runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2016-01-15:
Nej, altså, nu vil jeg kun sige – og jeg forstår, at hr. Henning Hyllested også ved det, for han har givet udtryk for det – at det, der kommer op nu, jo ikke er noget, der er kommet op, fordi vi har fået et regeringsskifte.
Altså, det her var noget, der allerede var planlagt.
Det er jo den heldige situation, man er i, når man er minister, så kan man bede om at få papirerne, der har ligget der hele vejen igennem.
Så det er jo nemt at se, at der allerede er blevet nikket til det, og at det nu bliver ændret, fordi der, som den socialdemokratiske ordfører sagde, kom et valg.
Og jeg må sige, at når det ikke er i overensstemmelse med den dom der, og det er jo altså det, der er den juridiske vurdering, ja, så retter vi ind efter det.
Men jeg medgiver, at man kan have et andet synspunkt, og det respekterer jeg.
Britt Bager (V), 2016-01-15:
Forslaget har til formål at regulere kollektiv forvaltnings-organisationer i Danmark, f.eks. KODA og Copydan.
Det har desuden til formål at fremme udstedelsen af licenser for rettigheder til musikværter med henblik på levering af onlinetjenester på tværs af EU's grænser.
Som de to foregående ordførere nævnte, kommer det både rettighedshaverne og onlinemusiktjenesterne til gode, ligesom lovforslaget medfører øget fokus på gennemsigtighed i de kollektiv forvaltnings-organisationer.
Forslagets lovændringer medfører således fordele til en bred vifte af de parter, der berøres af den nuværende lovgivning.
Desuden er der tale om en minimumsimplementering, idet lovforslaget ligger tæt op ad EU-direktivets ordlyd og struktur.
På denne baggrund støtter Venstre naturligvis forslaget.
Og på vegne af hr. Naser Khader skal jeg meddele, at Konservative også støtter forslaget.
Erik Christensen (S), 2016-01-15:
Lovforslaget L 94, som vi førstebehandler i dag, er jo en del af aftalen om en styrket indsats mod skattely fra december 2014.
Helt overordnet skal lovforslaget gøre det mere vanskeligt at sende formuer ud af landet i skattely ved at skabe mere og bedre information om selskaber, fonde og virksomheders reelle ejere.
Det anslås, at der hvert år sendes mellem 3 og 5 mia. kr. ud af landet i direkte skattely.
Det er faktisk et temmelig svimlende beløb, som jo nogenlunde svarer til, hvad Danmark årligt ville kunne bygge et nyt supersygehus for.
Det er altså et kæmpe tab for statskassen, men også for fællesskabet og velfærden i hele Danmark.
Det er ganske simpelt ikke acceptabelt.
Den slags unfair konkurrence har vi et politisk ansvar for at gardere os imod, så det ikke er muligt for kyniske virksomhedsejere at unddrage sig skattebetaling.
Når man driver virksomhed i Danmark, skal man konkurrere på lige vilkår.
Det skal ikke være et kapløb om, hvem der er bedst til at unddrage sig skattebetaling.
Det er vores opgave at sikre, at lovgivningen sikrer en fair konkurrence, og at virksomhedsejere, der snyder på vægten med hensyn til skattebetalingen, bliver afsløret.
Det betyder, at det har været så godt som umuligt at drage nogen til ansvar for at have benyttet sig af skattely.
Med det her forslag forpligtes virksomheder og fonde og visse foreninger til at indhente og opbevare oplysninger om deres reelle ejere.
Manglende registrering skal endvidere kunne straffes med bøde.
Samtidig foreslås en ændring af lov om det centrale virksomhedsregister, også kaldet cvr-loven.
Ændringen medfører, at de juridiske personer, som har til opgave at registrere de reelle ejere, også skal registreres med grundlæggende oplysninger såsom cvr-nummer, virksomhedsform, starttidspunkt, adresse og virksomhedsnavn.
Derved øger vi rent faktisk også gennemskueligheden og sikrer, at det bliver langt mere vanskeligt for juridiske personer, som er reelle ejere, at gemme sig bag selskabskonstruktioner.
Det betyder, at det bliver lettere at drage de reelle ejere til ansvar for skattesvindel og at straffe den slags kriminalitet.
I det forestående udvalgsarbejde mener jeg dog, at vi skal være rimelig opmærksomme på, at vi finder en passende definition af begrebet reelle ejere, så vi sikrer, at ånden i forslaget rent faktisk også efterleves.
Når det er sagt, vil jeg sige, at der ingen tvivl er om, at Socialdemokraterne anser kampen mod skattely og kampen for at sikre danske virksomheder fair konkurrence for at være en særdeles vigtig opgave.
Det er vigtigt for fællesskabet, men det er også vigtigt i bestræbelserne på at styrke væksten i Danmark.
Danmark går med det her forslag foran i bestræbelserne for at få skovlen under de firmaer, der helt bevidst forsøger at unddrage sig skattebetaling.
Næste skridt må være, at vi via det internationale samarbejde får arbejdet bredt ud over Danmarks grænser, så det bliver en fælles international kamp.
På den baggrund kan Socialdemokraterne støtte forslaget, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-01-15:
Hvis man prøver at kigge bare lidt tilbage i danmarkshistorien, vil man mange gange kunne opleve, at der i de danske medier har været omtalt nogle meget graverende eksempler på, at der er virksomheder, som har været ekstreme i deres tilgang til, hvordan man kunnet forholde eller tilbageholde oplysninger om de reelle ejere af danske virksomheder eller virksomheder, som agerer på dansk område.
Ofte har vi jo kunnet se det i forbindelse med sager, hvor der har været tale om bevidst, culpøs, skattesvindel, omgåelse af danske afgifter, omgåelse af dansk momslovgivning og alt muligt andet.
Vi har også set det i forhold til almindelig indberettelse af forskudsskatter og alt muligt andet.
Der bliver en lille administrativ skærpelse her.
Det betyder også, at der bliver en lille byrde – det må vi erkende – men vi synes i Dansk Folkeparti, at den lille byrde, som kommer til de virksomheder, som nu bliver pålagt at indberette de reelle ejere af deres virksomheder mere detaljeret, end man har gjort det tidligere, faktisk er en rigtig god indsats.
Det, der bliver spændende at se, er så, om dem, der har mindre rent mel i posen, er i stand til at finde andre genveje til at komme igennem med hensyn til unddragelse af danske skatter og afgifter.
Vi har så sent som i den her uge set meget grove eksempler på det i forbindelse med eksempelvis vej selv-slik, hvor vi jo så, at man i løbet af nul komma fem kunne finde en rumænsk sælger af avisen Hus Forbi, som var gjort til direktør i et dansk registreret cvr-selskab.
Det er med andre ord stadig væk muligt for dem, der ønsker at begå forsætlig økonomisk svindel i Danmark, også at gøre det fremadrettet.
Selv med en meget mere omfangsrig lovgivning vil der stadig væk kunne findes huller.
Det, der så er vores opgave som politikere, som Folketing, som lovgivende forsamling, er selvfølgelig at sikre, at de måder, man gør det på, bliver færre og færre.
Og det skal vi gøre alt, hvad vi kan, for, også rent lovgivningsmæssigt.
Hr. Erik Christensen fra Socialdemokraterne var også var inde på det ved at sige, at det faktisk er meget grundlæggende, for når nogle virksomheder på den her måde gør det for et svimlende beløb, betyder det jo også, at de reelt er med til at udkonkurrere de hæderlige danske virksomheder, som gør det ud fra dansk retspraksis, revisionspraksis, skattepraksis, danske momsregler og alt muligt andet.
Så bliver man reelt udkonkurreret på et ulovligt grundlag.
Det er Dansk Folkepartis klare vurdering, at det her lovforslag i hvert fald er et skridt i den rigtige retning.
Der er forskellige ejertyper, hvis man kigger på det juridisk.
Der er reelle ejere, og der er formelle ejere, og der er også et begreb som legale ejere af virksomheder eller dele af virksomheder.
Men som sagt er lovforslaget her, som udmønter den sidste del af det, som ligger bag skattelyaftalen på det erhvervsretlige område, et, vi naturligvis støtter fra Dansk Folkepartis side.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-01-15:
Venstre synes, at det er fint, hvis vi har nogle attraktive skattevilkår for vores virksomheder, men det skal jo være noget, man vedtager herinde.
Det skal ikke være noget, man selvbetjener sig til.
For som de to foregående har sagt, skaber det jo en urimelig konkurrencesituation, og det må være sådan, at virksomhederne betaler den skat, de skal, den skat, som følger af dansk lovgivning, og lavere skat skal ikke være noget, man selvbetjener sig til.
Derfor skal dem, der gør det, selvfølgelig vide, at vi tager de initiativer, der er nødvendige, for at dæmme op for skattesvindel.
Det var også årsagen til, at vi fra Venstres side i december 2014 indgik en aftale med den daværende regering og stort set alle andre partier i Folketinget om en styrket indsats mod skattely på erhvervsområdet.
Og det lovforslag, som vi behandler nu, udmønter så en del af den aftale.
Vi gør det egentlig på en meget direktivnær måde.
Vi følger de ting, der er aftalt i EU, og det er klogt, at vi ikke laver en særlig dansk udgave, der gør det mere bøvlet og besværligt, men selvfølgelig lever op til det, vi har aftalt, fordi det tjener et godt formål.
Vi laver så, som vi har aftalt, en enkelt ændring af det register, som de reelle ejere skal registreres i, og det lader vi være åbent, så det er muligt at kigge nogle af de, som andre har beskrevet dem, spidsfindige selskabskonstruktioner lidt ekstra i kortene.
Og vi har reelt lettere mulighed for at se, hvem det faktisk er, der står bag de pågældende virksomheder, så det ikke er kreativitet i selskabskonstruktioner og alt mulig andet, der gør, at man kan skjule sin sande identitet.
Det giver rigtig god mening, at vi sørger for, at der bliver fælles spilleregler, så det bliver virksomhedernes evne til at drive virksomheder og til at være dygtige, der er afgørende, og ikke, hvem der har fundet en spændende skattedetalje, der gør, at de er mere konkurrencedygtige end andre.
Som det er nævnt i både aftalen og tidligere, er vurderingen jo, at det er et beløb på omkring 3-5 mia. kr. årligt, der er tale om, i forhold til tabte skatteindtægter.
Jeg tror ikke, at det vil tage lang tid at blive enige om, at de penge kunne vi bruge på mange andre spændende ting.
Det kunne jo eksempelvis være på at sænke skatten for dem, der følger spillereglerne, således at det blev endnu bedre at drive virksomhed i Danmark.
Vi får desværre ikke pengene ind direkte med det her lovforslag, så glæden over forhåbentlig at kunne styrke indsatsen betyder desværre ikke, at vi med glæde kan påbegynde at fordele pengene.
Men det her er i hvert fald et skridt til at bekæmpe svindel i det danske skattesystem.
Det skaber en åbenhed og en klarhed.
Det sikrer, at vi lever op til vores internationale forpligtelser i forhold til EU's hvidvaskningsdirektiv.
Så fra Venstres side støtter vi naturligvis forslaget, og jeg har lovet at meddele, at det gør Det Konservative Folkeparti også.
Villum Christensen (LA), 2016-01-15:
I fravær af vores ordfører på området skal jeg oplyse, at Liberal Alliance naturligvis deler ambitionen om at bekæmpe skattely.
Det er selvfølgelig vigtigt og rimeligt, at den danske skattelovgivning overholdes.
Men når det kommer til de her konkrete initiativer, må man jo altid afveje tingene.
Står risikoen for skattesnyd, som man håber at forhindre, mål med den administrative byrde, som nye kontrolforanstaltninger naturligvis altid medfører?
Den balance synes vi måske ikke er helt til stede i det her tilfælde.
Forslaget forventes at koste omkring 20 mio. kr. i omstillingsomkostninger, 3 mio. kr. årligt for erhvervslivet samt 7-8 mio. kr. årligt for staten.
Det er selvfølgelig relativt små beløb, men det skal sættes i forhold til, at ministeriet jo ikke forventer at inddrive en eneste ekstra skattekrone.
Og da det som sagt altid er et spørgsmål om den indsats, man gør, og de besværligheder, man giver virksomhederne, står mål med den effekt, så synes vi balancen er for skæv i det her forslag, og vi er derfor kritiske over for det.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-15:
Det er en aftale, som har bred opbakning i salen, og det er der god grund til.
Aftalen lægger op til en styrket indsats mod skattely på erhvervsområdet, og det kan vi selvfølgelig bakke op om.
Det register, lovforslaget lægger op til at indføre, har til formål at skabe større åbenhed om og gennemsigtighed i de reelle ejere af selskaber og giver dermed sværere betingelser for skatteunddragelse, og det er vi selvfølgelig også positive over for.
Derudover gennemfører lovforslaget dele af EU's fjerde hvidvaskdirektiv, som styrker rammerne for en bekæmpelse af hvidvask og finansiering af terror.
Det er et direktiv, som vi selvfølgelig gerne ser gennemført så hurtigt som muligt.
Ida Auken (RV), 2016-01-15:
I dag sørger vi for, at en aftale, vi lavede i den tidligere regerings tid og den tidligere statsministers tid, bliver indført i dansk lovgivning, samtidig med at vi implementerer det fjerde hvidvaskdirektiv.
Det, vi sørger for i dag, er jo at tage nogle ekstra skridt i retning af at prøve at undgå, at virksomheder kan komme i skattely, og at der kan ske terrorfinansiering eller hvidvask via f.eks. danske selskaber.
Det er vigtigt for Radikale Venstre at sikre, at man kan have den her gennemsigtighed.
Jeg synes, der er noget meget interessant, når man læser høringssvarene til dagens lovforslag.
Der er en diskussion om overimplementering.
Det her er jo et meget godt eksempel på, at overimplementering ikke altid er af det onde, men at det handler om politiske prioriteringer – at man f.eks. gerne vil have højere standarder i dansk lovgivning.
Der kan man vælge at sige, at i Danmark vil vi gerne sikre, at vores virksomheder ikke kan bruges på den her måde, at de skal registreres, og at vi skal have en ordentlig viden om, hvem der ejer selskaberne.
Det er ikke kun en EU-ramme, der skal bestemme alting.
Så jeg synes sådan set, det her er et godt eksempel på, at man godt kan gøre ting i Danmark, som går videre og sætter højere standarder end EU, og have gode politiske grunde til det.
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-15:
Tak for besvarelsen, og tak for anerkendelsen af bemærkningerne.
Jeg har et enkelt spørgsmål, som vedrører en lidt anden diskussion, nemlig den om de åbne skattelister, som fru Lisbeth Bech Poulsen også var inde på.
Her i december måned valgte skatteministeren jo igen at implementere den aftale, som ligger, altså en offentliggørelse af danske virksomheders skattebetaling.
Det synes jeg jo var rigtig, rigtig positivt, både fordi der ligger en aftale, og fordi det er klogt.
Formålet er ikke, at det skal være en gabestok, men formålet er, at det skal være en indsigt, som jo også kan give indsigt i virksomheder, som rent faktisk bidrager.
Men der er lidt uklarhed, synes jeg, om, hvad det egentlig er regeringen vil nu.
Skatteministeren var ude at sige, at joh, man ville fortsætte, men måske ville man tilpasse dem på en anden måde, at nu skulle man også snakke med Dansk Folkeparti og andet.
Så kan man få en status på det her?
Er der stadig planer om at ændre eller afskaffe de er skattelister, eller har regeringen ligesom accepteret, at der er et flertal i Folketinget, der har vedtaget, at det vil man fortsætte med?
Erik Christensen (S), 2016-01-15:
Det gælder dels ophævelsen af nogle bestemmelser, som med opløsningen af DSB S-tog A/S ikke længere har praktisk betydning – bl.a. ophæves bestemmelsen om særskilte økonomioplysninger vedrørende DSB S-tog – dels at bringe overensstemmelse mellem reglerne i tjenestemandsloven og retspraksis efter Højesterets dom i 2012.
Den tidligere regering havde også det her lovforslag på sit program, men på grund af valget blev det ikke fremsat.
Meningen med lovforslaget er at give DSB de samme muligheder som andre offentlige virksomheder i processen med at forny virksomheden.
DSB skal hermed have mulighed for at udbyde opgaver til private virksomheder med anvendelse af DSB's egne medarbejdere mod betaling.
Så vi skal med andre ord finde den rette balance mellem at give DSB muligheder for fornyelse af virksomheden og sikre de ansatte tjenestemænd.
Af høringssvaret fra Dansk Jernbaneforbund fremgår det, at der efterspørges en præcisering af samtlige kriterier, der skal være opfyldt, for at en tjenestemand er forpligtet til at lade sig udlåne til en anden virksomhed.
Det vil nok ikke være muligt at beskrive samtlige muligheder eller detaljer vedrørende et eventuelt udlån af tjenestemænd, men i forbindelse med udvalgsarbejdet vil Socialdemokraterne dog gerne være med til at få belyst nogle af de problematikker, som Dansk Jernbaneforbund rejser i deres høringssvar.
Med de bemærkninger kan jeg meddele, at Socialdemokraterne støtter forslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-01-15:
Jo, fart dræber, det er klart, specielt hvis man kører vanvidskørsel og bryder fartgrænserne osv. – så dræber fart.
Men det er jo ikke det, vi taler om her.
Her taler vi om at fastsætte nogle fornuftige hastighedsbegrænsninger, hvor vi afbalancerer hensynet til mobilitet med hensynet til trafiksikkerhed.
Så med hensyn til det der mantra om, at fart dræber, vil jeg sige, at det alt andet lige er rigtigt, men det er jo ud fra, hvilken situation det foregår i.
Og rigtig mange af de ulykker, hvor fart dræber, sker jo, fordi der er nogle, der kører med hovedet under armen, fuldstændig hensynsløst over for andre mennesker.
Men det er jo ikke det, vi taler om her.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Jeg tillader mig at bestride ordførerens snak om, at det her skulle være en højnelse af sikkerheden, dels på vores landeveje, dels på vores motorveje, at det skulle give en mere jævn kørsel, altså det her berømte flow, som man altid snakker om, og som en del henholder sig til.
Er det ikke rigtigt, at det her lovforslag fører til, at der kommer flere langsomtkørende – dvs. folk, der kører under henholdsvis 110 km/t. og 130 km/t. på motorvej – i anden vognbane, at det her fører til flere vognbaneskift, flere overhalinger, som er nogle af de farlige situationer, også på motorveje trods alt, og at det fører til flere opbremsninger af de hurtigtkørende almindelige personbiler, der kører henholdsvis 110 km/t. og 130 km/t., og flere accelerationer?
At det skulle give et større flow i trafikken, kan jeg ikke lige få ind i hovedet.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-15:
Det er jo altid godt at have Enhedslistens Henning Hyllested til stede i salen, for så ved man, at der ikke er noget, der passerer, uden at det har fået et ekstra kritisk blik.
Hvis der er noget, jeg tror irriterer os alle sammen som bilister, så er det, når man kommer kørende i et rimeligt tempo og der så f.eks. er en lastbil eller noget andet, der trækker ud for at overhale.
Man kan nærmest bide i rattet af irritation over det.
Og udsigten til, at der nu også skulle være campingvogne, der trækker ud foran en, kan gøre en helt træt.
Så det håber jeg selvfølgelig ikke er tilfældet.
Som jeg har læst det her, er der ikke udsigt til det, og når jeg har været i dialog med Dansk Camping Union eller Dansk Caravan Klub, er det ikke den udsigt, de har til det her.
De siger, at de bare gerne vil have muligheden for at komme op på det her for at kunne passe ind i det flow, der er – som hr. Henning Hyllested selv kalder det.
Men de har ikke noget behov for at ligge og overhale.
Jeg tror ikke, at den måde, man kører bil på, når man har en campingvogn bagpå, sådan ligesom opildner en til at skulle ligge og zigzagge ned ad motorvejen, hvor man tager den ene overhaling efter den anden.
Men det er klart, at viser det sig, at det her bliver et kæmpe problem, så må vi måske indføre flere af de her passager, hvor man ikke må overhale, hvis det er, man kører et af de langsommere køretøjer, hvilket campingvogne stadig væk vil være.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Jeg kan være meget enig i, at behovet også kan være svært at se.
Der er i hvert fald for campisternes vedkommende tale om folk, der er på vej henholdsvis til og fra ferie.
At der skulle være et voldsomt behov for at komme en time eller to hurtigere frem, har jeg svært ved at se.
Men det er vel rigtigt, at hvis du får muligheden for nu at køre 100 km/t. og dermed overhale den lastbil, der ligger foran dig, som kun kører 80 km/t., og som der ligger rigtig mange af på motorvejene, så gør du det vel også.
Og så får man vel den virkning, som jeg var inde på i mit første spørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-15:
Ahr, når først sommerstemningen breder sig og man fornemmer, at de andre campister har indfundet sig og der er gang i bocciaturneringen, og hvad det kunne være, vil man gerne frem.
Men jeg er enig i, at man ikke har lyst til at sætte sikkerheden over styr.
Jeg tror, det vil være sådan – det er også det, vi har hørt fra campister – at hvis de lidt oplever, at de ikke rigtig kan følge det flow, der er, vil de gerne have muligheden for at kunne lægge sig op der, hvor det passer.
Det er ikke, fordi de skal ligge og jagte den ene overhaling efter den anden.
I øvrigt er det jo sådan, at hvis man sætter sin GPS, kan man se på bilen, at så meget hurtigere kommer man heller ikke frem, hvis det er den måde, man kører på.
Det, der giver mening, også brændstoføkonomisk og miljømæssigt, er jo at køre i et rimelig jævnt tempo hele vejen.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-15:
Det her lovforslag synes vi er et rigtig godt lovforslag.
Jeg kan fuldstændig bakke op om det, den tidligere ordfører sagde, nemlig at det her vil være med til at øge sikkerheden på landevejene.
Selv om hr. Henning Hyllested helt klart er uenig med mig – det vil jeg mene – så er det sådan, at jo flere ensartede hastigheder vi kan få på landevejen, jo bedre trafiksikkerhed får vi, for så får vi ikke alt det her kængurukørsel.
Jeg lyttede også til det, hr. Henning Hyllested spurgte om, nemlig om der så ikke er en risiko for, at campingvogne og biler med en trailer vil ligge og overhale på motorvejen.
Det kan der da være en reel bekymring for, men det må vi jo så håndtere i færdselsloven.
Vi åbner i hvert fald ikke i Dansk Folkeparti mulighed for Tempo 100, for at vi skal se, at alle campingvognene ligger ude i overhalingssporet.
Det vil så i givet fald også primært være lastbiler, de ville kunne overhale, og der er fartforskellen så lille, at vi selvfølgelig skal være opmærksomme på, at det ikke bliver et problem.
Men ellers er det vores helt klare opfattelse, at det her vil være med til at øge trafiksikkerheden.
Den anden ting i forslaget er jo så det her om, at motorredskaber og traktorer må køre 40 km/t. i stedet for 30 km/t.
Det er da udmærket, at man nu lovliggør det, der sker derude, for
jeg tror, at de fleste traktorer i flere år har kunnet køre op til 50 km/t., så det er vel ganske udmærket at hæve det til 40 km/t. Når vi nu taler om det her med ens hastigheder, undrer det mig egentlig lidt, at man, når man bruger det som argument for, at det giver bedre trafiksikkerhed, har pillet det her om lastbiler i byer ud.
Det er jo således, at lastbiler inde i byerne højst må køre 50 km/t.
– vi er i øvrigt et af de eneste lande i verden, der har det sådan.
Selv om der på en firesporet ringvej er skiltet med, at man må køre op til måske 60 km/t. eller 70 km/t., må lastbiler kun køre 50 km/t.
Hvis man ønsker flow i trafikken og man ønsker ensartet kørsel, skal lastbilerne vel følge den trafik, der er.
Det andet giver ganske enkelt ingen mening.
Derfor kan jeg allerede nu bebude, at Dansk Folkeparti vil komme med et ændringsforslag på det her område, således at lastbiler inde i byerne ligesom alle andre selvfølgelig skal følge den hastighed, der er skiltet med.
Alt andet giver simpelt hen ikke mening.
Det er til gene for transportsektoren, at vi her i Danmark som et af de eneste lande har den her regel.
Det vil vi i hvert fald spille ind med som et ændringsforslag, og vi håber så, at måske endda regeringen kan besinde sig og se det kloge og fornuftige i det.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-15:
Jeg er glad for, at hr. Kim Christiansen har øje for min pointe om, at det her måske i virkeligheden ikke giver det flow i trafikken, man ellers henholder sig til.
Hr. Kim Christiansen er selv inde på spørgsmålet om flow i forhold til lastbiler i byerne.
Er den logiske følge af det her lovforslag i virkeligheden ikke, og er det ikke det næste, vi ser, at vi forhøjer farten for lastbiler til 100 km/t.?
Så har vi igen lastbiler, busser, campingvogne, trailere placeret i første vognbane.
Vi fik Tempo 100-busserne, nu kommer så campingvogne, og er den logiske følge af det ikke – hvis man vil skabe flow – at så forhøjer vi også hastighedsgrænsen for lastbiler til 100 km/t. på motorveje?