runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Tak, formand.
Det her lovforslag kan Socialdemokraterne selvsagt støtte.
Som det allerede er fremgået, handler det om straffene for seksualforbrydelser.
I forhold til seksualforbrydelser handler det om, at vi som samfund skal sikre retten til at bestemme over eget liv og egen krop.
Det er rigtigt og vigtigt, at reglerne om voldtægt med det her forslag udvides til også at omfatte hjælpeløse ofre, eksempelvis bedøvede ofre, og ethvert samleje med et barn under 12 år.
En kvinde, der har været udsat for en voldtægt, mens hun har været stærkt beruset eller bedøvet af stoffer, oplever jo det samme tab af tillid til andre mennesker som ved enhver anden voldtægt.
Fremover skal voldtægt vurderes i hvert tilfælde for sig, og der skal ikke sondres mellem forskellige typer af voldtægt.
Dernæst kan en person, der dømmes for seksuelt misbrug af børn, med dette forslag også dømmes til ikke at måtte søge kontakt til børn på nettet.
Samtidig træder forældelsesfristen for seksuelt misbrug af børn senere i kraft med dette lovforslag, og der laves en regel om, at politiet også skal efterforske sager, der er forældede, når det gælder overgreb mod børn, hvis der i øvrigt er grund til at tro, at det kan være fortsat i andre forhold.
Problemet her er, at noget af det, der ligger meget langt tilbage i tiden, kan være meget svært at bevise.
Men hvis man kan få den tanke, at der, selv om det ikke kan bevises, godt kan være nogle nyere forhold, som kan være lettere at bevise, men som måske ikke er anmeldt, så skal det selvfølgelig også undersøges.
Strafferammen for at optage og medvirke til udbredelse af pornografisk materiale med personer under 18 år øges også til altid at være 6 år.
Med forslaget udvides det, der i dag er kriminelt, nemlig et seksuelt forhold til biologiske slægtninge i nedstigende linje, dvs. til børn og børnebørn, til også at omfatte adopterede slægtninge.
Endelig sidestilles anden prostitutionsvirksomhed med bordelvirksomhed.
Jeg har blot her nævnt nogle af de vigtigste.
Men det er selvfølgelig et politisk valg at stramme op på alle de her ting.
Socialdemokraterne kan støtte de opstramninger, der ligger i det her forslag.
På den baggrund kan vi selvfølgelig støtte lovforslaget, og jeg håber, at så mange partier som muligt også kan støtte det.
Så skal jeg huske at sige, at den radikale ordfører, hr. Jeppe Mikkelsen, desværre lige er blevet forhindret, og derfor dækker det, jeg har sagt, ikke alene Socialdemokraternes synspunkt, men også De Radikales synspunkt i den her sag.
Mai Henriksen (KF), 2013-02-22:
Nu skal jeg ikke gøre mig til dommer over, om det er løftebrud eller ej.
Jeg skal bare sige, at det er der nogen der har sagt.
Men jeg vil gerne gøre mig til dommer over, om der bliver svaret på spørgsmålet eller ej, og det synes jeg jo ikke at ministeren gjorde.
Så jeg vil egentlig gerne stille det samme spørgsmål en gang til: Skal vi forvente den samme velvillighed over for lån, som vi altså ser med det her lovforslag? Skal vi forvente det undervejs i forhandlingerne?
Det er egentlig meget simpelt, det er bare ja eller nej, vil jeg sige til ministeren.
Jeg vil egentlig bare følge op på hr. Mads Rørvigs emne vedrørende de øgede lånemuligheder i det her lovforslag, for der er jo ikke nogen tvivl om, at det her må være at opfatte som et skift i politik.
Der er mange, der har brugt ordet løftebrud, og om ikke andet er det i hvert fald en klar holdningsændring fra især De Radikale med hensyn til SU-spørgsmålet.
Mads Rørvig (V), 2013-02-22:
Jeg er ret interesseret i det med provenuet, for ministeren har svaret Folketingets Videnskabsudvalg, at det vil koste provenu at øge lånemuligheden, fordi der er en risiko for, at pengene ikke kommer igen.
Men det loft på 100.000 kr., ministeren har lagt, siger jo ikke noget om de studerendes andre gældsposter, som også indbefatter studielån.
Hvor er det, ministeren lægger det snit, hvor ministeren påstår, at det ikke koster provenu at øge lånemuligheden ud over den renteforskydning, der nu nødvendigvis må være?
Det har ministeren hørt for ude på universiteterne i de sidste par dage, og det kommer ministeren sikkert også til at høre for et godt stykke ud i fremtiden.
I lige præcis det her lovforslag er der jo et forslag til en regelændring, der giver en øget lånemulighed.
Det foreslog vi også, dengang vi præsenterede vores SU-udspil i november 2010.
Der kunne Det Radikale Venstre og S og SF på ingen måde være med til det.
Jeg skal høre: Hvad er det præcis, der har gjort, at regeringspartierne har skiftet holdning til netop det her område om at lade de studerende få en lånemulighed for netop at få lidt mere frirum til at studere i udlandet?
Ministeren siger, at det ikke koster penge, fordi staten jo får pengene ind igen.
I et svar til Folketingets videnskabsudvalg oplyser ministeren, at det har provenumæssige konsekvenser at øge lånerammen.
Hvordan hænger det sammen med det, ministeren lige sagde?
Martin Henriksen (DF), 2013-02-22:
Jeg har det jo sådan rent instinktivt, at hver gang der kommer noget fra EU, har jeg det som udgangspunkt dårligt med at følge det.
Og jeg ved, at Venstre rent instinktivt har det sådan, at når der kommer noget fra EU, har man det sådan set meget godt med at følge det.
Så hvis Venstre ville lave lidt om på det, så ville det varme mit hjerte og sikkert også mange borgerliges hjerter, kunne jeg forestille mig.
Jeg synes, det afgørende er, at vi giver politiet de bedst tænkelige efterforskningsmuligheder.
Det er sådan set det, der vil afgøre vores stillingtagen til det her.
Nu handler det jo om en revision af reglerne, og som jeg nævnte i min ordførertale, er der nogle ting, som vi godt kunne tænke os.
Det kunne godt være, at man skulle lagre nogle af de her oplysninger i længere tid, og det kunne være, at der er nogle oplysninger, der ikke er behov for at lagre.
Det er noget af det, vi ønsker at få belyst i udvalgsbehandlingen.
Og bl.a. på baggrund af det vil vi beslutte, om vi stemmer for eller imod det pågældende lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-22:
Jeg hører, hvad hr. Martin Henriksen siger fra Folketingets talerstol om Dansk Folkepartis holdning.
Det her er jo noget, der er drevet nede fra Bruxelles af.
Det er EU-lovgivning, som er blevet implementeret i Danmark for år tilbage, og det er det, vi snakker om at evaluere.
Dem, der sådan bestemmer, hvornår vi skal se på det her, er EU; det er dem nede i Bruxelles.
Hvordan har hr. Martin Henriksen det med at stemme for et lovforslag, hvor vi for tredje eller fjerde gang udskyder noget, som vi egentlig gerne vil se på og diskutere, med den argumentation, at vi må vente på, at der sker noget nede i Bruxelles?
Hvordan har hr. Martin Henriksen det med, at det er dernede i Bruxelles, i EU, at de bestemmer, hvad vi skal lovgive om, og hvornår vi skal kigge på det her i det danske Folketing?
Martin Henriksen (DF), 2013-02-22:
Man kan altid kigge på, om man bruger ressourcerne på en fornuftig måde.
Jeg har forstået det sådan, at mange af de informationer, der lagres, faktisk godt kan blive brugt af politiet til at opklare grov kriminalitet.
Så vidt jeg husker, har der været eksempler på, at nogle af disse logningsbestemmelser har været brugt til at opklare forsøg på drab, drabssager og også hjemmerøverier.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi har nogle bestemmelser i lovgivningen, som giver politiet mulighed for at opklare så grov kriminalitet, og der er det ikke Dansk Folkepartis ærinde at forværre de efterforskningsmuligheder, som politiet har.
Vi kigger sådan set som udgangspunkt på at forbedre de efterforskningsmuligheder, som politiet har, og det er også i det lys, at vi vil gå ind i udvalgsbehandlingen, når det her lovforslag skal behandles.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-22:
Ordføreren siger det måske også lidt selv.
Der er vel en eller anden grænse, selv hvis det kunne virke for politiet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Når politiet selv siger, at der har været nogle vanskeligheder med den her sessionslogning, og at man faktisk ikke rigtig har kunnet bruge den til noget, så er det vel netop relevant at se andre steder hen, og selv for Dansk Folkeparti, som gerne vil give de bedst tænkelige redskaber, er det vel også relevant at kigge på, om vi bruger ressourcerne ordentligt, ikke sandt?
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-22:
Det er jo et reelt synspunkt, og det må vi få kortlagt i udvalgsbehandlingen.
Men vil det sige, at hr. Martin Henriksen ikke vil udelukke, at man måske kunne stille et ændringsforslag, hvor man i stedet for at udskyde revisionsklausulen i 2 år sagde, at man udskyder den i et enkelt år – set i lyset af de oplysninger, som vi har – sådan at det trods alt ikke er EU-lovgivningen, der kommer til at være drivende for, hvornår vi ser på reglerne om logning, men et ønske i det danske Folketing?
Vil Dansk Folkeparti på forhånd afvise et forslag om at justere lidt på det, som justitsministeren har lagt op til her?
Pernille Skipper (EL), 2013-02-22:
Nu har hr. Martin Henriksen måske svaret lidt på mit spørgsmål, men i relation til det, som hr. Ole Hækkerup spørger om, kunne jeg godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti ikke mener, at der er en grænse.
Hr. Martin Henriksen siger, at der skal være de bedst tænkelige efterforskningsredskaber til politiet.
Der er vel også et eller andet sted, hvor man må sige at det totalitære overvågningssamfund alligevel er en tand for meget – selv for Dansk Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-22:
Det er jo altid fantastisk at høre ens politiske kollegaer både stille spørgsmålene og selv svare på dem.
Jeg tror nu nok, at folk ved, at i forhold til f.eks. at efterforske terrorisme og bandekonflikter kan de regne med Dansk Folkeparti.
Det kan selvfølgelig altid være fristende at genere justitsministeren, og nogle gange fortjener han også, at vi er lidt efter ham, for nu at sige det mildt, men jeg er ret sikker på, at dette nok ikke er en sag, som ville vælte regeringen, såfremt regeringen kom i mindretal.
Jeg vil bare sige, at det her jo handler om det saglige og det faglige, og det saglige og faglige er, at politiet skal have de bedst tænkelige efterforskningsmuligheder.
Man kan jo kigge i nogle af de notater og evalueringer, der er lavet, og dér se, at politiet rent faktisk har brugt det her til at opklare kriminalitet med, og det lægger vi stor vægt på fra Dansk Folkepartis side.
Men samtidig siger vi jo også bare i al stilfærdighed, at der er mange registreringer, som er blevet foretaget, og som ikke er blevet brugt til at opklare kriminalitet.
Der synes jeg da at det er sund fornuft, at man i udvalget og i Justitsministeriet og også sammen med uafhængige får en diskussion af, hvorvidt der så at sige er tale om, at vi bruger kræfter på at lagre nogle oplysninger, som aldrig nogen sinde vil blive brugt til noget, og som ikke er blevet brugt.
Så kan det godt være, at vi skal bruge nogle kræfter på at lagre nogle mere relevante oplysninger i længere tid.
Det synes jeg er en interessant diskussion, og det handler sådan set om, hvordan vi kan give politiet de bedst tænkelige efterforskningsmuligheder, ikke om at forringe de muligheder, som de har.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Jo, men årsagen til, at jeg spørger, er jo – og det ved hr. Martin Henriksen formentlig lige så godt som jeg – at sidste gang vi havde den her diskussion i Folketinget, var det i virkeligheden den lidt umage konstellation bestående af Enhedslisten, Venstre, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, der prøvede at finde sammen om at spørge, om man ikke skulle om ikke ændre reglerne så i hvert fald kortlægge og undersøge reglerne.
Men det betyder også, at vi når hen til et tidspunkt, hvor vi skal beslutte noget, hvor vi skal komme ud af busken og sige, hvad vi så synes om de eksisterende regler.
Derfor er det, at jeg er på udkig efter et svar på, om man kan forestille sig, at Dansk Folkeparti på et tidspunkt – og jeg kan godt se, hvor fristende det er at kunne skabe et flertal uden om regeringen og alt det der – siger, at fristelsen til at skabe et flertal uden om regeringen er så stor, at de kommer til at gå på akkord med noget, hvilket måske kan betyde, at politiet får sværere ved at gennemføre sin opklaring?
Så kan jeg ikke lade være med at sige, at hvis Dansk Folkeparti ender med at have den holdning, så vil mit svar nærmest kunne summeres op til at være: Go ahead, make my day.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-22:
Hvis der kommer et forslag, vil jeg umiddelbart have den holdning til det, at vi lige læser det igennem først.
Men jeg vil sige, at vores udgangspunkt er, at politiet skal have de bedst tænkelige redskaber til at kunne opklare forbrydelser.
Det var også derfor, jeg nævnte eksemplet med det raid, hvis man kan bruge det ord, der var på skadestuen i Vollsmose.
Der undrer det mig faktisk, at man ikke har kunnet bruge nogle af de bestemmelser til at komme efter de personer, som gik ind på sygehusområdet og foretog ting, som var fuldstændig urimelige over for patienter og over for personalet.
Så vidt jeg husker, er der tre, der er blevet dømt.
Det synes jeg ikke rigtig harmonerer med, hvor mange der rent faktisk var derinde, og med, at vi ved, at der er mulighed for, at man kan registrere, hvor folk er, ud fra, om de har brugt deres mobiltelefoner osv.
Så det kunne jo tale for, at man faktisk kunne kigge på at udvide nogle muligheder, hvis det er det, der har været problemet.
Men man kan jo også godt med rimelighed stille det spørgsmål, om man skal lagre alle besøg på alle hjemmesider i 1 år, 2 år eller ½ år.
Det kan man jo også godt sætte spørgsmålstegn ved.
Der prøver så en politikerkollega fra den anden side – eller lidt fra den samme side – af salen at levere både spørgsmål og svar.
Det med, at man skulle proppe en chip i alle nyfødte, går vi ikke ind for fra Dansk Folkepartis side, så der går jo en helt naturlig grænse der.
Men der er heller ikke nogen grund til at lægge skjul på, at vi i forhold til et dna-register også har sagt fra Dansk Folkepartis side, at vi synes, at det er hensigtsmæssigt, at mange flere mennesker kommer i et dna-register, fordi det alt andet lige vil give politiet mulighed for at opklare langt flere sager end i dag.
Og det er sådan set godt af hensyn til ofrene, dem, der er udsat for kriminalitet.
Det er jo altid en politisk diskussion internt i partierne og i Folketinget, hvor man ønsker at lægge snittet helt præcis.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-22:
Jeg er her i stedet for fru Karina Lorentzen Dehnhardt, SF's retsordfører, men som altid skal man selvfølgelig have lov at stille spørgsmål alligevel, og så skal jeg se, om jeg kan svare.
Logningsbekendtgørelsen er som bekendt udsprunget af terrorpakkerne, nærmere betegnet terrorpakke 2.
Den forpligter teleselskaberne til at registrere og gemme oplysninger om privatpersoners telefoni og sms-samtaler samt internettrafik i 1 år.
Ordningen omfatter alle danskere og genererer mange milliarder data, helt præcis 82.000 registreringer pr. borger, der alle gemmes i 1 år.
Ordningen blev indført for at give nye redskaber for politiet og PET, og den har ifølge de to myndigheder også været værdifuld i opklaringen af forskellige former for kriminalitet.
Det er dog et redskab, som er blevet kritiseret fra mange sider både ved indførelsen og også for nylig ved en høring i Folketinget.
F.eks. undtager logningsbekendtgørelsen bl.a. skoler, biblioteker, offentlige institutioner, mindre boligforeninger og megen infrastruktur fra pligten til at foretage registreringer.
Dermed er der huller i logningsbekendtgørelsen, der kan udnyttes.
Mange af vores nabolande har undladt at implementere direktivet, og den tyske forfatningsdomstol har erklæret den tyske implementering for forfatningsstridig.
Ved indførelsen besluttede man, at bekendtgørelsen skulle revideres, men dette er foreløbig også udskudt et par gange.
Det giver dog god mening at udskyde evalueringen, da EU også har gang i en revision af reglerne.
Danmark bør derfor revidere logningsbekendtgørelsen, når EU's indstillinger foreligger.
Vi foreslår derfor nu, at vi udskyder revideringen af loven til folketingsåret 2014-15.
EU havde oprindelig meldt ud, at der ville blive fremsat et forslag til revision af logningsdirektivet i løbet af 2012, men forslaget forventes nu fremsat i løbet af 2013, eventuelt 2014, hvor det skal forhandles i EU-regi.
SF kan derfor støtte lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-22:
Nu siger justitsministeren godt nok, det blev positivt modtaget, men jeg hørte noget andet.
Jeg hørte sådan set, at et flertal af Folketingets partier udtrykte nogen betænkelighed ved visse dele af lovforslaget.
Man kan jo undre sig lidt over det, men det kan vi som sagt tage senere.
Jeg håber da, der vil være flertal for at lave en række ændringsforslag, for der er virkelig meget i det her lovforslag, som giver anledning til nogle større overvejelser over, hvad konsekvenserne kommer til at være på længere sigt.
En af de ting, som jeg vil spørge justitsministeren om, er, at en del af lovforslaget handler om, at som noget nyt bliver der mulighed for ved barprostitution, escortprostitution og gadeprostitution at anvende indgreb i meddelelseshemmeligheden, dvs. telefonaflytning og andet, selvfølgelig hvis retsplejelovens bestemmelser er opfyldt.
Det er jo noget, som man normalt kun gør, hvis der er en strafferamme på 6 år, f.eks. ved mistanke om menneskehandel og andet.
Hvad er baggrunden for denne meget principielle udvidelse af den mulighed, så den også kan anvendes over for noget, som jo i dag faktisk er lovligt, nemlig escortprostitution?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-22:
Det kan sagtens være, at Liberal Alliance ønsker at gøre noget ved det her, også selv om der er nogle, der måtte gør indsigelser imod det.
Det betyder ikke, at vi ikke kan diskutere, hvilke initiativer der ellers skal tages for at begrænse kriminaliteten i dette land.
Det, jeg synes er det mest interessante, er, at partier som f.eks. Ole Hækkerups, som normalt nærer en fuldstændig blind tillid til efterretningstjenesten, nu fuldstændig blæser på, at efterretningstjenesten siger, at når vi kommer til sessionslogning, har det i meget begrænset omfang været relevant, altså sagt på almindeligt dansk: Det har ikke betydet en fløjtende ...
Nej, det har ikke betydet noget som helst, hvis jeg skal holde mig inden for forretningsordenen.
Men sådan er det jo.
Jeg har forstået det på den måde, at Socialdemokratiet har en blind tillid til efterretningstjenesten, og at efterretningstjenesten ønsker at overvåge danskerne mere, men når efterretningstjenesten ikke beder om at få øget overvågning, har man ikke så stor tillid til efterretningstjenesten.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Tak, hr. formand.
En række overvejelser i den her forbindelse går selvfølgelig på processen, og hvornår man skal have revisionen osv.
Men man må sige, som også hr. Simon Emil Ammitzbøll var inde på i sin tale, at det jo er én del af det.
Den anden del af det er, hvad man synes om det her.
Udefra set virker det nogle gange, som om Liberal Alliance er gået fra sådan lidt retsstatsliberalisme hen i retning af noget mere – hvad skal vi kalde det? – nationalliberalisme, sådan som man politisk har bevæget sig.
Derfor skal jeg spørge ordføreren, fuldstændig ligesom jeg spurgte Dansk Folkepartis ordfører: Kan man forestille sig, at Liberal Alliance har den holdning, at man gerne ser en ændring af logningsreglerne, også selv om det kan medføre, at opklaringsmulighederne hos politiet og hos Politiets Efterretningstjeneste måske bliver dårligere?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-22:
Det her er jo nærmest en gentagelse af det, vi oplevede for 1 år siden, nemlig at Justitsministeriet gerne vil udskyde revisionen endnu 1 år, fordi man venter på, hvad Europa-Kommissionen beslutter sig for.
Problemet er, at hvis man skal vente på Europa-Kommissionen, så kan man i visse tilfælde risikere at skulle vente ufattelig lang tid.
Det kan være, at vi alle sammen vil stå her igen om et år og få at vide, at EU ikke rigtig er færdig endnu, og der går måske 2, 3, 4 eller 8 eller 10 år, uden at de finder ud af noget.
Det ved man jo ikke.
Det er i hvert fald lidt ulideligt, at vi skal blive ved med at udsætte revisionen, især fordi der er god grund til det, også når man ser på det svar, som vi fik fra Justitsministeriet i december måned.
Overordnet set har Liberal Alliance det synspunkt, at man skal passe på med at lave for overdrevet overvågning af borgerne, og det mener vi sådan set man gør på det her område.
Vi mener også, at man skal passe på med at påføre erhvervslivet unødige udgifter.
Det mener vi også at man helt klart gør på det her område.
Man skal også huske på, hvorfor det egentlig var, man indførte det her.
Der står der jo, at efterretningstjenesten mener, at sessionslogning har været relevant i meget begrænset omfang.
For efterretningstjenesten vil selvfølgelig altid sige noget positivt om de redskaber, som de anvender.
De siger – på almindeligt dansk – at det ikke betyder noget som helst.
Derfor havde det været på sin plads, at vi i hvert fald som et minimum havde set på den del, der angår sessionslogning.
I øvrigt er vi jo stadig i den spændende problematik, som vi tit er her i landet, nemlig at vi overimplementerer de ting, der kommer fra EU.
Og på det her område overvåger vi vores borgere endnu mere, end EU egentlig har lagt op til.
Det er synd og skam, og jeg synes, at det er ærgerligt, at man ikke vil være med til at lave en egentlig revision af logningsområdet.
Derfor stemmer Liberal Alliance nej til forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-22:
Der er nogle lande, der gemmer det i 1 år.
Og der er rigtig mange, som har besluttet sig for kun at gemme det i ½ år, hvilket EU-direktivet kræver.
Så vil jeg i samme ombæring lige sige, at alting tyder på, at man går i den modsatte retning i EU i evalueringen her, nemlig at man vil indskrænke, hvad der bliver overvåget og registreret, netop fordi der altså er mere end én forfatningsdomstol i EU, der har kendt det her forfatningsstridigt, altså simpelt hen i strid med grundlæggende rettigheder.
Det synes jeg sådan set at Socialdemokraterne skulle tage at tænke lidt mere over.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Men så skal jeg bare bede ordføreren bekræfte, at i langt, langt de fleste andre EU-lande har man også gennemført det her, sådan at oplysningerne bevares i 1 år.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-22:
Jamen det kan jo være, at vi har en idé til hr. Ole Hækkerup og regeringens nye konkurrenceevnepakke.
Det kan være, at man kan lade det indgå deri.
Man er jo så forhippet på at hjælpe erhvervslivet, og jeg vil da gerne give gode ideer til, hvordan man kan gøre det på en måde, så man både hjælper erhvervslivet og vores retssamfund.
Det er korrekt, at der er tale om, at man gemmer oplysningerne i 1 år.
I mange andre lande i EU gemmer man dem i ½ år.
Jeg skal gerne en gang til sige: Enhedslisten mener slet ikke, at vi skulle gemme de oplysninger.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Tak, formand.
Jeg kan måske begynde med at sige, at det jo er rørende også at høre, hvordan bekymringen for telebranchens indtjening indgår i argumentationen.
Det var måske det mest overraskende ved ordførerens indlæg.
Det kom i hvert fald bag på mig.
Jeg hørte hele ordførertalen, men jeg skal bare have ordføreren til at bekræfte, at det her med at gemme oplysningerne i virkeligheden er at gemme oplysningerne i 1 år.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-22:
Tak, formand.
Jeg skal bare være helt sikker på, hvor jeg har Dansk Folkeparti.
Kan man forestille sig, at Dansk Folkeparti på et tidspunkt vil støtte en ændring af logningsreglerne, hvis politiet frygter for, at det måske kan føre til et vanskeligere opklaringsarbejde for dem?