runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2015-01-22:
Tak for det.
Jeg skal på vegne af den samlede borgerlige opposition kort redegøre for ønsket om at få indføjet en ekstra paragraf i og dermed få stillet et ændringsforslag til det her lovforslag, som har til formål at sikre, at vi ikke sender mindrebemidlede bag tremmer, fordi de ikke er i stand til at betale for den fornødne rensning af deres spildevand i det åbne land.
Det er selvfølgelig en god idé at lempe denne praksis, da det naturligvis er de færreste, der bliver rigere af at sidde i fængsel eller at blive truet med det.
Nu er det ikke sådan, at de mennesker, det her drejer sig om, slipper for regningen.
Nej, de får bare et lån, som de antageligvis kan lægge oven i de lån, de har i forvejen.
Det, vi ønsker med dette ændringsforslag, er at sikre os, at kommunerne forpligtes til ikke at sende disse påbud ud, før det er undersøgt, om andre løsninger kan føre til god økologisk kvalitet i vandløbene.
Det er jo det, der er formålet med det hele.
I Natur- og Landbrugskommissionen konstaterer man f.eks., dels at der er en meget begrænset effekt af denne spildevandsrensning, dels at kvælstof og fosfor stort set ikke har betydning for vandløbenes tilstand.
Det vil ofte være forhold i åernes fysiske tilstand, der har en betydning, og kun i meget begrænset omfang udledningerne, som kommunerne i øvrigt ikke ulejliger sig med at måle, men kun beregner sig til, akkurat som med vindmøllestøj, hvorved borgerne også reelt her er retsløse.
Vandkvaliteten fastsættes i øvrigt ud fra et faunatal, som handler om forekomsten af insekter og smådyr og ikke den kemiske sammensætning af de mikroskopiske og typisk stærkt fortyndede udledninger fra husmandens drænrør.
Denne meget miserable retstilstand for borgerne gør, at vi ønsker, at kommunerne i langt højere grad reelt forsøger sig med andre metoder for at opnå en god økologisk tilstand og ikke gør som i dag, hvor de stort set mekanisk sender breve ud på baggrund af BBR-registeret uden at foretage miljøundersøgelser af den enkelte ejendom.
Med dette ændringsforslag får vi helt sikkert langt færre, som vil sidde i saksen med de store regninger, og langt mere sund fornuft i vores vandløbsadministration.
Det kan jo aldrig være et formål i sig selv at genere folk, hvis man som myndighed ikke er i stand til at godtgøre, at der reelt sker en udledning, og at der reelt er tale om et miljøproblem.
Det er desværre virkeligheden i dag, og derfor ønsker vi denne ekstra passus ind i lovforslaget.
Torben Hansen (S), 2015-01-22:
Jeg har meget svært ved at se, at det her er rettidig omhu, når man rent faktisk står på Folketingets talerstol og plæderer for, at man skal hælde urenset spildevand ud i vores vandløb.
Det, der ligger i det her forslag, det oprindelige lovforslag, som man nu forsøger at komme med ændringer til – ændringer, som vi stemmer imod, vil jeg gerne sige – er, at vi rent faktisk hjælper de mennesker her.
Men lad os nu lige komme et spadestik dybere.
Altså, det er sådan lidt løst, hvad det rent faktisk er, man ønsker.
Nu er der sagt et eller andet med, at man skal kigge på, om man kan ændre vandløbenes fysiske tilstand.
Er det virkelig, hvad man har at byde ind med i her ændringsforslag?
Det løser jo ikke problemerne, det har man set igennem rigtig mange år.
Det eneste, der sådan set får løst de her problemer, er, at vi får lavet en ordning, der hjælper de her mennesker, og at vi får urenset spildevand renset, inden det kommer ud i vores vandløb.
Villum Christensen (LA), 2015-01-22:
Det undrer mig, at ordføreren ikke mener, at vandløbsrestaureringer er et middel, der virker, for det er rent faktisk allerede lagt ind i vandløbsplanerne, at noget, der minder om en fjerdedel af åerne, kan få forbedret tilstand alene ved vandløbsrestaureringer.
Så det er faktisk til stor forundring, at ordføreren ikke kender til de midler, som ligger inde i det her system.
Jeg siger bare, at det da godt kan være, at folk skal have påbud, men vi skal sikre os, at det er nødvendigt – det er det, der er det vigtige.
Og kan man gøre noget nede i åen og få en rigtig fin fauna nede i åen, er det jo det, der er formålet med det hele.
Det er sådan set i al sin enkelhed det, det handler om.
Pia Adelsteen (DF), 2015-01-22:
Det er bare meget kort, for det er jo ganske rigtigt, som ministeren siger, at vi selvfølgelig støtter at hjælpe de her mennesker, der er kommet i knibe.
Men de er altså kommet i knibe, fordi vi herinde i Folketinget har lavet nogle vandplaner, der måske gør, at de netop skal låne penge for at investere i noget, der i sidste ende sandsynligvis ikke hjælper miljøet alle steder.
Og det er jo egentlig bare det, vi med det her ændringsforslag gør opmærksom på, nemlig ved at sige, at kommunerne selvfølgelig, hvis det er nødvendigt at rense spildevandet, skal sørge for, at det bliver gjort, men at der altså også er steder, hvor man netop bruger septiktanke med kommunal tømning, hvor det jo hjælper, og hvor en kloakering ikke nødvendigvis ville gøre miljøet bedre.
Og jeg synes bare, at ministeren burde anerkende, at sådan kan det jo altså også godt være.
Pia Adelsteen (DF), 2015-01-22:
Jeg vil bare meget kort sige tusind tak for den meget klare melding.
For det virker, når man hører, hvad der foregår herinde, som om de fleste åbenbart bor i lejlighed og ikke ved, hvordan det foregår ude på landet.
Så tak.
Villum Christensen (LA), 2015-01-22:
Vi har jo renset vores spildevand ude i det åbne land på en lavpraktisk måde ved to- og trekamrede septiktanke igennem årtier.
Det, der så løber videre, løber typisk ud i nogle drænrør og bliver fortyndet en masse gange, inden det når ned i åen, og der er det så, vi spørger: Hvad er effekten nede i åen?
Det er jo et eller andet sted mærkeligt, at man kan tonse i hundredvis af ton gylle ud på markerne fra svin, fra et landbrug, der måske har 3.000-4.000 svin, mens den samme landmands lille prut altså skal renses for 80.000 kr., inden den fortyndet, jeg ved ikke hvor mange millioner gange, render ned i åen.
Det er bare de proportioner, jeg gerne vil have frem i det her, og det var derfor, jeg nævnte, at proportionalitetsprincippet altså gælder i dansk forvaltningsret.
Man kan ikke bare pålægge folk en masse udgifter, hvis ikke man er i stand til fagligt at dokumentere, at det pågældende problem bliver løst ved den her indsats.
Så ja: Vi har altid renset vores spildevand ved tømningsordninger ude i det åbne land.
Pia Adelsteen (DF), 2015-01-22:
Tusind tak.
Vi er jo fuldstændig enige om det her, og Dansk Folkeparti støtter også forslaget.
Men når man hører de spørgsmål, der er blevet stillet tidligere, får man jo det indtryk, at lige så snart man er ude på landet, og man bor derude, så får man stort set lov til at hælde sin toilettønde ud på jorden.
Er det ikke sådan, og det beder jeg bare ordføreren om at bekræfte, at de fleste, der bor på landet, har septiktanke, i øvrigt med en kommunal tømningsordning osv., sådan at det altså ikke bare er spildevand, man leder ud i åer og vandløb?
Det er bare for at få det på det rene.
Villum Christensen (LA), 2015-01-22:
Jeg synes jo stadig væk, at vi kommer borgerne mere til hjælp, hvis de helt slipper, og hvis vi finder andre løsninger, frem for at man giver dem et lån, som de højst sandsynligt har svært ved at tilbagebetale.
Det har vi jo hørt masser af eksempler på nede fra Lolland.
Så endnu en gang: Det her er jo ikke for at gøre mindre.
Det er for at gøre nogle ting, som i øvrigt svarer til den måde, man måler åerne på, nemlig ved at bruge faunatallet, hvor man jo ikke går ned og kigger på de kemiske forhold, som nogle åbenbart er meget optaget af.
Det er jo egentlig for at nå det samme mål på en nemmere måde.
Lone Loklindt (RV), 2015-01-22:
Ordføreren har ret i, at der kun gennemføres en spildevandsindsats ved de vandløb, hvor spildevandet er et problem.
Men når der nu er lavet planer for og kigget meget på – det har vi jo været igennem ad mange omgange – hvor spildevandet er et problem, så er det med stor undren, jeg hører, at man nu i virkeligheden vil sige: Det ser vi stort på, nu lader vi bare være med at komme de borgere, der bor i kommuner, der har kørt friløb, til hjælp, så de kan få de rigtige løsninger.
Jeg tror, at der kan være rigtig mange grunde til at vælge prisbillige løsninger nogle steder frem for den store udrulning af kloakrør.
Og man kan pålægge de der forsyningsselskaber, at de først skal kigge på det.
Men det er meget mærkeligt, at nu her, hvor vi er i gang med at komme borgerne til hjælp, vil højrefløjen her i Folketinget så i virkeligheden sætte hele den her spildevandsrensning i stå.
Villum Christensen (LA), 2015-01-22:
Hedder faunatallet 4, skal man rense sit spildevand.
Så er det, vi siger, at for at komme fra tallet 4 til tallet 5, som er formålet med det hele, vil vi hellere gøre noget nede i åerne, sikre en god biologisk tilstand nede i åerne ved at ændre på de fysiske forhold, frem for at pålægge folk et påbud.
Altså, det er faunatallet, der er det afgørende, og der er allerede i dag en masse ejendomme, som ikke bliver pålagt spildevandsrensning, fordi det ikke har nogen miljømæssig effekt.
Endnu en gang for prins Knud: Det er altså for at få en mere omkostningseffektiv miljøpolitik, vi foreslår det her.
Lone Loklindt (RV), 2015-01-22:
Tak for det.
Jeg må også sige, at fra radikal side er det med noget undren, jeg har læst det her ændringsforslag, fordi det, som vi har arbejdet på meget længe, faktisk er at indhente – kan man sige – det efterslæb, som nogle kommuner har, fordi de ikke har sat ind med en spildevandsrensning i tide.
Det er jo ting, der egentlig allerede skulle have været på plads.
Der er givet nogle meget lange frister, og lige nu er der nogle kommuner, som har særlig store efterslæb.
Men det, som ordføreren taler om, er jo i virkeligheden vores vandplaner helt generelt.
Det her bliver jo en diskussion af, hvordan vandløbene har det generelt.
Det er jo en helt anden type indsats.
Der har vi jo en overvågning af, hvordan den indsats skal være i vandløbene, og det er i hvert fald meget nyt, hvis man ved at kunne bugte en å skulle kunne fortsætte med at hælde alverdens kvælstof og urenset spildevand ud.
Er det virkelig det, som Liberal Alliance mener er formålet med det her forslag?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-01-22:
Det er derfor, jeg appellerer til opbakning, og jeg vil gerne takke Dansk Folkeparti for fortsat at bakke op om det her lovforslag, for jeg synes sådan set, det er vigtigt, at vi også med et bredt flertal i Folketinget signalerer, at vi ønsker at give den her håndsrækning til økonomisk trængte borgere.
Men der kan være en politisk uenighed om, om man synes, det er vigtigt at rense spildevandet, eller man ikke synes det.
Det synes regeringspartierne det er.
Har kommunerne haft indsigelser i forhold til vandplanerne og den indsats, der lægges op til der, så har de jo haft mulighed for at tilkendegive det i løbet af høringsprocessen.
Nu har vi lige sendt andengenerationsvandplaner i høring, og der har vi mulighed for at få taget den dialog, om man mener, at den indsats, vi lægger op til, også er passende i forhold til de miljøproblemer, der er derude.
Så den mulighed har man jo som kommune, nemlig at gøre indsigelse mod den indsats, der ligger i vandplanerne, men det hører altså til der og ikke i lovbehandlingen af det her forslag.
Jan Johansen (S), 2015-01-22:
Regeringen har jo sat nogle mål for at halvere de udsatte boligområder, og det er det, vi arbejder på.
Det er jo sådan set også derfor, at der sat over 400 mio. kr. af til socialt arbejde i områderne og især i de områder, hvor vi har problemstillingerne.
Da vi forhandlede det her, var vi godt klar over, at der skulle gøres noget ekstra, og det har vi også gjort.
Så vi er jo godt klar over problemet, og derfor gør vi også noget ved det.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-22:
Man kører fint hen over det ved overhovedet ikke at nævne ordet parallelsamfund eller komme ind på, om folk retter sig efter dansk lov.
Altså, det er meget vigtigt, at vi tager de her problemer seriøst.
Det er jo noget, vi må tage seriøst.
Men jeg kan da godt høre på ordføreren, at det ikke er noget, man går synderligt op i – der er jo heller ikke nogen initiativer i den her aftale, der skal give nye redskaber til boligforeningerne, så de kan komme de her problemer med parallelsamfund og manglende integration til livs.
Så jeg savner lidt nogle svar på og en anerkendelse af den problemstilling, der er.
Jan Johansen (S), 2015-01-22:
Den har været indført adskillige år, og vi har stadig væk 10.000, der ikke har fået en praktikplads.
Det tror jeg ikke skaber noget.
Er der ikke andre bud fra ordføreren på, hvordan og hvorledes man vil skaffe den kvalificerede arbejdskraft fremover?
Vi ved jo, at der kommer til at mangle.
Og var det ikke en idé, at virksomhederne tog et ansvar for det her, for det er jo dem, der kommer til at stå og mangle arbejdskraften?
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-22:
Nej, jeg mener ikke, at der er en opgave, der er så stor, at vi skal bestemme, hvem man ansætter i en virksomhed.
Men jeg synes, det er en rigtig god idé med de frivillige praktikpladsaftaler – så vidt jeg husker, var det i 2011, at den her aftale blev indgået med de frivillige praktikpladsaftaler.
Det synes jeg var en rigtig god løsning, og jeg synes, man burde gå videre i den retning.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-22:
Men sagen er jo den, at det, der sker her med hensyn til de almene boliger, er, at der bliver sat gang i beskæftigelsen, og derfor er det også en naturlig ting, at man så kræver, at der kommer nogle praktikpladser.
Er opgaven omkring det at hjælpe unge med en praktikplads, så de ikke havner i kriminalitet og ikke havner uden for uddannelsessystemet, ikke så stor, at vi er nødt til at bruge et redskab som det her?
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-22:
Venstre mener, vi skal have sat gang i beskæftigelsen, og en af mulighederne kunne jo være, at man genindførte boligjobordningen.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-22:
Det er jo meget alvorligt, at der er mange unge, der ikke kan få en praktikplads.
Som jeg husker de aktuelle tal, er det over 10.000.
Hvad er Venstres forslag til at fremskaffe flere praktikpladser, når man ikke vil bruge den her metode?
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-22:
Sidste del af udmøntningen af boligaftalen omhandler sociale klausuler.
Med forslaget bliver der givet mulighed for, at almene boligselskaber kan stille krav om uddannelses- og praktikaftaler, når de sender en opgave i udbud.
I Venstre mener vi ikke, at sociale klausuler er vejen frem.
Vi er naturligvis enige i, at det er vigtigt at skabe praktikpladser til unge på erhvervsuddannelserne.
Hvis eleverne kommer i praktik får de kontakt med arbejdsmarkedet og lærer, hvordan man udfører håndværket i praksis.
Men sociale klausuler er at skyde gråspurve med kanoner.
Vi mener generelt, at det må være op til virksomhederne selv at bestemme, hvem de vil ansætte.
Hvis en virksomhed af den ene eller den anden årsag ikke kan eller ikke har mulighed for at tage lærlinge ind, skal den ikke straffes ved ikke at kunne byde på en lang række opgaver.
Man kan sagtens forestille sig en situation, hvor en meget lille virksomhed uden lærlinge bliver nødt til at ansætte en lærling for at få opfyldt en social klausul, men på grund af virksomhedens størrelse har den ikke behov for lærlingen efter opgavens udførsel.
Så sidder der pludselig en lærling uden noget at lave, blot fordi virksomheden skulle udføre en enkelt opgave.
Virksomhederne må have frihed til selv at bestemme, hvem de ansætter.
Vi mener ikke, der skal stilles krav om, hvem en virksomhed har ansat.
Der skal for den sags skyld heller ikke være en bestemmelse om, hvor mange der skal være lærlinge.
Vi synes i stedet for, at man bør fokusere på, at de frivillige partnerskabsaftaler, som allerede eksisterer, bliver mere udbredte.
Allerede i VK-regeringens tid indgik de almene boligorganisationer partnerskabsaftaler.
Partnerskabsaftalerne betyder, at man direkte får aftalt et vist antal praktikpladser, som praktiksøgende kan få gavn af.
Med sociale klausuler bliver praktikpladserne først oprettet, når en virksomhed tilfældigvis byder på en opgave med en klausul.
Vi synes altså, at det er en dårlig idé, at der indføres sociale klausuler på det almene område.
Dette lovforslag gør det nok ikke til et krav, at sociale klausuler skal bruges, men det er svært at forestille sig, at der ikke vil blive lagt et vist pres på at bruge dem, når regeringens mål om, at 12 pct. af de beskæftigede ved Landsbyggefondens projekter er lærlinge, skal opnås.
Vi så hellere, at regeringen lagde sit fokus på frivillige partnerskabsaftaler til gavn for både virksomheder og praktiksøgende.
Venstre stemmer imod lovforslaget.
Carsten Hansen (S), 2015-01-22:
Jeg vil godt starte med at sige tak for den her meget brede opbakning til forslaget, som jeg kan konstatere i dag.
Lovforslaget udmønter jo vores aftale fra den 2. december om en pulje til nedrivning af hele almene boligafdelinger, som regeringen indgik med Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og De Konservative.
Med forslaget får Landsbyggefonden jo mulighed for at støtte nedrivning af hele almene boligafdelinger med indtil 200 mio. kr. ud af de 600 mio. kr., der samlet set er sat af i perioden fra 2015 til 2018 til nedrivning af almene boliger.
Endvidere giver aftalen jo både boligorganisationerne og kommunerne hjemmel til at støtte de her nedrivninger, som man kender det i forbindelse med den delvise nedrivning af almene boligafdelinger.
Formålet med lovforslaget er at imødegå problemer med tomme boliger, som flere af ordførerne også har sagt, og som desværre opleves i en række af landets landdistrikter, for her har vi jo en række af de almene boligorganisationer, som har nogle udfordringer.
Jeg ser frem til – hr. Ole Birk Olesen rejste også spørgsmålet – at vi har et godt udvalgsarbejde, hvor vi kan få afklaret de spørgsmål, der måtte være.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-22:
Det er jo sådan, som flere har været inde på, at der er områder, hvor det efterhånden er rigtig svært at leje ud.
Det, at man så får revet en afdeling ned, kan f.eks. betyde, at man i en afdeling i en naboby, som måske også har det svært, i højere grad kan få fokuseret på at renovere den og få et større fællesskab dér, ved at mennesker flytter sammen i nogle afdelinger, som så kan fungere og kan drives, og som der er en fornuftig økonomi i.
Derfor har det også været vigtigt for os, at det her forslag ikke, som der blev lagt op til, kun kom til at handle om ganske bestemte områder med meget få indbyggere.
For nogle gange kan det jo være, at det, at man ender med at rive noget ned i en lidt større by, så i virkeligheden kommer til at være det, der skaber livet i en lidt mindre by, og derfor er vi rigtig glade for den fleksibilitet, der ligger i det her lovforslag.
Vi mener, det er hensigtsmæssigt at se i øjnene, at der simpelt hen er afdelinger, hvor det er mest fornuftigt for alle parter, også for de mennesker, der fremover skal bo i naboafdelingerne, at man får revet nogle afdelinger ned, hvor det ikke kan køre rundt, og hvor der derfor måske også er ved at være et meget svindende socialt liv for de mennesker, der bor der.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-22:
Hvis en privat investor opfører en ejendom til udlejning i et område, og hvis det så over år viser sig, at han ikke kan udleje lejlighederne i den ejendom, så kan han gøre to ting.
Han kan sælge den til andet formål, eller han kan nedrive den og tage tabet.
Her er det så nogle almennyttige boligselskaber, som har opført nogle ejendomme, som det har vist sig de efterhånden ikke kan udleje længere, og så skulle man jo tro, de så kunne gøre det samme som en privat investor, altså sælge dem til andet formål eller nedrive og tage tabet.
Det er så det, som det her lovforslag vil afbøde, nemlig tabet ved at nedrive.
Jeg er ikke overbevist om, at det er en rigtig god idé, at Landsbyggefondens midler bruges til det.
Det bedste var jo, at de, der beslutter, at der skal opføres almene boliger, også hænger på tabet, hvis de har truffet en forkert beslutning, eller hvis udviklingen har været på en måde, så de ikke længere kan udleje deres boliger.
Men det er jo et ønske fra nogle almennyttige boligselskaber at få del i Landsbyggefondens midler, som de selv i et eller andet omfang bidrager til, og det er vi jo normalt lydhøre over for, så derfor ville vi måske også kunne overtales til at støtte det her lovforslag, hvis det bare var det.
Det største problem, vi har med lovforslaget,
Men tabet kan jo tages på to måder: Det kan tages ved at nedrive, eller det kan tages ved at sælge til andet formål, til en pris, som er meget lavere end ens gæld.
Det er da ikke indlysende for mig og burde heller ikke være det for partierne bag det her, altså at det altid er bedst at tage tabet ved at nedrive.
Det kunne jo være, at bygningerne trods alt kunne bruges til et eller andet formål.
Selv om det giver et tab at sælge dem, kan det da være, at det kan bruges til et formål.
Det kan skabe ny vækst i et område, hvis de her bygninger stilles til rådighed billigt, fordi det nu engang er markedsprisen nu om dage, til et nyt formål.
Men hvis man gør det, altså sælger til brug for ferielejligheder,
kan man ikke få dækket sit tab eller dele af sit tab i Landsbyggefonden, det er kun, hvis man nedriver, man kan få dækket tabet.
Og det er jo et spild af ressourcer, at Folketinget på den måde siger: Selv om bygningerne måske kunne bruges til noget andet, kan vi kun og ønsker vi kun at give et tilskud via Landsbyggefonden til nedrivning – ikke til andre formål.
Så af den grund, primært, kan vi ikke støtte lovforslaget.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-22:
Når der er afdelinger af almene boligselskaber, der har svært ved at leje deres lejligheder ud, så fallitten truer boligafdelingen, er der tale om en meget, meget vanskelig situation.
Man forsøger så at løse problemet på forskellige måder, bl.a. undersøger man, om man kan sælge bygningerne til anden side.
Men bestræbelserne kan ikke altid lykkes, og der vil som regel også være gæld i ejendommen.
Derfor er der, som de tidligere ordførere har nævnt, en nedrivningsmulighed allerede i dag, hvor kreditorerne bliver betalt, og nu bliver den nedrivningsmulighed så udvidet til også at omfatte en hel boligafdeling, hvor man, som de andre ordførere også har nævnt, hidtil kun har kunnet nedrive en del af en boligafdeling og så føre resten videre. Når det her opstår, skyldes det jo i virkeligheden, at væsentlige dele af befolkningen flytter fra landområderne og til byerne, og i Danmark er vi da i den lykkelige situation, at mennesker har frihed, og de bestemmer heldigvis selv, om de vil bo på landet eller i byen.
Men flyttemønstrene har så en bivirkning, og det er en af de bivirkninger, vi står med her.
SF kan derfor alt i alt stemme for lovforslaget.
Og Enhedslisten gør det samme, har jeg lovet at sige, da Enhedslistens ordfører desværre ikke kan være her.
Liv Holm Andersen (RV), 2015-01-22:
Tak for det.
Det her lovforslag er også en del af udmøntningen af den for nylig indgåede boligaftale mellem regeringspartierne, Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti – hov, og SF, som jeg havde glemt.
Undskyld.
Med det her lovforslag får kommunerne og boligorganisationerne hjemmel til yderligere nedrivning, nemlig nedrivning af hele boligafdelinger, hvor det desværre, kan man sige, er nødvendigt.
Samtidig får Landsbyggefonden også mulighed for at støtte de her nedrivninger økonomisk med op til 200 mio. kr. af de 600 mio. kr., som er afsat i perioden 2015-2018.
Det Radikale Venstre kan støtte det her lovforslag.
Tak for ordet.