runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2010-04-07:
Nu siger ministeren, at man har ladet huskunstnerordningen køre videre, og det er jo ganske rigtigt, for det har man.
Den har fået rigtig, rigtig positive evalueringer i den evalueringsrapport, som jeg står med her, men nøjagtig det samme gælder jo, hvad angår kulturskoler, og hvad angår billedkunstneriske grundkurser.
De får også en god evaluering af Kunstrådet, og rapporten her anbefaler, at ordningerne fortsættes.
Hvorfor er det, at huskunstnerordningen skal fortsætte, mens de andre ordninger ikke skal fortsætte, selv om de har fået lige gode evalueringer, og selv om man mener, der er et behov på det her område i forhold til at styrke børns og unges muligheder og i øvrigt hele talentgrundlaget og vækstlaget i Danmark?
Yildiz Akdogan (S), 2010-04-07:
Jamen jeg vil gerne være med til at tage æren for, at vi har skubbet i den rigtige retning i forhold til åbne standarder, og jeg vil også gerne tage æren for, at vi har skubbet i den rigtige retning, i forhold til at man også skal tænke grøn it-politik.
Men på det her område, hvor vi som it-nation altså er faldet tilbage i forhold til listen, er spørgsmålet, om man måske skulle prøve at forholde sig til, hvad der kan tages af konkrete initiativer.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren ikke også kunne tænke en erhvervspolitisk vinkling ind i forbindelse med det her it-område, for det er jo som sagt ekstremt vigtigt, hvis vi skal være med på sigt.
Nu er det sådan, at man på det statslige niveau har en række krav og kriterier i forhold til it-færdigheder.
Og jeg vil egentlig høre, hvad ministeren synes om ideen om, at vi måske skulle have de samme krav, altså en ikt-kompetenceafklaring på private virksomheder, så vi på den måde motiverer virksomhederne til at få deres medarbejdere med, så vi i hvert fald får det løftet ad den vej.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-07:
Der var faktisk mange spørgsmål på en gang her.
Jeg vil sige til det med at stå fadder til succeser, at der er et eller andet med, at succeser klart tiltrækker mange fædre.
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at i regeringens program, i regeringens ambitioner, i hele Videnskabsministeriets virkefelt er der ubetinget indsatser, der fremmer danskernes ikt-færdigheder; der er tiltag, der i den grad skal fremme vores erhvervsmæssige muligheder.
Det skal vi gøre, fordi det er rigtig, rigtig gunstigt at fremme de erhvervsmæssige muligheder ved at sikre nogle gode rammebetingelser.
Det er en stor fordel for erhvervet; det, at det offentlige bliver en kvalificeret kunde til det private erhvervslivs muligheder for at sælge ydelser inden for det her område, er af stor betydning; det, at vi på den måde også hjælper erhvervet til yderligere muligheder for at få eksportfremme, er enormt interessant.
Og dermed følger selvfølgelig også, at vi får løftet hele kompetencefeltet.
Yildiz Akdogan (S), 2010-04-07:
Jeg skal prøve at gentage mit spørgsmål.
Det er jo sådan, at branchen har været ude at sige, at uddannelse og kompetenceudvikling er meget relevant, og det, jeg bare prøver ganske konkret at spørge ministeren om, er: Skulle man måske også prøve at motivere virksomhederne, så vi kan sætte fokus på både uddannelse og kompetenceudvikling?
Jeg vil egentlig bare høre: Hvad siger ministeren til, at vi netop kan prøve at motivere virksomhederne i forhold til deres ansatte, så man også stiller et krav, der hedder ikt-kompetenceudvikling hos virksomhedernes ansatte?
Synes ministeren, det er en god idé, eller synes ministeren, det er en dårlig idé?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-07:
Jeg synes, det er en rigtig god idé, at virksomhederne arbejder på, at deres medarbejdere bliver så kompetente og så kvalificerede som overhovedet muligt til at styrke virksomhedens konkurrenceevne.
Hvordan det skal ske, er fuldstændig op til virksomhederne.
Så vil jeg sige til det at arbejde med at få implementeret alle de her ting og give erhvervet gode muligheder, at jeg jo allerede synes, man kan sige, at vi har været i gang.
Der er som nævnt en hel masse drøftelser med erhvervet om yderligere konkrete tiltag.
Så jeg vil gerne sikre mig, at jeg efterlader spørgeren med billedet af, at der er store initiativer på området for at fremme erhvervslivets muligheder og for at fremme borgernes it-kompetencer, og dermed løser vi også en rigtig vigtig opgave i at fremme væksten i vores samfund, fordi vi bliver mere kompetente it-mæssigt, og fordi vores erhvervsliv får bedre muligheder.
Per Stig Møller (KF), 2010-04-07:
Indledningsvis vil jeg godt levere en afklaring.
Det forholder sig nemlig sådan, at der ikke er tale om én pulje, men om to puljer, nemlig dels ophør af puljen til musikpolitiske initiativer i perioden 2005-2008, dels bortfald af bevillingen til forsøg med billedkunstneriske grundkurser og kulturskoler.
For så vidt angår – det skal jeg tage først – de musikalske grundkurser, har disse modtaget særlig støtte på i alt 3 mio. kr. årligt i en 4-årig periode.
Der var tale om et midlertidigt løft, som blev vedtaget med en bred politisk aftale mellem alle Folketingets partier, herunder Socialdemokratiet, som altså vidste, at puljen ville bortfalde efter forsøgsperioden.
Hvad angår puljen til forsøg med billedkunstneriske grundkurser og kulturskoler, er kendsgerningen, at der har været afsat 3 mio. kr. om året i 4 år til at lave forsøg, igen en forsøgsperiode.
Også denne midlertidige pulje blev vedtaget med hr. Mogens Jensens tilslutning, og hr. Mogens Jensen vidste jo så, at den ville holde op igen.
Så bliver der spurgt, om det er en svækkelse af mulighederne for at understøtte det kulturelle vækstlag og den kulturelle udfoldelse, at disse ophører, og til det kan jeg svare, at det er det ikke.
Så er formålet jo altså også at tilvejebringe ny viden, som kommunerne nu kan inddrage og bruge i deres videre arbejde.
Derfor vil jeg godt understrege, at spørgsmålet om en videreførelse i høj grad er en kommunal opgave.
Mogens Jensen (S), 2010-04-07:
Det er fuldstændig rigtigt, at Socialdemokraterne har været med i begge de her aftaler.
Vi synes nemlig, at det er rigtig gode initiativer, og at det er vigtigt at støtte de her muligheder for, at børn og unge kan udvikle deres talenter inden for bl.a. musik og billedkunst.
Derfor må jeg jo sige, at vi er kede af, at ordningerne ikke fortsætter, for vi har faktisk foreslået, at ordningerne skulle fortsætte, og har selv, bl.a. i vores eget finanslovforslag for 2010, afsat midler til det.
Men det har ikke været muligt at få regeringen i tale om at fortsætte ordningerne og sikre, at de her rigtig, rigtig gode resultater, som ministeren nævner – og det er jo rigtigt, at der er lavet en evaluering – kan videreføres.
Tværtimod kommer der nu til at ske det, at en række af de her institutioner bliver nødt til at skære ned på deres aktiviteter, og dermed bliver det jo en reel svækkelse af ordningen.
Vil ministeren ikke medgive, at når institutionerne bliver nødt til at skære ned på deres aktiviteter, dvs. deltagerantal, sæsonlængde og timetal, er det en forringelse af mulighederne for børn og unge inden for både de musikalske grundkurser og de billedkunstneriske grundkurser?
Per Stig Møller (KF), 2010-04-07:
Hvis det var sådan, at man fast havde haft 119 mio. kr. til musikområdet for børnene og så skrev det ned til 116 mio. kr., var det en nedskæring.
Men når man havde 116 mio. kr. og fik et midlertidigt løft på 3 mio. kr., kan man altså ikke inddrage det midlertidige løft for en 4-årig periode til et fast beløb.
Det faste var de 116 mio. kr.
Derfor kan jeg ikke sige, det er en nedskæring.
Det var en forsøgsperiode, som er slut.
Jeg mener, det er meget vigtigt – der er vi jo enige – at de musiske ting, de musiske elementer bliver styrket, så godt vi kan.
Derfor har vi jo altså også gjort ret meget inden for børnekulturen for at styrke den.
Lad mig nævne, at vi har Børnekulturens Netværk, at vi har lavet en handlingsplan for styrkelse af de praktisk-musiske fag i grundskoleforløbet.
Der har også været tiltag inden for billedkunsten, og der var en evaluering, som sagde, at det her var en god idé at fortsætte – det er rigtigt, hvad hr. Mogens Jensen siger – der skulle bare fokuseres mere, og så skulle det i øvrigt koste 46 mio. kr. ekstra.
Det vil sige, at de skulle tages et andet sted fra, måske fra Det Kongelige Teater, som hr. Mogens Jensen ville lukke forleden dag.
Så kunne man selvfølgelig hente dem der.
Mogens Jensen (S), 2010-04-07:
Er ministeren enig i, at det er en svækkelse af mulighederne for at understøtte det kulturelle vækstlag og sikre børns og unges mulighed for kulturel udfoldelse, at regeringen ikke har videreført den særlige pengepulje til musikalske grundkurser, billedkunstneriske grundkurser og kulturskoler i hele landet?
Yildiz Akdogan (S), 2010-04-07:
Tak for ministerens svar.
Det er bare for at indikere, at det her er et signal, vi skal tage alvorligt.
Jeg savner lidt, at regeringen reagerer lidt mere på det her end det, ministeren giver udtryk for her.
Den daværende it-branchedirektør var faktisk helt tilbage i 2008 ude at sige, at vi er meget gode til at snakke, men mindre skarpe til at gennemføre nogle konkrete projekter.
Det er ikke nok, at vi en gang har haft førerposition.
Udfordringen ligger ikke i at være nummer et; udfordringen ligger i at bevare den her position og blive ved med at være nummer et.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at ministeren også har det med i sine kalkulationer, for det her er i bund og grund ikke et spørgsmål om, hvor mange sms'er vi sender til hinanden.
Det her handler faktisk om vores konkurrenceevne som land.
Det her er et spørgsmål om arbejdspladser.
Det er et spørgsmål om Danmark som et innovativt land.
Vi skal leve af vores viden, og hvis vi også om 5 og 10 år skal leve af vores viden, er vi nødt til at forholde os til de signaler, der bliver sendt.
Det er måske ikke det kæmpestore fald, der er sket, ved at vi ryger fra at ligge på en førsteplads til at ligge på en fjerde plads, men det er et signal om, at det er alvorligt, og om, at vi måske heller ikke har været særlig vakse og måske har sovet i timen.
Det synes jeg også at ministeren skal forholde sig til.
Det er rigtigt, at regeringen kommer med nogle ting, men vi har stadig væk ikke set en målrettet handlingsplan fra regeringens side.
I regeringens 2020-strategi står der ikke rigtig noget om hele innovationsfokusset.
Der står lidt om offentlig digitalisering, men der er ikke en konkret strategi.
Regeringen har ligeledes heller ikke været ude at melde klart ud om, hvordan og hvorledes de vil bruge Højhastighedskomiteens anbefalinger på det her område.
Jeg vil egentlig høre, om ministeren ikke synes, at det er et vigtigt signal, som vi skal forholde os til, i stedet for at tælle, hvor mange sms’er vi sender til hinanden?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-07:
Ministeren er i hvert fald ikke enig i betragtningen om, at regeringen læner sig tilbage på det her område.
Tværtimod, jeg synes, at der er rigtig mange initiativer i gang.
Jeg har lige gentaget den dialog, jeg har med Højhastighedskommissionens bidragsydere og med branchen.
Men jeg vil da gerne indikere, at nogle af de områder, vi kommer til at arbejde med og også allerede har en dialog om politisk, bl.a. er områder som åbne standarder, open source.
Der er ingen tvivl om, at det at tænke på at løfte it-færdighederne er vigtigt, hele arbejdet omkring it-sikkerheden, arbejdet med grøn energi og ikke mindst arbejdet med at få oprettet et videncenter for grøn energi.
Så vil jeg sige, at der jo bliver tilført midler til området, bl.a. også med Socialdemokratiets opbakning, så jeg synes, at der gøres en betydelig indsats.
Yildiz Akdogan (S), 2010-04-07:
Jamen jeg vil faktisk igen henvise til branchen, som udtaler sig om det her.
Nu vil ministeren ikke lytte til det, jeg siger, så det kan være, at ministeren vil lytte til branchen.
Man kan f.eks. lytte til, hvad it-branchedirektøren Tom Toxværd siger, nemlig: Det er meget farligt bare at læne sig tilbage og sige, at det da går meget godt.
Nu har vi i flere år pralet med, hvor højt vi lå på den her rangliste, men vores position i toppen er stærkt presset.
Han bliver støttet af Morten Baunsgaard, som er administrerende direktør i it-branchen.
Han siger: Det er et klart gult kort til Danmark.
Der er ingen tvivl om, at det er et skridt i den forkerte retning, og det er vi simpelt hen nødt til at forholde os til.
Vi skal sætte turbo på udviklingen i Danmark som højhastighedssamfund.
Det her er to branchedirektører, der udtaler sig om noget, som ministeren definerer som et lille udsving.
Det her er ikke et lille udsving, det er et signal om, at det går i den forkerte retning.
Nu har regeringen jo slået sig meget stort op med, at vi skal være en førende it-nation, vi skal være en vidennation, vi skal konkurrere med vores viden og med vores hoveder.
Så er spørgsmålet: Gøres der investeringer nok?
Branchen siger, at det her går i den forkerte retning.
Tallene viser, at det går i den forkerte retning, og så kan jeg ikke rigtig forstå, hvorfor ministeren ikke synes, at det her er alvorligt, hvorfor ministeren bare bagatelliserer det og siger, at det er små udsving.
Det er udsving nok til at fortælle os, at det ikke går godt nok.
Derudover er der en anden ting, nemlig at 40 pct. af befolkningen ikke er med.
Så jeg vil egentlig gerne høre: Synes ministeren selv, at det går i den rigtige retning?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-07:
Jeg er meget enig i, at det her er en sag, der er store fordele i.
Det er der for erhvervslivet.
Der er også rigtig gode perspektiver i det for borgerne.
Der er rigtig mange positive elementer i det, bl.a. det, at vi kan arbejde med digitaliseringen af den offentlige service, og det, at vi kan dele viden.
Det er en ambition, at vi har dem på højeste niveau.
Det har noget at gøre med at sikre rammebetingelser.
Det har noget at gøre med at arbejde med udbuddet af de frekvenser, som vi f.eks. har på vores mobile tjenester.
Vi arbejder også meget på at højne IKT-færdighederne, og der er det klart også noget med at arbejde med tilgængelighed af de digitale løsninger.
Det er også meget vigtigt for regeringen, at vi arbejder med sikkerhed og tryghed på internettet.
Der er taget rigtig mange konkrete tiltag, i øvrigt også i forbindelse med højhastighedsrapporten.
Yildiz Akdogan (S), 2010-04-07:
Tak for det.
Jeg er bevidst om, at den digitale infrastruktur og fokus på udbud af frekvens er relevant, men jeg vil også sige, at netop i forhold til undersøgelsen her er det altså også vigtigt, at vi sætter fokus på både uddannelse og kompetenceudvikling.
Og her vil jeg så vende tilbage til min kæphest, netop hele området og det, at vi stadig væk mangler at få nogle borgere til at kunne følge med, for når vi snakker om uddannelse og kompetenceudvikling i forhold til it-områder, må vi sige, at næsten halvdelen af den danske befolkning ikke er med.
Der er stadig væk 40 pct. af vores befolkning, der kan kategoriseres som it-analfabeter, og så er spørgsmålet, om det her er nok.
Gøres der noget?
Ministeren var selv inde på, at hun gik ind for at højne de såkaldte i IKT-færdigheder, men på trods af at Højhastighedskomitéen har været ude med nogle konkrete bud, og at der også har været høringssvar, så har vi stadig væk ikke hørt noget fra ministeren selv.
Hvad er ministerens egen vision for, hvad vi kan gøre for at løfte det her område, ikke kun i forhold til infrastrukturområdet, men også i forhold til kompetence- og uddannelsesområdet?
Hvad er ministerens egen vision på det her punkt?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-07:
Nu skal jeg lige retfærdigvis sige, at vores høringsfrist jo ikke er mere end lige overstået, efter at vi har haft højhastighedsrapporten ude, og jeg synes, det er utrolig vigtigt at respektere høringssvar og lytte til de tilbagemeldinger, der er fra miljøet.
Jeg har dialoger med en del af aktørerne.
Så sent som i går havde jeg en stribe møder i den her anledning, og jeg respekterer virkelig fagmiljøets overvejelser og kommentarer til rapporten, så jeg vil lige præcisere, at det afsætter jeg tid til.
Når det gælder mine egne visioner, så kan jeg kun gentage, at jeg synes, der er nogle betydelige muligheder i hele i IKT-området, for at vi kan give borgerne endnu bedre og også hurtigere service.
Det er klart, at det fordrer, at borgerne også kan arbejde med it, og der må jeg bare sige, at det billede, der bliver gengivet af, at vi er en nation, hvor halvdelen er it-analfabeter, simpelt hen ikke er tilstrækkelig nuanceret.
Der er rigtig mange borgere, der benytter sig dagligt af it's muligheder.
Det ville jeg gerne at der var endnu flere der gjorde, men jeg maner altså lige til omtanke med hensyn til, hvordan det er, vi maler billedet af det danske samfund it-mæssigt.
Det er ikke så sort, som spørgeren tegner det her.
Yildiz Akdogan (S), 2010-04-07:
Jeg kan kun sige til ministeren, at de her 40 pct. ikke er noget, jeg har fundet på, det er ikke noget, jeg siger, det er noget, som ministeriets egen hjemmeside faktisk også fremhæver.
Det er tal, der er lavet af eksperter og fagfolk, der har været ude at se på, hvor store den danske befolknings kundskaber er med hensyn til at kunne søge på en søgemaskine, vedhæfte et dokument til en mail og sende den af sted.
Det virker måske som meget, meget basale it-færdigheder, men det er ikke desto mindre nogle meget svære færdigheder, når man har en gruppe af borgere, hele 40 pct., som ikke kan benytte sig af de her muligheder.
Og igen, når man så ser det i et større perspektiv i forhold til, at Danmark skal være en førende videns- og it-nation, og at vi skal konkurrere på vores viden, så synes jeg, at der i hvert fald bør være en alarmklokke, der ringer hos ministeren med hensyn til, hvor vi vil hen med det her.
Bør ministeren ikke sætte sig ned og prøve at tænke noget erhvervspolitisk ind i det her i it-område?
Hvordan hænger ministerens vision om Danmark som et innovationssamfund inden for teknologi og viden sammen med, at Danmark er faldet tilbage på internationale ranglister over it-nationer og har mistet sin internationale førerposition som it-nation?
Computerworld.dk's artikel »Slut med Danmark som verdens bedste it-land« fra d. 25. marts 2010.
Tak for det, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Hvordan hænger ministerens vision om Danmark som et innovationssamfund inden for teknologi og viden sammen med, at Danmark er faldet tilbage på internationale ranglister over it-nationer og har mistet sin internationale førerposition som it-nation?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-04-07:
Jamen så må jeg altså endnu en gang gentage, at jeg ikke er helt enig i præmissen for spørgsmålet.
Jeg kan ikke se, at vi kan slutte fra de meget beskedne ændringer, der er sket i Danmarks placering, at vi skulle have mistet vores position som et af verdens førende informations- og vidensamfund.
I undersøgelsen fra World Economic Forum er vi faldet fra en førsteplads til en tredjeplads.
I undersøgelsen fra Nokia Siemens Networks er vi faldet fra en tredjeplads til en fjerdeplads, så vi er altså med andre ord stadig med helt fremme i toppen over lande, der er i stand til at omsætte ikt til både social og økonomisk udvikling.
Jeg har selvfølgelig noteret mig, at forskerne bag World Economic Forums undersøgelse har udtalt til Computerworld, at det er en meget lille forskel, der adskiller de tre øverste lande, og at: »Danmark gør det fantastisk«.
Og jeg synes faktisk, vi kan være ret stolte af den placering, så jeg mener ikke, at man kan tolke små udsving i de her undersøgelser som generelle tendenser.
Men det vigtigste for mig er at slå fast, at det skal vi bestemt også fortsætte med at gøre, og derfor tager regeringen også en stribe initiativer for at sikre det.
Det ikke bare bør, det gør ministeren, og det gør ministeren også i tæt dialog med erhvervet.
Jeg vil bare gentage, at jeg synes, det er et for unuanceret billede, vi giver af danskernes it-færdigheder.
Samtidig vil jeg selvfølgelig være enig i, at vi skal gøre det bedre.
Lad mig lige sige omkring Højhastighedskomiteen, at i den rapport, der blev afleveret tidligere på året, kom der 40 anbefalinger til, hvordan vi kommer videre med at udvikle Danmark som it-nation, og de anbefalinger er meget positivt modtaget.
Så jeg synes, vi har et rigtig godt fundament at arbejde videre ud fra.
I øvrigt kan jeg love, at jeg snarest vil oversende de her høringssvar og et notat om, hvordan det er, vi konkret vil gribe det an, til Udvalget for Videnskab og Teknologi.
Men vær ikke i tvivl om, at der er meget konkrete tiltag, der kan tages på området, og de er særdeles vigtige.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-07:
Ja, også det er jeg enig i, og jeg må så sige og tilføje, at jeg jo slet ikke forstår argumentet om, at det skulle betyde voldsomme konfrontationer, i og med at – der er nok mere end tre – der jo ikke er særlig mange burkaklædte kvinder i dette land.
Derfor er det, som tingene er nu, nok ikke særlig mange konfrontationer, som vi kommer til at opleve.
Hvis det er sådan, at flere og flere kvinder skulle blive påtvunget at gå med burka, så vil jeg sige, at der nok vil blive nogle konfrontationer, men så er det konfrontationer, vi som samfund er nødt til at tage, for det er fuldstændig uacceptabelt, hvis kvinder bliver tvunget til at gå med burka, og så skal vi tage den konfrontation.
Jeg tror ikke på, at der bliver nogen konfrontation.
Jeg håber, at vi kan forebygge det.
Men hvis kvinder i stigende udstrækning bliver tvunget til at gå med burka, er dette samfund nødt til at tage den konfrontation, for det er en kultur og en undertvingelse af kvinder, som vi ikke vil acceptere i dette samfund.
Jesper Langballe (DF), 2010-04-07:
Nu kan det så godt være, at enigheden mellem ministeren og Dansk Folkeparti slipper op, for når der, som ministeren siger, ikke vil komme ret mange konfrontationer, vil jeg sige, at det jo godt kan være, fordi det vil være ganske umuligt at få nogen af de pågældende kvinder til at sige, at deres mand eller en anden har tvunget dem til at gå med burka.
Derfor er der fra Dansk Folkepartis side overhovedet ingen tvivl om, at det eneste rigtige ganske simpelt havde været at forbyde burkaen, sådan som ministerens eget parti oprindelig foreslog det.
Man løb så fra det igen, fordi der jo altså desværre var nogle formuleringer i et juristresponsum, som ikke sagde, at det var i strid med grundloven, men at det måske, måske kunne være det.
Der vil jeg så spørge ministeren: Ligesom det er dommerne, der dømmer, lovgiverne, der lovgiver, juristerne, der laver responsa, er det så egentlig ikke Folketinget, der lovgiver, træffer beslutningerne?
Det der med at bruge en eller anden juristformulering til så at sige at gemme sin egen afgørelse bag, er ikke hensigtsmæssigt.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-07:
Det er jo altså sådan, at juristformuleringer, som hr. Jesper Langballe udtrykker det, ofte er udtryk for, at der er nogle regler, som vi skal følge.
Der er nogle forfatningsmæssige regler, vi skal følge, der er visse grundregler, som vi ikke kan overskride.
Og derfor har det ikke været muligt at gå så langt, som hr. Jesper Langballe gerne ville, og som vi i mit eget parti jo også har givet udtryk for at vi egentlig gerne ville gå.
Men vi gennemfører nu de tiltag, som vi mener at vi kan gennemføre.
Og det er jo ikke kun lige de strafferetlige tiltag og de tiltag i forhold til vidner, som jeg som justitsminister gennemfører, det er jo også tiltag i forhold til offentligt ansatte, hvor vi kan sige, at de ikke, hvis de vil have kontakt med borgerne, være iklædt burka, altså have tildækket ansigt.
Så vi sender som regering og som samfund med de ting, regeringen samlet gør her, nogle stærke signaler om, at vi ikke kan acceptere, at kvinder bliver tvunget til at gå tildækket.
Vi ønsker et åbent samfund, hvor vi kan se hinanden i øjnene, hvor vi kan se hinandens ansigter.
Vi ønsker ikke et lukket, formummet, oldnordisk samfund.