runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2010-11-17:
Når spørgeren går ind i situationer, hvor de pågældende har været ledige i 4-5 år, så er jeg nødt til – nu har jeg prøvet det et par gange sådan lidt pænt – at henvise til, at det ikke er mit ressort.
Mennesker, der har været ledige i en længere periode, er i den grad systemmæssigt og lovgivningsmæssigt placeret hos beskæftigelsesministeren, og derfor har jeg ikke adkomst til at besvare de spørgsmål fra Folketingets talerstol.
Men jeg vil dog gerne komme med en kommentar til, hvad vi skal leve af i fremtiden.
Der kan jeg i hvert fald sige, at vi ikke skal leve af højere skatter, større produktionsomkostninger på virksomhederne og misundelsespolitik, der går på, at enhver, der skaber en arbejdsplads og dermed en merindkomst til sig selv, skal brandskattes.
Det er ikke løsningen.
Jeg tror heller ikke, at løsningen for dansk erhvervsliv og de private arbejdspladser er, at den offentlige sektor, som i forvejen er verdens største, skal vokse yderligere.
Jeg savner simpelt hen en forståelse for den meget alvorlig situation, som Euruopa og hele verden, men ikke mindst Europa er kastet ud i.
Vi skal benytte den lejlighed, der er nu, til at geare vores offentlige finanser til, at vi kan komme videre og ikke betale gæld med gæld, smide regningen i ungdomsværelset og så sige: Bare vi kommer til ved næste valg, så er alt godt og fryd og gammen.
Det er et langt, sejt træk at styrke dansk økonomi.
Bjarne Laustsen (S), 2010-11-17:
Der sidder i hvert fald nogle på tilhørerpladserne, og der sidder måske også nogle og kigger derude.
Jeg mener ikke, at jeg har spurgt til en eller anden økonomisk politik.
Jeg har konkret spurgt til nogle mennesker, som er blevet fyret af deres firma, ganske vist et privat firma, og der kan hverken ministeren eller undertegnede jo holde for.
Men jeg mener bare, at det også er i samfundets almene interesse at få de her mennesker hurtigst muligt i arbejde igen.
Det vil ende med, at de flytter fra Nakskov.
Og det vil ende med, at de flytter fra Rudkøbing.
Derfor kan man godt holde lange foredrag om økonomi og alt mulig andet, det bider bare ikke på mig.
Jeg vil meget gerne være med til at diskutere det i en anden sammenhæng, og jeg tager også gerne medansvar derfor.
Men jeg synes bare, det her handler om nogle mennesker.
Derfor spørger jeg, om ikke det kunne tænkes, at regeringen havde diskuteret, om der var nogle ekstraordinære muligheder netop for at hjælpe de mennesker, der er kommet i klemme i systemet.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-17:
Det er altså beskæftigelsesministerens område, og de særlige tiltag, vi tog allerede sidste år, hvor vi etablerede fonden, er økonomi- og erhvervsministerens, og det er selvfølgelig lidt beklageligt.
Men mere beklageligt synes jeg det er, at hr. Bjarne Lausten på ingen måder forholder sig til det.
Hvordan var det, han sagde det?
Han sagde: Det der med vurderingen af den samlede danske økonomi bider ikke på mig.
Nej, det må jeg sige.
Det har jeg konstateret i flere runder.
Det er ikke det, Socialdemokraterne er mest optaget af, altså hvordan vi sikrer, at vi også på længere sigt kan skabe arbejdspladser i Danmark.
Selvfølgelig tager regeringen det uhyre alvorligt, når en virksomhed vælger at flytte sin produktion.
Jeg skal ikke gå ind og lave en motivanalyse hos Vestas med hensyn til, hvorfor man vælger at gøre sådan.
Jeg kan sige, at andre ser anderledes på det.
Men det er jo en kendt sag, at produktionsomkostningerne i Danmark er kommet meget højt op, og det er vi da nødt til at skærme os imod og så undgå, at det går yderligere ad den vej.
Og det er hr. Bjarne Laustsen altså også nødt til at forholde sig til.
Der er kun to måder at gøre den offentlige sektor større på, nemlig at vi får flere skatter, eller at vi stifter mere gæld.
Bjarne Laustsen (S), 2010-11-17:
Synes ministeren, at det er særlig genialt at skære ned på de arbejdsløses muligheder for uddannelse i en situation, hvor Danmark har mistet 180.000 arbejdspladser under finanskrisen?
Tak, formand.
Synes ministeren, at det er særlig genialt at skære ned på de arbejdsløses muligheder for uddannelse i en situation, hvor Danmark har mistet 180.000 arbejdspladser under finanskrisen?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-17:
Altså, det er lidt problematisk.
Så må jeg sige, at jeg da ikke synes, der er noget genialt ved at skære ned på nogles muligheder for at udvikle sig i det danske samfund.
Genialitet er noget, der måske ligger lidt uden for min rækkevidde, men jeg gør det nødvendige, det bidrager jeg gerne til i regeringen, og derfor har vi f.eks. fremsat forslag om at afskaffe SVU i opsigelsesperioden som led i den genopretning af dansk økonomi, som er så tvingende nødvendig.
Forslaget indebærer, at personer, der er blevet opsagt, ikke kan påbegynde et uddannelsesforløb i opsigelsesperioden med lønkompensation fra statens voksenuddannelsesstøtte.
Jeg har jo kun de beskæftigede hos mig.
Uddannelsesforløb, som er aftalt og påbegyndt, inden man er sagt op eller selv har sagt op, vil fortsat kunne færdiggøres med lønkompensation fra SVU.
Derudover vil det fortsat være muligt at deltage i AMU-kurser i opsigelsesperioden med lønkompensation fra voksen- og efteruddannelsesgodtgørelsen.
For nærmere udredning af uddannelsesmulighederne for ledige skal jeg henvise til beskæftigelsesministeren.
Bjarne Laustsen (S), 2010-11-17:
Jeg må sige, at det her er meget problematisk.
Det er ikke så længe siden, jeg var inviteret til en konference i Aalborg, oppe på AMU-centeret, og der var beskæftigelsesministeren så med.
Der kom jeg til at stille nogle spørgsmål sådan om det hele, og der blev jeg så henvist til undervisningsministeren.
Nu henviser undervisningsministeren så til beskæftigelsesministeren.
Jeg ved ikke, om der er nogle arbejdspladser i det, men hver gang der bliver henvist, er der nogen, der skal gøre et eller andet, så det kunne måske redde nogle få arbejdspladser.
Det er nu ikke det, jeg er ude efter.
Vi har lige fejret 50-året for den første AMU-lov.
Det er sikkert ikke noget, de borgerlige skal have ros for, men så tager vi den gerne i Socialdemokratiet, for vi kunne se, at der var behov for at gøre noget i forhold til de ufaglærte og den måde, vi var på vej ind i industrisamfundet på.
Og vi har oplevet både i 1960'erne, 1970'erne, 1980'erne og op til i dag, at der er arbejdspladser, der flytter rundt i verden.
Vi lever i en globaliseret verden, det anerkender vi fuldt ud.
Men når vi så står midt i det allerstørste boom, der kommer i den forbindelse, vælger man at skære ned, og det er derfor, jeg spørger, om ministeren i forhold til sit ansvarsområde synes, at det er særlig genialt at skære ned på et område i en periode, hvor vi bare inden for det sidste års tid har mistet 180.000 arbejdspladser.
Altså, det er en kæmpe udfordring at få de folk over i et andet job, og det er det, jeg gerne vil have ministeren til at svare på, om hun ikke anerkender, at det at hjælpe folk med uddannelse og få dem flyttet hen i et andet regi, hvis det er det, der skal til, for at arbejdsgiveren kan få velkvalificeret arbejdskraft og så klare sig, er et anerkendt instrument, et anerkendt værktøj, og at det ikke er særlig genialt at skære ned i en periode, hvor man står med så store udfordringer.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-17:
Tak, formand, for præciseringen, for det kan godt være en lille smule snærende, og særlig når man så bliver drillet af spørgeren for ikke at ville svare, for det ville jeg hjertens gerne, men det er jeg ikke berettiget til at gøre.
Derfor kunne jeg godt have henvist spørgsmålet som sådan til beskæftigelsesministeren, da jeg modtog det i ministeriet, men jeg synes jo alligevel, det er en relevant diskussion også med en uddannelsesvinkel på: Hvordan forholder vi os fremadrettet?
Så der er gode muligheder for, at så mange som overhovedet muligt kan opkvalificere sig.
Det er jo en nem sag, når man ikke står til ansvar for den økonomiske del, at sige: Kunne man ikke have brugt noget mere?
Ville det ikke have været en god idé, at folk tog noget mere uddannelse?
Jo, det ville da være en fremragende idé, det ville være super skønt, hvis vi kunne gøre det, men der er bare nogle grænser for, hvor mange penge vi vil blive ved med at bruge, for vi skal låne dem alle sammen i udlandet.
Altså, vi skal låne alle pengene.
Ja, vi skal da gøre alt for, at de ikke bliver ledige.
Det er jo kernen i liberal uddannelsespolitik og i liberal økonomisk politik, og derfor er vi jo opsat på, at vi stadig væk har en høj grad af troværdighed og tillid i omverdenen, så vi kan optage lån til en rimelig rente.
Jeg ved godt, det kommer bag på Socialdemokraterne, men bare en rentestigning på ca. 1 pct. giver mellem 25.000 og 30.000 ledige.
Den største bjørnetjeneste, vi kan gøre ledige mennesker, er da at skabe endnu flere ledige.
Kim Mortensen (S), 2010-11-17:
Man kan sige, at det jo ikke er Socialdemokraterne og SF, der har ført landet ud i et underskud på 90 mia. kr.
Det er VK-regeringen, der har gjort det.
Vi er kommet med nogle forslag til, hvordan vi kunne gå den anden vej.
Det kunne man gøre ved at sætte noget beskæftigelse i gang.
Det kunne man gøre ved at fremrykke nogle investeringer.
Det kunne man have gjort ved at opføre sig med en lille smule mere omtanke, inden man begyndte at forære alle pengene væk.
Det kunne man have gjort.
Nu er det klart, at regeringen står med et stort problem med at få finansieret den her nedskæringspakke på 24 mia. kr., hvor vi så må sige, at her har undervisningsministeren og forskningsministeren arvet de 87 pct. af det.
Så må jeg medgive, at det selvfølgelig er lidt ærgerligt for undervisningsministeren, at det så er hende, der skal stå og argumentere for tidernes forsømmelse.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-17:
Den manipulerende retorik kan ikke dække over, at det er regeringen, der tager ansvaret for samfundets fremtid.
Situationen er den i øjeblikket, at vi får langt flere elever ind i vores uddannelsessystemer.
De taxametre skal betales.
Den finansiering er ikke at finde i hr. Kim Mortensens udspil til finanslov, og det er den så til gengæld i vores.
Vi tager hånd om, at der også i fremtiden vil være plads til, at vi kan uddanne mange unge og voksne, og det er en del af vores økonomiske strategi, at vi tilvejebringer ressourcerne, efterhånden som vi får brug for dem.
Jeg vil også lige tilføje, at det underskud, der er efterladt, intet – intet – negativt har med skattepolitikken at gøre, men derimod positivt, for havde vi ikke lavet en skatteomlægning, som havde motiveret til vækst og til at skabe arbejdspladser i Danmark, så ville underskuddet havde været betydelig større. Jeg kan da også bare nævne, at sidste år, da jeg var finansordfører og stod hernede, krævede Socialdemokraterne, at vi brugte 36 mia. kr. – det var et helligt tal i øvrigt.
Så alt andet lige ville vi så have skyldt i hvert fald de 36 mia. kr. mere, hvis S og SF havde haft flertal.
Det havde de så heldigvis ikke.
Peter Westermann (SF), 2010-11-17:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at den nye boligaftale betyder, at landets lejere gennem Landsbyggefonden skal betale hele indsatsen i de udsatte boligområder, set i lyset af regeringens klare udmeldinger om at ghettodannelse er et samfundsproblem?
Mener ministeren, at det er rimeligt, at den nye boligaftale betyder, at landets lejere gennem Landsbyggefonden skal betale hele indsatsen i de udsatte boligområder, set i lyset af regeringens klare udmeldinger om, at ghettodannelse er et samfundsproblem?
Tak for det.
Men det rokker jo ikke ved, at den nyligt indgåede boligaftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti ikke indeholder en eneste skattekrone.
Der er ikke afsat en eneste krone på finansloven til den her boligaftale.
Det er udelukkende lejernes opsparing i Landsbyggefonden, der betaler.
Samtidig nævner ministeren, at tilskuddet til nybyggeri er et fornuftigt tiltag, Landsbyggefonden kan medfinansiere.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at følge op og spørge ministeren, om det er ministerens holdning, at tilskuddet til nybyggeri skal fortsætte på det niveau, det har i dag, i fremtidige boligaftaler, eller om det måske endda skal forhøjes.
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-17:
Nu vil jeg forholde mig til den boligaftale, der netop er indgået, og der er der blevet indgået en aftale om at sætte ydelsesstøtten til 25 pct., og det er den, der vil være der de kommende 4 år.
Det er den periode, som jeg vil forholde mig til.
Hvis man ser på hele grundlaget for Landsbyggefonden og beskrivelsen bag Landsbyggefonden, ser man, at der intet er i vejen for, at Landsbyggefonden yder støtte til nybyggeri.
Faktisk var det en af de ting, som man lagde vægt på, dengang den daværende SR-regering lavede den nye finansieringsreform og kom med sit forslag tilbage i 2001.
Kim Mortensen (S), 2010-11-17:
Jeg betvivler ikke, og det gjorde jeg heller ikke i spørgsmålet, undervisningsministerens kompetence på området, men jeg konstaterer bare, at det tilsyneladende er to helt nye ministre, der har måttet bære langt størsteparten af det her.
Men når jeg så spørger, er det, fordi der jo må ligge en analyse til grund, der enten siger, at erhvervsskolerne har en betydelig større formue, end man først troede, så man snupper de 40 mio. kr. fra dem, eller at erhvervsuddannelserne ikke på samme måde som en række andre områder er omdrejningspunktet i forhold til det, vi skal bygge det her land op på.
Når en helt almindelig skole både bliver ramt af massive besparelser på deres erhvervsuddannelser og bliver ramt af endnu større besparelser på deres voksen- og efteruddannelse, altså præcis nogle af de områder, som vi ellers plejer at være enige om vi skal have givet et uddannelsesløft, er det så i overensstemmelse med de planer, som undervisningsministeren har for fremtiden for det her land?
Peter Westermann (SF), 2010-11-17:
Nu fik jeg så ikke svar på, om det ikke ville være mere rimeligt, at staten solidarisk gik ind og medfinansierede noget mere.
Der er det her forhold, at der netop ikke er en eneste skattekrone, en eneste krone over finansloven i den nye boligaftale, som går ind og løfter det her, som regeringen jo har råbt ud over alle tage er et stort samfundsproblem.
Vi skal have ghettoen tilbage til samfundet, har regeringens overskrift på den her indsats
Derfor virker det mærkeligt, at samfundet ikke er villig til at trække ghettoen tilbage til samfundet, men at det er ghettoen, som den er i regeringens optik, der skal trække sig selv op ved hårene, netop at lejerne, der bor derude, skal løfte indsatsen
Det ville da være nærliggende, at samfundet solidarisk gik ind og var med til at finansiere løsningen af et sådant samfundsproblem, som regeringen jo tilsyneladende mener at det er.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-17:
Nej, det vil være nødvendigt at prioritere ude på skolerne, og det vil givetvis også være nødvendigt nogle steder at skære ned på nogle af de centrale ting.
Det er uundgåeligt, når man skal spare.
Det tror jeg danske virksomheder kan genkende, og derfor er en række af dem jo nok også en del bekymret for, hvad S og SF kan finde på, hvis de kommer til, af nye skatter og afgifter.
Dansk erhvervsliv har jo vanskeligt nok ved at skulle finansiere den offentlige sektor, vi har nu, og har ikke brug for S og SF til at lave den endnu større, for det vil koste arbejdspladser.
Med hensyn til at mande sig op og tage ansvar skulle jeg bare hilse og sige, at det lige præcis er det, regeringen gør.
VKO-flertallet går ind og tager et ansvar, alt imens oppositionen igen og igen står hernede i Folketingssalen og spørger: Er det da ikke forfærdeligt, og vil man ikke tage ansvar for, hvad der sker ude i skolerne?
Jo, det vil vi, det er vores ansvar, og vi tager det da fuldstændig på os i modsætning til oppositionen, som siger, at det ikke er noget problem, og at man skal forbruge sig ud af krisen; man skal bare betale gæld med gæld.
Det er ikke noget problem, vi henter 30 mia. kr. i skatter ude hos danskerne.
Det opdager de nok ikke, det har ingen konsekvenser.
Hr. Kim Mortensen skulle gøre sig den overvejelse, at ja, det er hårdt for erhvervsskolerne at indrette sig på nye tider, men hr. Mortensen bør også gøre sig den overvejelse, hvilken effekt det ville have for den danske befolkning at indrette sig efter Socialdemokraternes 30 mia. kr. i nye skattestigninger.
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-17:
Jeg er bestemt ikke enig i, at det er Landsbyggefonden, der betaler hele indsatsen i de udsatte boligområder.
Indsatsen i de udsatte boligområder er meget bred og omfatter mange dele af velfærdssamfundets ydelser.
Og det skal den også gøre for at virke.
Men der skal ikke være nogen tvivl om, at jeg mener, at de boligområder, hvor problemerne og behovene er størst, også skal have den håndsrækning, som tilskud fra Landsbyggefonden kan betyde.
Tilskud til nybyggeri, til renoveringer og til boligsociale indsatser er netop vigtige indsatsområder for Landsbyggefonden.
Kim Mortensen (S), 2010-11-17:
Jeg synes, det er en fantastisk evne, undervisningsministeren har.
Altså, vi har haft en regering bestående af Venstre og Konservative i tæt på 10 år, en regering, der har formået at solde et historisk overskud væk i den her 10-års-periode til nu et kæmpe underskud.
Konstant kan man vende tilbage med svar om, at det her er vi så nødt til at gøre af hensyn til en hel masse andre lande og en krise nogle helt andre steder og så af hensyn til en regering, der var der for mere end 10 år siden.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi ikke har en undervisningsminister, som trods alt kunne mande sig lidt op og sige: Jeg påtager mig et ansvar for det, at der bliver ringere uddannelse i Danmark ud af de her besparelser.
Det står jeg inde fra.
Jeg står inde for, at der er dårligere undervisning, lavere kvalitet, og at der er færre, der gennemfører en ungdomsuddannelse, men det er nødvendigt, fordi vi har brugt pengene.
Er det ikke rent faktisk det, der kommer til at ske?
Jamen nu har vi jo hørt undervisningsministeren jonglere rundt med mange tal, og hun siger så, at det her er nødvendigt.
Det er nødvendigt, fordi vi har haft en regering, der har formået at vende et overskud på statens finanser på 80 mia. kr. til et underskud nu på 90 mia. kr.
Det er jo derfor, det her er nødvendigt.
Det er, fordi man op igennem det årti, hvor man har haft en historisk højkonjunktur, og hvor man har haft mulighed for både at betale for samfundets drift og at betale af på samfundets gæld, har valgt at forære pengene væk i skattelettelser.
Jeg lagde under et tidligere spørgsmål mærke til, at undervisningsministeren svarede, at vi har brugt 300 mia. kr. til at betale af på statens gæld med.
I den her periode har regeringen direkte og netto fået 200 mia. kr. ind i statskassen i ekstraordinære indtægter fra nordsøolien.
Så det, man faktisk har brugt, er penge fra vores fælles ressourcer i Nordsøen, og de penge har man brugt til at betale gæld af med, og mens man så har haft et samfund, der har haft mulighed for at have overskud på driften, har man formået at vende det til et fantastisk driftsunderskud.
Så må man så komme til de studerende, til skolerne, til medarbejderne på virksomhederne og sige: Det er jer, der skal betale for den fråds og for den manglende rettidige omhu, som regeringen har valgt.
Det synes jeg simpelt hen ikke er godt nok af en undervisningsminister, når hun så oven i købet står og er stolt af det på Folketingets talerstol.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-17:
Jeg havde jo ikke gjort det, hvis ikke det var nødvendigt at holde styr på dansk økonomi – så enkelt er det sådan set – så ville jeg have bekendt mig til en socialdemokratisk linje om at bruge en masse flere penge, for løsningen på alting er nok at bruge flere offentlige kroner og så skrabe dem ind hos befolkningen eller låne dem i udlandet.
Men det er bare ikke den vej, vi har valgt at gå.
Så kan man jo sagtens stå hernede og hoppe fra tue til tue og spørge, om det er klogt, om det er genialt, eller om det ikke er klogt.
Situationen er simpelt hen den, at vi er nødt til at tilvejebringe ressourcer til at betale taxameter med.
Når elevtallet stiger kraftigt, er det heller ikke unaturligt at forvente, når samfundet er klemt på økonomien, at man siger: Når der kommer flere kunder i butikken, behøver man ikke at bruge helt så mange kroner på hver enkelt kunde, som man gjorde med den første.
Det er altså ikke et ubekendt begreb.
Jeg kan i hvert fald henvise til, at tidligere finansministre og dermed tidligere regeringer under socialdemokratisk ledelse har haft samme opfattelse af det, nemlig at når der kom flere ind på et uddannelsesområde, skulle den gennemsnitlige omkostning også falde.
Men jeg ville ikke have gjort det her, hvis ikke det havde været nødvendigt.
Men det er jo lidt pudsigt, at hr. Kim Mortensen står og påstår, at vi har soldet pengene op på skattelettelser.
Det, vi kan se, er, at det ikke er den private sektor, der har brugt pengene, men den offentlige sektor.
Vi har frådset pengene væk i den offentlige sektor, må jo være hr. Kim Mortensens ræsonnement, eftersom han kan slutte, som han gør.
Faktum er, at havde vi lyttet til de råd – og jeg vil ikke tillade mig at sige gode råd, for det ville i den grad være en fordrejning af sandheden – som vi har modtaget af oppositionen igennem de forgangne år, havde vi ikke stået i en situation, hvor vi kunne hente lån hjem til nu at betale for, at vi fortsat har et højt serviceniveau; vi ville ikke have været i en situation, hvor vi ikke havde nogen nettogæld, da krisen satte ind.
Vi ville have været i en situation, hvor vi havde været i risiko for at minde om lande som Irland og Grækenland, og det er et faktum.
Kim Mortensen (S), 2010-11-17:
Er ministeren enig i, at de voldsomme besparelser på erhvervsskolerne kun kan ske ved at hente pengene på undervisningen, så konsekvensen bliver flere elever i klasserne, dårligere undervisningsmaterialer, og at det samtidig bliver svært for skolerne at opretholde små uddannelser i Udkantsdanmark?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-17:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Jeg har netop i min besvarelse af det tidligere spørgsmål redegjort for nødvendigheden af, at man har styr på de offentlige finanser.
Jeg har netop redegjort for nødvendigheden af, at vi også frigør ressourcer til at betale taxametre til de heldigvis mange flere unge mennesker, der nu vælger at starte en erhvervsuddannelse.
Når det er sådan, at der kommer flere ind i et skolesystem, er det ikke ubekendt eller uventet – heller ikke for Socialdemokraternes tidligere finansminister og dermed regeringer – at en regering, særlig når der mangler penge, siger: Godt, så må den gennemsnitlige omkostning pr. elev en lille smule ned.
Hvis det er sådan, at hr. Kim Mortensen mener, at vi har gjort det så fuldstændig elendigt, er det jo egentlig underligt, at han fortsat er i forligskredsen omkring erhvervsuddannelserne.
Jeg kan da glæde hr. Kim Mortensen med, at de seneste tal viser, at frafaldet på erhvervsuddannelserne er faldet fra 26 procentpoint til 21 procentpoint.
Det betyder ikke, at man på nogen måde skal klappe os på skulderen og sige, at vi er i mål, for det er vi så langt fra, men den uddannelsespolitik, som VK-regeringen har ført, kan vi helt givet være stolte af.
Det kan vi også, selv om vi skal holde lidt igen i 2011.
Må jeg ikke lige erindre om, at vi i sin tid havde meget vanskeligt ved at få den store bekymring for erhvervsskolesektoren til at slå igennem hos Socialdemokraterne, og bl.a. derfor har vi, mens vi har siddet i regering, indsnævret den meget, meget store forskel, der var på, hvad en almindelig gymnasieelev havde til sig selv, og så det, en hhx-elev havde til sig selv.
Det har vi jo faktisk taget hånd om, for vi ville ikke acceptere den store forskelsbehandling, og den vej agter vi at forfølge.