Det synes ministeren ikke er at klatte pengene væk.
Men ordføreren rejser jo en relevant og generel problemstilling i hele vores fradragssystem, nemlig at når vi laver fradrag for specifikke ting for at understøtte specifikke ting, så kommer det jo ud af den samlede pulje, om man vil.
Og jeg indgår gerne i sådan en principiel diskussion om det spørgsmål.
Men det ændrer bare ikke ved, at vi synes i regeringen, at boligjobordningen, håndværkerfradraget, er en rigtig, rigtig god ordning, og derfor lægger vi også op til at gennemføre den, og vi kvitterer for de partier, der vil være med til at sikre det.
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Jamen det skal jeg gerne forholde mig til.
Det er det, jeg siger: I min verden er en aftale en aftale, og regeringen er fuldstændig opmærksom på vores synspunkter og vores forudsætninger for at indgå den aftale.
Vi har jo ikke aftalt finansloven for næste år og næste år igen endnu, og det er klart, at det skal aftales, og der får vi i den aftale forhåbentlig også noget at skulle have sagt.
Hvis ikke vi gør, må vi jo se, hvad der sker.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-07-03:
Jeg synes, det her virker, som om det er en sagsbehandling, der er gået meget hurtigt – og nok også for hurtigt.
Man skal aldrig undervurdere en modstander.
Jeg tror altså her, at vi står over for en aftale, som ligesom får cementeret statsministerens valgløfte om, at den her boligjobordning skulle køre videre i år, og det er så Alternativet og SF, der kan sikre det, og så har man købt sig til at gå med i den aftale ved at blive stillet noget i udsigt, som ikke er finansieret.
Er det ikke korrekt, at I ikke har nogen vished for, hvor pengene skaffes til at finansiere en såkaldt grøn ordning i 2016 og 2017?
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Jo, det er fuldstændig korrekt, fordi finansloven ikke er aftalt endnu.
Det siger jo sig selv.
Men jeg tror lige, vi skal trække det her op igen, for det, der er vigtigt for os, og det, der er vigtigt for Alternativet i forhold til at støtte den nuværende ordning, er, at der også er en grøn boligjobordning i 2016 og 2017, og det er det, der er altafgørende for os.
Det er afgørende for os, at vi kan være med til at trække Danmark i en mere bæredygtig retning, i en mere grøn retning, og det er vi rigtig glade for vi har været med til at kunne aftale.
I den nuværende ordning er kun en tredjedel af de ting, der bliver brugt penge på, grønne, og Alternativet er kommet i Folketinget for at være med til at trække Danmark i en grønnere retning, og det er det, vi gør med den her aftale.
Vi er helt opmærksomme på, at den fremtidige finansiering kommer fra finansloven 2016 og 2017, og så må vi jo se.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-07-03:
Nu fremhævede ordføreren, at det var vigtigt, at lejerne også kunne få gavn af de her ordninger.
Jeg undrer mig lidt, når jeg på side 3 i indstillingen her læser, at det er skitseret, at man, hvis der er et flertal af lejere, som ønsker at gennemføre nogle energibesparende initiativer i et privat udlejningsbyggeri, sådan set kan vedtage det.
Det vil sige, at der sådan set kan være et mindretal blandt lejerne på 49 pct., som er imod, at der skal laves noget, som udlejeren egentlig burde lave.
Jeg synes, det her er meget socialt skævt.
Er der ikke en yderligere beskrivelse af, hvordan det skal håndteres, altså det her skisma med, at det ser ud til, at det er nogle lejere, som skal til at være medfinansierende for det private udlejningsbyggeri, hvis der sker forbedringer deri?
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Jeg synes da, det er fantastisk, at et flertal af lejere kan være med til, at der bliver gjort energibesparende tiltag i lejeboligerne.
Så vi er rigtig glade for, at det er kommet med i den her aftale.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Jeg skal bare lige være sikker på, at jeg har forstået Alternativets ordfører korrekt.
Det, ordføreren for Alternativet i dag siger, er, at man ikke ved, om man kan finde pengene til en grønnere boligjobordning på et kommende finanslovsforslag.
Man vil gerne prøve ved en forhandling, og ordføreren siger, at man håber, men ordføreren siger også, at man ikke ved det.
Vi må se, siger ordføreren.
Med andre ord er det eneste, Alternativet med sikkerhed ved, at Alternativet har stemt for den gamle boligjobordning, det gamle håndværkerfradrag her for 2015, som ikke er grønt – altså, den ordning, som ordføreren for Alternativet nu står på Folketingets talerstol og kritiserer.
Er det korrekt forstået?
Det, man ved, er, at Alternativet har lagt stemmer til et håndværkerfradrag, der ikke er grønt, men så håber man, at man i en kommende finanslovsforhandling kan lave en aftale om en grønnere ordning, men man ved det ikke.
Vi får se, siger ordføreren.
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
De termer, ordføreren bruger, handler jo om det med finansieringen.
Vi har indgået en aftale for 2016 og 2017 også, og den skal så finansieres på finansloven for 2016 og 2017.
Det, der blev drøftet før, var, hvordan pengene kunne tages en til en i forhold til asylstramninger og den slags ting.
Det er det, vi har sagt vi ikke kan gå ind for eller lægge stemmer til.
Så jeg regner da bestemt med, når jeg har indgået en aftale med regeringen om, at vi har et grønt håndværkerfradrag for 2016 og 2017, at der så kan findes penge til det på finansloven.
Det er jo det, der står i aftalen.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Nå, det hørte jeg: Altså at man vil gøre alt, hvad man kan, for at det ikke sker sådan.
Udskriften må så vise, hvad der blev sagt.
Men jeg synes ikke, jeg hørte en klar garanti for, at det ikke ville komme til at ske.
Så vil jeg også bare sige, at det jo ikke er nok at garantere – hvis vi ellers kan komme så langt – at pengene ikke bliver fundet på asylområdet og på udviklingsbistanden.
Mit spørgsmål er: Vil SF også garantere, at pengene ikke kommer fra nedskæringer af velfærden?
Det er et meget relevant spørgsmål, fordi kommunerne jo lige er blevet presset til at indgå en økonomiaftale, der kommer til at betyde nedskæringer i velfærden i de næste 4 år.
Så spørgsmålet er: Vil SF garantere, at pengene hverken kommer fra asylområdet, ulandsbistanden eller nedskæringer af velfærden, og hvordan vil SF sikre, at det ikke sker?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Jeg kan ikke helt forstå den logik.
For den logik ville betyde, at når Enhedslisten lavede aftaler med den tidligere SR-regering – gode aftaler om social dumping, klimasikring, økologi, alle mulige gode ting – og man brugte et råderum, der var kommet som et resultat af nogle meget hårde reformer på førtidspension, fleksjob og kontanthjælp osv., så skulle vi have spurgt Enhedslisten: Hvordan kan I tillade jer at bruge et råderum, der er kommet som et resultat af nogle reformer, som regeringen har lavet, på bekæmpelse af social dumping, på økologi, på velfærdsting osv.?
Nej, det ville ikke have været et ordentligt spørgsmål at stille, fordi det er at blande æbler og pærer sammen.
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Hvis man ønsker at læse aftalen, er den tilgængelig på Finansministeriets hjemmeside eller Skatteministeriets hjemmeside, tror jeg.
Der kan man jo se, at der er sørget for finansiering her i 2015 på grund af det råderum, der er, og så finansieres ordningen i 2016 og 2017 på finansloven ligesom en lang række andre aftaler. Så det vil jo komme an på, hvilke partier der er med til den finanslov, som den finansiering så kommer fra.
Sådan er det jo med en finanslov.
Der er nogle prioriteter i finansloven, og man laver nogle ændringer, og så finder man forhåbentlig et flertal for finansloven.
Det, der står i aftalen, står vi i regeringen fuldstændig ved, men vi har dog også noteret os det, der er blevet sagt både fra Alternativets og fra SF's side.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Det synes jeg var et forbilledlig klart svar: Der ligger ikke nogen aftale.
Der ligger det, der står her i aftalen, nemlig at det skal finansieres på finansloven af de partier, som skal lave finanslov.
Med andre ord skal den her aftale finansieres ved de indtægter i form af besparelser, som en borgerlig finanslov, formentlig med deltagelse af Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, skal finde i efteråret.
Det er sådan set det, som den her debat har cirkuleret omkring, så jeg er meget, meget glad for det klare svar fra ministeren.
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Så bliver jeg nødt til at skuffe ordføreren for Enhedslisten, fordi sådan kan man ikke udlægge det svar.
Det forholder sig jo sådan – hvad jeg også tror nogle ordførere har været inde på i debatten – at når man laver en finanslov, kan der være et råderum, inden man går ind til finanslovsforhandlingerne.
Så tilvejebringer man måske et yderligere råderum i de finanslovsforhandlinger, og de partier, der tilvejebringer det yderligere råderum, har typisk også indflydelse på, hvad pengene bliver brugt til.
Jeg kan i hvert fald her i dag afvise, at de penge, der er fundet ved nogle af de lovforslag, som vi har behandlet og vil behandle, omkring en asylreform, går til at finansiere en boligjobordning.
For der står faktisk i den pågældende aftale, at de penge skal gå til en jobreform i foråret 2016, der skal gøre, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Så den bekymring kan jeg i hvert fald afvise, hvis der skulle være nogle, der har den.
Mattias Tesfaye (S), 2015-07-03:
Jeg vil gerne høre, om ministeren kan bekræfte, at den analyse af boligjobordningen, som Skatteministeriet fik DAMVAD til at udarbejde, og som blev offentliggjort i maj i år, viser, at boligjorbordningen ikke havde nogen væsentlig effekt på arbejdsudbuddet.
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Der er lavet en evaluering af boligjobordningen, og den står vi selvfølgelig ved.
Men det ændrer ikke ved, at vi i Venstre har givet et valgløfte, og det står vi også ved.
Man kunne selvfølgelig have valgt at bruge de midler, man bruger på boligjobordningen her i 2015 og i øvrigt også fremadrettet, på en anden måde end den måde, vi har valgt at gøre det på.
Men det er jo en konsekvens af, at vi har lovet at gennemføre boligjobordningen, og det har vi, fordi der er en halv million danskere, der har benyttet sig af den, og fordi den efter vores opfattelse er en succes.
Det er også det billede, jeg får, når jeg tager ud i landet og i særdeleshed uden for de større byer.
Der er der faktisk rigtig mange håndværksmestre, der er glade for den her ordning.
Ifølge dem er den med til både at sikre fastholdelse af arbejdspladser, men også praktikpladser, som jeg ved at Socialdemokratiet og hr. Mattias Tesfaye går meget op i.
Mattias Tesfaye (S), 2015-07-03:
Mange tak for svaret.
Årsagen til, at jeg spørger, er, at jeg i den netop afsluttede valgkamp har været i en del debatter med kandidater fra ministerens eget parti.
Og jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om han ikke finder det bekymrende, at de oplysninger, jeg er blevet mødt med i valgkampen fra Dansk Byggeri omkring beskæftigelseseffekten af boligjobordningen, ikke stemmer overens med den objektive rådgivning, som ministeriets embedsværk selv har givet.
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Det er det, vi bygger vores politik på.
Og vi anerkender, at der kan være måder, hvorpå man kunne bruge de her penge og skabe flere jobs for de samme penge.
Det anerkender jeg til fulde.
Men vi har bare den politiske holdning, at vi synes, boligjobordningen er en god ting.
Så derfor vil vi lade være med ikke at gøre det, men rent faktisk gøre det.
Og derfor er det her lovforslag i Folketingssalen i dag.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Jeg vil gerne spørge yderligere ind til det her med jobeffekten, for den tidligere regering beregnede jo, at den reelle jobeffekt af den her ordning, som nu genindføres i 2015, er 700 job.
Jeg skal bare høre, om ministeren stadig væk er enig i den beregning.
Og hvis ministeren er det, vil jeg også høre, om ministeren ikke synes, at det da er nogle forfærdelig dyre job.
For den ordning koster altså 1,1 mia. kr. i år, kan jeg læse i aftalen.
Og så kan der skabes 700 job.
Det er sådan ca. 1½ mio. kr. for at skabe sådan et job.
Er det ikke nogle forfærdelig dyre job at skabe?
Kunne de penge ikke være brugt til noget reel jobskabelse på en bedre måde?
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Man kan jo ikke afvise, at man kunne have brugt pengene anderledes, og sådan er det jo.
Men det er nu den vej, vi har valgt i regeringen, det er det, vi er gået til valg på, og derfor gennemfører vi det.
Hvis ordføreren gerne vil have beregninger på jobeffekten, håber jeg så sandelig, ordføreren stiller et spørgsmål, og så bliver det regnet igennem i Skatteministeriet og bliver så oversendt i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Jeg anerkender til fulde, at man kunne have brugt de her penge anderledes, men vi synes, ordningen har været en succes.
Vi ved, det er noget, man har været glade for, særlig på landet uden for de større byer i de små og mellemstore virksomheder, og vi ved, at Dansk Byggeri er meget begejstret for ordningen, og derfor har vi altså ønsket at videreføre den.
Så er det helt reelt, hvis man som Enhedslisten er uenig i det ønske, men der har vi så bare en politisk uenighed, og dem får vi en del af i den kommende periode.
For der er stor forskel på den skattepolitik, den her regering vil føre, og den skattepolitik, jeg tror Enhedslisten godt kunne tænke sig vi førte.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Nu spurgte jeg om, om ministeren er enig i, at jobeffekten er af den størrelsesorden, som den tidligere regering regnede ud.
Det var et rent holdningsspørgsmål, altså om ministeren ikke syntes det.
Men lad mig så spørge lidt mere folkeligt
Det var sådan set bare det, jeg gerne ville høre, altså om ikke ministeren synes, det er at klatte pengene væk og betale 1,5 mio. kr. for at få oprettet et job.
Hvad synes ministeren om det?
Inger Støjberg (V), 2015-07-03:
Regeringen har jo generelt tænkt sig at holde sig inden for konventionernes rammer.
Jeg har meget, meget svært ved at forestille mig, at det her ikke holder sig inden for konventionernes rammer, men jeg synes da, at fru Zenia Stampe skulle forfølge det spor, hvis det er det, fru Zenia Stampe synes er det centrale i dansk udlændingepolitik.
Det jo står enhver frit for at gøre, og jeg vil glæde mig meget til både at få det undersøgt og også at følge fru Zenia Stampes arbejde i FN-systemet.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Tak for det, og tak til ministeren.
Vi hørte tidligere i debatten, at der var indgået en mundtlig aftale om, at finansieringen af den fremtidige boligjobordning for 2016 og 2017 ikke måtte komme fra f.eks. beskæring af ulandsbistanden, flygtninge, velfærd og den slags ting.
Kan ministeren bekræfte den aftale?
Karsten Lauritzen (V), 2015-07-03:
Først og fremmest vil jeg som skatteminister sige, at jeg glæder mig til samarbejdet med Folketinget.
Det ser jeg meget frem til.
Dernæst vil jeg sige tak for den positive modtagelse af forslaget fra et flertal af partier eller mandater her i Folketingssalen.
Jeg er også meget glad for, at regeringen har kunnet indgå en bred politisk aftale om boligjobordningen eller håndværkerfradraget – både her i 2015, men altså også fremadrettet med en mere grøn profil i 2016 og 2017 – med Dansk Folkeparti, Alternativet, SF og De Konservative.
Det er en god og også ambitiøs aftale, der lover godt for et fremtidigt bredt samarbejde i Folketinget.
Der har både i offentligheden og her i dag været fremført en række argumenter mod den ordning, vi nu genindfører.
Der er også nogle partier, der oprindelig var imod den og så lidt for den og så lidt imod den, og det er jo fair nok.
I regeringen lægger vi imidlertid afgørende vægt på, at en genindførelse i 2015 af den velkendte ordning vil bidrage til en øget aktivitet i små og mellemstore håndværks- og servicevirksomheder, som der jo ligger en del af i de områder, som ikke er ramt af de højeste vækstrater i vores land, og hvor sikring af lokale arbejdspladser betyder rigtig meget.
Samtidig giver vi altså familierne bedre råd til hjælp i en travl hverdag.
Det sagde vi før valget, og det står vi jo altså ved.
Den har været anvendt af mere end en halv million danskere, og den har bidraget til vækst og beskæftigelse, også i yderkommunerne.
Det synes jeg man skal glæde sig over.
Så jeg vil gerne takke for den debat, der har været, og jeg ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling af forslaget fremadrettet.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Jeg er ikke enig i ordførerens udlægning, men det er jo et argument og en udlægning, ordføreren bruger.
Konklusionen må altså være, at vi ikke kan få en garanti for, at en såkaldt grøn boligjobordning ikke bliver finansieret gennem nedskæringer på asylområdet, gennem nedskæringer på ulandsbistanden eller gennem nedskæringer i velfærden.
Så vil jeg gerne have, at ordføreren forholder sig til en meget enkel og logisk, synes jeg, udlægning af, hvad det er, ordføreren har lavet her:
Ordføreren og ordførerens parti har sammen med Alternativet støttet en genindførelse af den gamle ordning, som er socialt skæv og ikke spor grøn, fordi man har fået et løfte – et løfte – om en grøn ordning i 2016 og 2017.
Men vi ved ikke, om det grønne løfte kan føres ud i livet.
Er det ikke det nøgne indhold i den aftale?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Nej, aftalen er, at den gamle ordning bliver videreført i 2015, og så bliver det en grøn boligjobordning i 2016 og 2017.
Der skal finansieringen findes på finansloven, lige som det altid har været, det er helt normalt.
Det kunne være delaftaler om udviklingsbistand.
Det kunne være id-kort.
Det kunne være alle mulige ting, som sker i løbet af et år, og hvor man siger, at det finder vi finansieringen til på statens husholdningsbudget, som vi altid gør.
På den måde vil Enhedslisten jo ikke nødvendigvis være ansvarlig for selskabsskattelettelser eller for, at man fjernede en brændeafgift, hvad Enhedslisten også var med til osv. På den måde kan man jo ikke være ansvarlig for alt, hvad der bliver lavet af en regering i en finanslov.
Man kan kun gøre sit bedste for at komme med ordentlige solidariske finansieringsforslag, og det vil SF selvfølgelig også.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Tak, og tak for ordførertalen.
Nu snakker ordføreren selv om det med måske at manipulere lidt, og her tænker jeg jo på udsagnet om, at det er rigtig mange af de mennesker, der har en indkomst på under 350.000 kr., som bruger boligjobordningen, og at det er mange flere end dem, som har en indkomst på over 700.000 kr.
Det hører jo altså lige med til den fortælling, at der jo er langt flere mennesker, der har en indkomst på under 350.000 kr., og så er det jo meget naturligt, at der numerisk er flere personer i den gruppe, der bruger den, end i de høje indkomstgrupper.
Det er selvfølgelig andelen, der er interessant, og der kan vi bare konstatere, at andelen af dem, der bruger den, er betydelig større blandt de højtlønnede end blandt de lavtlønnede.
Det er bare for at få slået det fast.
Jeg synes, det bliver mere og mere klart, at man i en eller anden grad har købt katten i sækken med det her.
For det, der behandles i dag, er et sort håndværkerfradrag, som fortsætter det gamle med en masse penge til sommerhuse i udlandet og nye køkkener oppe i Nordsjælland – og så er der måske en grøn aftale næste år.
Men det forudsætter, at statsministeren har flertal for en finanslov.
Og hvem skal statsministeren have flertal for en finanslov sammen med?
Jeg tvivler på, det bliver SF og Alternativet.
Det ville overraske mig, vil jeg sige; han skal hen og banke på hos Dansk Folkeparti og hos Liberal Alliance.
Og hvor mon de har tænkt sig at tage pengene til at sikre det råderum, som skal finansiere en evt. fortsættelse af den grønne boligjorbordning?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Man skal jo være saglig i den her diskussion, og derfor mener jeg ikke, det er rimeligt at sige, at det kun var de aller, allerrigeste mennesker, der brugte den gamle ordning, altså den, vi var med til at afskaffe.
Derfor synes jeg, det er rimeligt at sige, at i absolutte tal, altså antal mennesker, er der 114.000 med en indkomst på under 200.000 kr., som har brugt den, og 196.000, som har en indtægt på under 350.000 kr. Så i absolutte tal er det mange flere mennesker med relativt lave indkomster, der har brugt den.
Det var også derfor, vi var med til at afskaffe den.
Vi syntes ikke, balancen var i orden.
Derfor har vi i den nye aftale sagt, at vi vil have flere penge og rettigheder til lejerne.
Vi ved også, at energibesparelser i højere grad går til folk med lavere indkomster, fordi det ikke i samme grad er luksusprojekter, pengene går til.