Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-11-08:
Jeg synes, at der bør være et rum, hvor man – som en af mine gamle kolleger fra den folkeskole, jeg arbejdede på, sagde – må have svesken på disken.
Det synes jeg faktisk er vigtigt at man har mulighed for at gøre.
Og det er en tilfældighed i dag, at rigtig mange af de ideer og den rådgivning, som man tidligere havde i et lukket, fortroligt rum, nu er åbne for alle, fordi man har valgt en ny måde at organisere sig på.
Så jeg ser stadig væk, at der er et behov for, at vi, for at kunne få en god lovgivningsproces, faktisk har den mulighed.
Det er rigtig vigtigt, og det har SF også stilet efter fra start, med en bred aftale på et så vigtigt område.
Det er netop, fordi offentlighedsloven har en rigtig stor betydning for demokratiet.
Det er den, der sikrer, at borgere og medier kan følge med i, hvad der foregår i den offentlige forvaltning.
Det synes jeg er en stolt dansk tradition, som vi skal værne om.
Den offentlighedslov, som vi har nu, er fra 1985, og den er ikke tidssvarende, og den tager ikke hensyn til samarbejdsstrukturerne i det offentlige.
De har nemlig ændret sig rigtig meget igennem de seneste 27 år.
På en lang række områder vil vi faktisk opleve, at der kommer endnu mere åbenhed i forvaltningen.
Der sker faktisk konkrete forbedringer i retning af mere offentlighed på mere end 20 områder, og det synes jeg at vi kan være glade for at vi er nået frem til.
Jeg skal bare nævne nogle få af de forbedringer, som jeg lige vil dvæle ved.
En af de vigtigste og væsentligste forbedringer er, at det bliver gjort meget nemmere for journalister og borgere at bruge deres ret til aktindsigt.
Det var faktisk SF, som første gang i 1990'erne fremsatte forslag om, at vi skulle have åbne postlister.
Nu får vi rent faktisk et forsøg med det, og det vil gøre det meget lettere for borgere og journalister at nå frem til de dokumenter, som de er interesserede i, fordi de bliver lagt offentligt frem.
Samtidig betyder aftalen også, at man ikke længere behøver at have et forhåndskendskab til et dokument, man søger om aktindsigt i.
Der kommer som sagt en lang række forbedringer i den nye lov, og det giver nok ikke mening, at jeg står og remser dem alle sammen op her.
Der har også været en stor debat om dele af aftalen.
Det har jeg noteret mig.
Det er også vigtigt for mig at understrege, at udgangspunktet hele tiden har været, at vi skal have så meget åbenhed i forvaltningen som muligt.
Det synes jeg også at de mere end 20 ændringer viser.
Det er også rigtigt, at der er få ændringer, der går lidt i den modsatte retning, og dem har der været meget fokus på.
Debatten har især drejet sig om det, der bliver kaldt ministerbetjeningsreglen.
I den gamle offentlighedslov var der et fortroligt rum for en minister til at kunne overveje nye politiske tiltag og få rådgivning om, hvorvidt det ene eller det andet kunne være en god idé.
Reglen baserede sig på, at det skulle foregå internt i et ministerium, men netop siden 1985 er der sket mange ændringer.
Rigtig meget er blevet lagt ud i styrelser og direktorater, og nutidens virkelighed er reelt sådan, at en minister faktisk får meget af den rådgivning og hjælp udefra.
Det er faktisk den ændrede måde at organisere sig på, der betyder, at der nu vil være aktindsigt i ting, som oprindelig var tænkt undtaget fra aktindsigt.
I SF synes vi, at der stadig væk skal være mulighed for at kunne lave de her politiske sonderinger, inden man eventuelt laver en ny lovgivning.
SF har tidligere i debatten om ministerbetjeningsreglen hævdet, at den var uklar.
Det står vi ved.
Vi synes også, at de justeringer, der er i den politiske aftale, og det, der er lagt op til, gør, at den her regel bliver tydeligere.
Vi får præciseret, at aktindsigt er hovedreglen, og at der ikke er noget gummistempel til at undtage hvad som helst fra aktindsigt.
Tak for ordet.