runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2010-10-12:
Jeg ved godt, at ministeren gerne vil snakke om krise og alt mulig andet.
Vi vil gerne snakke om arbejdsmiljø.
Vi vil gerne snakke om folks sikkerhed.
Vi vil gerne snakke om deres helbred.
Det er jo egentlig det, det her drejer sig om.
Jeg kan selvfølgelig også godt høre, at ministeren siger, at man skal sikre, at pengene bliver brugt bedre.
Det skal man selvfølgelig altid.
Vi har jo spurgt alle andre i dag om, hvor de 50 mio. kr. kommer fra, og om, hvorfor de kan undværes.
Vi har stort set ikke fra nogen af de andre ordførere kunnet få et svar overhovedet.
Ministeren sagde: Vi vurderede det hurtigt i ministeriet; vi tager det halve, sådan.
Det var det, jeg hørte ministeren sagde.
Er det virkelig så enkelt at lave beregninger i ministeriet?
Det er da fantastisk.
Så glæder jeg mig da til, at vores egne folk kommer i ministeriet, for så vil det være lettere, når vi skal lave beregninger.
Inger Støjberg (V), 2010-10-12:
Nej, men nu er jeg jo godt klar over, at det ikke kendetegner Enhedslisten at læne sig op ad faktuel viden, men det gør vi rent faktisk i regeringen.
Og når et analysebureau som Capacent kan påvise, at tingene ikke er i orden, synes jeg også, at det er fair at tilrette.
Men jeg er godt klar over, at det ikke er en argumentation, der bider på Enhedslisten, for hos Enhedslisten gælder det bare om at bruge penge, også selv om pengene ikke altid er brugt på den bedst mulige måde.
Men sådan er det bare ikke i den virkelige verden, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Det er jo ikke sagen; sagen er bare, at der er nogle ting, man ikke længere skal varetage.
Man skal f.eks. ikke være slet så meget rettet mod udlandet, og man skal heller ikke længere lave seminarer kun for sig selv, for det er jo også noget af det, man har brugt penge på.
Så det er vel egentlig bare ret og rimeligt at skære tingene til, også i den økonomiske situation, vi er i, så vi er sikre på, at vi får brugt pengene på den bedst mulige måde, og det kunne vi bare se at vi ikke gjorde tidligere.
Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Jamen jeg spørger ikke til, om der ligger en rapport, som viser, at der har været nogle konkrete eksempler på, at nogle penge er blevet brugt forkert.
Jeg spørger til det forslag, som ministeren kommer med, og som jeg går ud fra at ministeren selvstændigt kan argumentere for.
Hvorfor mener ministeren, at det er bedre, hvis der sidder ét overordnet arbejdsmiljøråd, som skal kende til samtlige brancher, i stedet for at det er branchearbejdsmiljørådene, der ser på: Er der noget, vi kan lære her af den type arbejdsulykker, der sker på alle virksomhederne i vores branche, eller i hvert fald på en del af dem?
Og så kan der laves en samlet strategi for lige konkret den branche, som de altså har det største kendskab til.
Det er det, jeg beder ministeren svare på med sin egen argumentation og ikke bare henvise til en rapport om, at der er lavet nogle konkrete fejlslagne projekter.
Inger Støjberg (V), 2010-10-12:
Jamen jeg vil gerne igen henvise til den rapport, der ligger fra Capacent.
Det er jo ikke noget, jeg har siddet og fiflet sammen ved mit spisebord derhjemme, selv om det næsten lyder sådan her i dag.
Næh, det er Capacent, der har kigget på: Får vi nok ud af pengene?
Det gør vi så ikke.
Og så er det vel ret og rimeligt, at vi, der så rent faktisk har ansvaret for pengene, også sørger for at få tingene tilrettet, så de passer til virkeligheden.
Der er simpelt hen blevet udarbejdet ting, blevet lavet opgaver, som man ikke har fået nok ud af, og derfor er det vel kun ret og rimeligt også at gå ind og tilpasse det beløb, man har at arbejde for i fremtiden.
Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan det skulle kunne give en øget merværdi, at der skal sidde et råd og kigge på samtlige brancher, i stedet for et råd for hver branche, der har forstand på den branche og kan se, om der er nogle gennemgående træk.
Inger Støjberg (V), 2010-10-12:
Nu har jeg jo godt lagt mærke til, at når Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti sådan skal prøve at regne sig frem til, hvordan man genopretter Danmark, så gør man det ved lemfældige metoder, hvor man beslutter sig for, at naboen skal arbejde 12 minutter ekstra om nogle år, og så er den sag klaret.
Sådan er det altså bare ikke i virkelighedens verden, vil jeg sige til hr. Lennart Damsbo-Andersen.
Næh, da vi lavede genopretningspakken, kiggede vi naturligvis bredt på, hvor man kunne tage nogle penge – hvilket jo selvfølgelig kommer til at gøre ondt,
det vil jeg gerne vedgå, det gør det, hver gang man sparer, men sådan er det nu engang.
Det er den situation, vi er i, så det skulle vi.
Når vi så har vurderet, at det lige nøjagtig er godt 50 mio. kr., er det, fordi det er cirka halvdelen af det beløb, som BAR'erne havde før.
Vi kunne se ud fra den Capacentrapport, der ligger, at vi ikke fik nok ud af pengene, og derfor har vi vurderet, at en besparelse på 50 mio. kr. ville være realistisk.
Det er derfor, det ligger, som det ligger her.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-10-12:
Nu kan jeg forstå, at alle de ulykker, som Danmark er blevet ramt af over de senere år, både dem, der er kommet fra udlandet, og især dem, der er skabt her i landet af regeringen med skattelettelser og en fuldstændig fejlslagen beskæftigelsespolitik, lige pludselig skal klares, ved at man bl.a. begynder at skære i arbejdsmiljøindsatsen i Danmark.
Jeg kunne ikke rigtig få forklaret før, hvordan det var med den her beregning, hvorfor det først er nu, det skal tages frem.
Jeg kan måske vurdere på, om det er, fordi der har været nogle gode, loyale medarbejdere i ministeriet, der har sagt: Der var en undersøgelse engang, den kunne vi måske pille i.
Det, der mangler, synes jeg, er at få en forklaring på, hvorfor det lige nøjagtig er 50,4 mio. kr. og ikke 50,3 eller 50,5 mio. kr., det her kommer til at dreje sig om.
Er det derfra, det kommer,
eller ligger der en reel beregning, et ordentligt grundlag for, hvordan pengene er opstået?
Inger Støjberg (V), 2010-10-12:
Jamen jeg synes, at hr. Lennart Damsbo-Andersen skal sætte det ind i en lidt større kontekst, nemlig at vi har brugt ufattelig mange penge i Danmark på at sikre, at vi kom så godt igennem den internationale finanskrise som overhovedet muligt, og lad mig bare lige illustrere det ved et enkelt eksempel: Alle de tiltag, som regeringen har taget, sammen med Dansk Folkeparti i øvrigt, har betydet, at 122.000 danskere er sluppet for at få en fyreseddel i hånden.
Det er klart, at hvis man tager hele striben af initiativer, alle de øgede investeringer, udbetaling af SP, skattelettelser, og tillægger den lave rente, så koster det jo altså penge, og det er så de penge, vi finder via genopretningspakken.
Så er vi kommet i en situation, hvor vi jo skulle prøve at kigge bredt på, hvor vi kunne finde de penge, og der er valget så bl.a. faldet på BAR'erne her, fordi vi netop har lænet os op ad den rapport, som Capacent tidligere har udarbejdet, og hvor vi kunne se at vi simpelt hen ikke fik nok ud af pengene.
Det er årsagen til, at besparelsen kommer nu.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-10-12:
Jeg vil godt sige tak til ministeren for den korte redegørelse for, hvordan forhandlingen har været her i dag, og hvordan ministeren har opfattet den.
En ting, jeg lagde mærke til, var, at ministeren sagde, at der trods alt er et flertal herinde for forslaget.
Så tænker jeg ved mig selv: Ja, det er der jo godt nok, men det, jeg har noteret mig, er bare, at det er et flertal, der har svært ved at forklare, hvorfor og hvordan det her lovforslag er opstået, og hvordan det skal fungere.
Så det vil jeg egentlig godt spørge en lille smule ind til.
Det allerførste, jeg vil spørge om, er: Når nu baggrunden for, at der kommer ændringer i det her, er en undersøgelse – jeg kan forstå, at der har været flere undersøgelser, men det, der er beskrevet i lovforslaget, er i hvert fald, at det er en undersøgelse, der er foretaget i 2008 – og hvis den virkelig har præciseret, at der er nogle alvorlige mangler og fejl i den lovgivning, vi har, hvordan kan det så være, at det først er nu, det fremkommer, og at det ikke skete i 2008?
Helle Sjelle (KF), 2010-10-12:
Vi mener egentlig ganske grundlæggende, at fleksibiliteten på arbejdsmarkedet forbliver intakt, også selv om vi vedtager forslaget her.
Så vil jeg sige, at forslaget jo er en del af genopretningsplanen.
Her har alle måttet bidrage til at rette op på dansk økonomi.
Det kommer til at koste nogle penge, og det gør det altså også for f.eks. arbejdsgiverne.
Inger Støjberg (V), 2010-10-12:
Jeg kan berolige hr. Eigil Andersen med, at vi altid lytter.
Jeg lytter også altid.
Det er i øvrigt derfor, at man også kan se, at der er sket ændringer i lovforslaget, fra det har været i høring og indtil nu.
Det er jo netop, fordi vi lytter til de mennesker og de organisationer, som kommer med høringssvar.
Med hensyn til aktiveringsindsatsen vil jeg gerne – hvis formanden tillader det, det ligger jo lidt uden for lovforslaget, men nu blev jeg spurgt – sige: Ja, jeg synes også, at vi har set for mange eksempler på dårlig aktivering rundtomkring i kommunerne.
Og det skal der selvfølgelig gøres op med, og det er derfor, jeg har sat et aktiveringstjek i gang.
Det vil hr. Eigil Andersen også kunne opleve at der kommer et resultat ud af, inden der er gået så lang tid.
Derfor synes jeg alligevel, at det kunne være interessant at spørge hr. Eigil Andersen, om hr. Eigil Andersen kan garantere for, at der aldrig nogen sinde skete dårlig aktivering, før jobcentrene blev kommunaliseret.
Eigil Andersen (SF), 2010-10-12:
Det elendige aktiveringssystem, som kører i dag, er indført af hr. Claus Hjort Frederiksen og ministeren selv, og det er derfor regeringen, der har ansvaret for det.
Har ministeren ikke tænkt over, at det måske kunne have været en idé, om man havde undladt at give de ufinansierede skattelettelser, for så kunne man for eksempel have undgået at spare de her 50 mio. kr., som er en besparelse, som vil føre til et dårligere arbejdsmiljø?
Peter Madsen (V), 2010-10-12:
Vi bidrager ved at gennemføre den genopretningsplan, som regeringen og Dansk Folkeparti er blevet enige om.
Ved at styrke dansk økonomi bliver der også mulighed for at styrke den danske velfærd.
Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Venstres ordfører sagde, at alle skal bidrage til at betale regningen efter Venstre, Konservative og Dansk Folkepartis skattelettelser til de rigeste; alle skal bidrage.
Hvordan er det, ordføreren selv bidrager?
Altså, til syge mennesker siger man: I skal bidrage ved at risikere at miste hele jeres indkomst.
Det er et meget, meget voldsomt bidrag til at betale for, at nogle andre har fået skattelettelser.
Hvordan er det, Venstres ordfører selv bidrager til at betale den regning?
Peter Madsen (V), 2010-10-12:
Det overordnede i det her lovforslag er jo, at alle kommer til at bidrage til genopretningen.
Om hr. Eigil Andersen kan pege på særlige grupper, synes jeg vi skal se på under udvalgsbehandlingen.
Eigil Andersen (SF), 2010-10-12:
Sagen er jo den, at nogle vil kunne få kontanthjælp, som er et meget lavere beløb end sygedagpenge, men andre vil få 0,0 kr., hvis de har ejerbolig, hvis de har en bil, eller hvis de har en ægtefælle med en indtægt.
Så jeg vil gerne gentage mit spørgsmål: Hvad er Venstres budskab til de syge mennesker i Danmark, som fremover ikke kan få sygedagpenge på grund af det her lovforslag?
Peter Madsen (V), 2010-10-12:
Om der er nogle grupper, som vil komme i klemme som følge af det her, synes jeg vi skal se på under udvalgsbehandlingen, men det vil jo være muligt at bevilge kontanthjælp til en person, der ikke kan få sygedagpenge på grund af manglende opfyldelse af det nye beskæftigelseskrav.
Der er jo andre betingelser i spil der.
Eigil Andersen (SF), 2010-10-12:
Hvad vil ordføreren sige til de syge lønmodtagere og deres familier, som fremover ikke kan få sygedagpenge, men er henvist til kontanthjælp, som måske er 0,0 kr., fordi de har en ægtefælle, der har en indtægt?
Hvad vil Venstres ordfører sige til de syge, der fremover ikke kan få sygedagpenge på grund af den her lovændring?
Peter Madsen (V), 2010-10-12:
Hvis hr. Lennart Damsbo-Andersen henviser til »En Fair Løsning« som et oplæg til at redde landets økonomi, så kunne jeg da godt tænke mig at høre mere om, hvem det præcist er, der skal arbejde 12 minutter mere, og hvordan man vil få dem til det.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre, hvordan de 15 mia. kr., som fagbevægelsen og Dansk Arbejdsgiverforening skal skaffe, vil blive fremskaffet.
Det bliver spændende at høre, for det har vi ikke hørt noget bud på endnu.
Med hensyn til skattelettelserne har de jo været fuldt finansieret, og de har faktisk bidraget til at styrke dansk økonomi og ikke at svække den.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-10-12:
Så vil jeg da foreslå, at ordføreren læser vores finanslovforslag og kigger i »En Fair Løsning«, for der er nogle rigtig gode forslag til, hvordan man kan gøre det her, uden at det går ud over dem, der er syge; dem, der er ledige; de svageste i det her samfund.
Det skal i stedet blive dem, der har mulighed for at bidrage, sådan nogle som os og andre, som har fået stor gavn af f.eks. de skattelettelser, som regeringen har sendt ud i samfundet uden at sørge for, at de var finansieret.
Kunne ordføreren så ikke forestille sig, når nu kassen er tom, at man i stedet for at sende regningen hen i sygeværelset, sendte den hen til f.eks. nogle af dem, der har fået skattelettelserne; nogle af dem, der sidder henne i bankerne eller i bestyrelserne rundtomkring og har tjent fedt på de gode år her?
Var det ikke nogen af dem, der skulle betale regningen i stedet for?
Peter Madsen (V), 2010-10-12:
Som regeringen har givet udtryk for, er det nødvendigt med økonomisk ansvarlighed, og alle danskere må bidrage.
Vi er nødt til at fremtidssikre dansk økonomi.
Det er jeg ikke i tvivl om at regeringen og Dansk Folkeparti sammen har det bedste bud på.
Det er derfor, vi har indgået aftalen om genopretning af dansk økonomi.
Jeg har ikke set et tilsvarende ansvarligt oplæg fra spørgerens parti.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-10-12:
Jeg noterede mig, at ordføreren siger, at kassen er tom – eller måske blev det sagt med andre ord – for regeringen har brugt pengene på skattelettelser og forfejlet beskæftigelsespolitik, som jeg nævnte i min ordførertale ved forrige forslag, og hvem er det så, der skal betale?
Det er de ledige.
Dagpengeretten er halveret.
Arbejdsmiljøet skal også holde for.
Det har vi også lige diskuteret.
Og nu er vi så nået til de syge.
Altså, de svageste skal betale for, at regeringen har soldet det hele væk.
Er ordføreren enig med sine venner i Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti om, at det er en rigtig god idé, at det er de svageste, der skal holde for i samfundet, når nu det er regeringen, der har brugt pengene på en helt tosset måde?
Peter Madsen (V), 2010-10-12:
Med dette lovforslag gennemfører vi den del af genopretningspakken, som vedrører beskæftigelseskravet i forbindelse med sygedagpenge og afskaffelse af ret til sygedagpenge på søgnehelligdage.
Vi har brug for at styrke dansk økonomi.
Det betyder, at vi må bremse stigningen i de offentlige udgifter for at sikre en sund og holdbar genopretning af økonomien.
Det er ikke, fordi det er let eller sjovt at skulle spare 24 mia. kr., men det er helt nødvendigt, og for at få Danmark på ret køl igen bliver vi alle sammen nødt til at bidrage.
I dag er retten til at få sygedagpenge fra kommunen afhængig af, at den sygemeldte har været beskæftiget i 13 uger før starten af sygefraværet.
Det vil vi med lovforslaget ændre til et krav om 26 ugers beskæftigelse.
Vi har i de seneste år løbende forlænget den periode, hvor man har ret til sygedagpenge, uden at det er modsvaret af et øget optjeningskrav.
Når vi øger optjeningskravet, hænger det også sammen med de stramninger, der er foretaget på bl.a. dagpengeområdet, så vi sikrer en balance mellem optjeningskrav, ydelsesstøtte og periode på tværs af de forskellige offentlige ydelser.
I forbindelse med forslaget om at forlænge optjeningsperioden har nogle af de hørte parter udtrykt bekymring for, at det vil være de sygemeldte, der kommer til at bære omkostningerne forbundet med denne ændring af reglerne.
Men sådan forholder det sig ikke.
Langt de fleste lønmodtagere får løn under hele eller under dele af sygdomsperioden, og derfor vil det faktisk i vidt omfang være arbejdsgiverne, der kommer til at bære de udgifter, der er forbundet med et øget optjeningskrav.
Samtidig er en omfattende del af lønmodtagerne dagpengeberettigede medlemmer af en a-kasse og vil på den måde være berettiget til sygedagpenge.
Regeringen skønner, at ændringen reducerer de offentlige udgifter med ca. 35 mio. kr. i 2012 og 70 mio. kr. i 2013 og fremefter.
Med lovforslaget vil regeringen samtidig harmonisere reglerne om udbetaling af sygedagpenge på søgnehelligdage.
I dag modtager den sygemeldte ikke sygedagpenge på søgnehelligdage i de første 3 uger af perioden, hvor det typisk er arbejdsgiveren, der udbetaler ydelsen.
Med lovforslaget vil regeringen ensrette reglerne, så retten til sygedagpenge på søgnehelligdage helt afskaffes.
Det vil nedbringe de offentlige udgifter med 65 mio. kr. i 2012 og 215 mio. kr. i 2013.
Venstre kan i det hele støtte forslaget, og jeg har lovet Liberal Alliances ordfører at oplyse, at også Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Hvad er det Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti ønsker?
I regeringens økonomiske plan regner man med, at vi skal mere end fordoble vores privatforbrug.
Jeg er bare spændt på, at se, hvad man så vil bruge pengene på, hvis man skal bruge mere end dobbelt så meget, som man gør i dag blandt de rigeste.
Der skal godt nok drikkes meget rødvin.
Jeg synes, at vi skal have en anden vækst, jeg synes, at vi skal have en vækst i at få det bedre som mennesker.
Jeg synes, at det er det, vi burde fokusere på.
Men i forhold til det her konkrete forslag er jeg med på, at ministeren siger, at der er kommet en rapport, som viser, at der er nogle steder, hvor man har brugt nogle penge forkert.
Det er jeg med på at man kan diskutere.
Er der brugt nogle penge forkert et eller andet sted?
Det, jeg stadig ikke har forstået, er, hvorfor man vælger den løsning, man kommer med.
Det er intelligent at have ét centralt arbejdsmiljøråd, der skal lave strategier for samtlige brancher.
Jeg kan ikke forstå, at det er intelligent.
Jeg vil blive meget glad, hvis ministeren vil komme herop og forklare, hvorfor det er intelligent.
I stedet for at henvise til, at der er en rapport, der viser, at der er brugt nogle penge forkert et sted, kunne hun forklare, hvorfor det er bedre at bruge pengene, hvorfor det er mere intelligent at have ét centralt arbejdsmiljøråd, der skal lave strategier for samtlige brancher i Danmark, end at have branchearbejdsmiljørådene til at lave strategier for de enkelte brancher.
Det er bare det, jeg gerne vil have en forklaring på, for det er jo det, der er meningen med det her lovforslag.
Og det synes jeg ministeren skylder en forklaring på.
Inger Støjberg (V), 2010-10-12:
For det første kan jeg nu godt forstå, at hr. Eigil Andersen har lyst til at skifte emne, for hr. Eigil Andersen fik rodet sig ud i nogle ting omkring aktiveringsindsatsen, som jeg tror det kommer til at knibe med at komme i land med igen. Når det er sagt, vil jeg for det andet sige til hr. Eigil Andersen, at der ikke er tale om ufinansierede skattelettelser.
Skattelettelserne var ikke ufinansierede, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Det gør vi, fordi den internationale finanskrise selvfølgelig også har ramt Danmark.
Kigger man internationalt set på det, er vi sådan set sluppet lidt billigere igennem, endda meget billigere igennem, end en række lande, som vi normalt sammenligner os med.
Men det ændrer ikke på, at en ansvarlig regering selvfølgelig, som vi gør, skal genoprette økonomien.
Vi har taget mange initiativer for at afbøde krisen og for at gøre det så billigt som overhovedet muligt målt på menneskelige ressourcer.
Lad mig så bare lige igen nævne tallet på de 122.000 danskere, der er sluppet for at få en fyreseddel i hånden på baggrund af de mange initiativer, vi har taget, tillagt den lave rente.
Line Barfod (EL), 2010-10-12:
Jeg skal bare høre, om det er sådan mere generelt, at Dansk Folkeparti synes, at det der med, at man har ret til ferie og har ret til dagpenge under ferie, er noget, vi skal til at gå væk fra, altså, at det er sådan lidt luksus at have ret til at holde ferie.
Bent Bøgsted (DF), 2010-10-12:
Tak, hr. formand.
Det her lovforslag er også en del af genopretningspakken fra maj måned mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Der er tre punkter i forslaget.
Det første er en fjernelse af retten til optjening af feriedagpenge i forbindelse med en periode med SVU og VEU samt kursusgodtgørelse.
Det betyder kort og godt, at man fremover kun optjener ret til feriedagpenge, når man får løn udbetalt i forbindelse med beskæftigelse.
Dimittender skal ligestilles med andre, hvad ferie angår.
I dag får dimittender feriedagpenge, selv om de ikke har optjent ret til ferie hos en arbejdsgiver.
Ændringen betyder, at de ligestilles med andre på arbejdsmarkedet.
Det betyder, at man som sagt skal have optjent ferie hos en arbejdsgiver for at få feriedagpenge, hvilket Dansk Folkeparti finder er rimeligt.
Hvis man som arbejdstager ikke har optjent ferie, skal man selv betale ferien.
Det skal dimittender derfor også gøre fremover.
Det sidste punkt er ændring af reglerne vedrørende ATP for efterlønnere og fleksjobbere.
I 1997 trådte reglen i kraft om, at efterlønsmodtagere frivilligt kunne indbetale til ATP, hvor staten så trådte til og betalte halvdelen.
Den 1. juli 2001 blev fleksydelsemodtagere omfattet af de samme regler.
Da der er tale om et valg for den enkelte, om man vil indbetale til ATP eller lade være, er Dansk Folkeparti enig i, at det ikke skal være med tilskud fra staten.
Det er heller ikke alle, der indbetaler til ATP i dag, da det jo er en frivillig ordning.
Derfor fjernes statens tilskud, men den enkelte kan fortsat vælge at indbetale til ATP.
Derudover indeholder forslaget en række konsekvensændringer.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget, da det også er en del af genopretningspakken.