runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2009-05-27:
Det var jo i hvert fald ikke et svar på spørgsmålet.
Og derfor vil jeg for ordførerens egen skyld, så han kan bære det med videre ud til den befolkning, som måtte interessere sig for spørgsmålet, sige, at det spørgsmål har skatteministeren så gjort op og svaret på.
Og anvender man præcis samme opgørelsesmetode, som Venstre anvendte i forhold til den tidligere socialdemokratiske regering, på skattereformen, som er til behandling i morgen, så vil der være 114 gange, hvor skatter eller afgifter bliver sat op som følge af skattereformen – 114 gange på 10 år!
Det er ret tæt på at være en gang om måneden.
Det var det, der for et øjeblik siden gav ordføreren kuldegysninger, og som han og resten af hans parti i morgen har tænkt sig at lægge stemmer til.
Det må være en dag, hvor vi skal håbe på varmt vejr, så alle de kuldegysninger i Venstres folketingsgruppe kan holdes nede.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Det er forskellen.
Vi sætter skatten ned på arbejde, og det vil sige, at for hver krone, der kommer ind i energiafgifter, ja, så ryger den tilbage som skattelettelse.
Det er en omlægning.
Og det er jo der, vi er uenige.
For hvis man tager de skattelettelser, som allerede er blevet givet her fra 2009, kan man sige, at når man så Socialdemokraternes forslag til finanslov, ja, så skulle de skattelettelser rulles tilbage, de skattelettelser skulle danskerne ikke have lov til at have.
Det er et faktum, hvad angår det socialdemokratiske forslag til finanslov.
Jonas Dahl (SF), 2009-05-27:
Tilbage i september 2008 sagde den konservative sundhedsminister hr. Jacob Axel Nielsen: I synes, at betalingerne til privathospitalerne er for høje.
Ja, det synes jeg også.
Siden er der ikke sket så meget i den her sag, vel sagtens fordi regeringen er dybt splittet i spørgsmålet, men fra SF's side er vi helt enige med De Konservative.
Vi så gerne, at den ene milliard kroner, der er kastet ud til overbetaling til privathospitalerne, rent faktisk blev brugt til at behandle nogle patienter, således at vi fik gjort noget ved de ventelister.
De ventelister, man kan se, er nogenlunde lige så lange, som da den her regering trådte til, og derfor vil jeg gerne høre Venstres ordfører: Er Venstres ordfører enig i, at der skal sættes en stopper for 8 års overbetaling af privathospitalerne, så vi kan få gjort noget ved ventelisterne?
Og så vil jeg gerne høre, om den eksisterende politik ligger i tråd med det, som statsministeren tidligere kaldte en ansvarlig økonomisk politik.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Vi ønsker ikke at betale en krone for meget for den ydelse, som de private hospitaler giver, når danskerne har ventet mere end 1 måned på at få en offentlig behandling og dermed har haft mulighed for at gå over i det private system.
Det er en rettighed, vi har givet til danskerne, og det er der så næsten 250.000 der har gjort brug af.
Det er altså mennesker, for hvem alternativet havde været at stå på en venteliste.
Nu har det system fungeret i nogle år.
Der er også kommet en bedre konkurrence inden for private sygehuse, og det tegner til, at man også nu kan forhandle nogle bedre priser på plads.
Det glæder mig da kun.
Hvorfor skal man betale mere for en ydelse end højst nødvendigt?
Jeg glæder mig over, at der er en konkurrencesituation, som oven i købet gør, at vi kan se, at der er mulighed for at få forhandlet priserne ned.
Jeg tror også, at det vil afhænge noget af, hvad det er for nogle operationer, vi taler om.
Men det afgørende er at holde fast i, at danskerne har den rettighed, at hvis de skal vente mere end 1 måned, kan de gå et andet sted hen.
Jonas Dahl (SF), 2009-05-27:
Men Venstres ordfører anerkender altså, at der de sidste 8 år er foregået en overbetaling af privathospitalerne, som nu beløber sig til en lille milliard kroner.
Det er altså en overbetaling, som kunne være brugt til at nedbringe ventelisterne, således at flere danskere kunne være blevet behandlet på sygehusene.
Sådan hører jeg Venstres ordfører.
Jeg vil gerne holde fast i, om Venstres ordfører også vil gøre noget ved det.
Anerkender Venstres ordfører således også, at daværende sundhedsminister hr. Lars Løkke Rasmussen sådan set var manden bag den overbetaling af privathospitalerne?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Jeg anerkender ikke, at der har fundet en overbetaling sted.
Mit svar er, at vi nu, på grund af at konkurrencen er blevet bedre, kan få nogle endnu bedre priser, end man kunne dengang.
Det er ikke det samme, som at der har fundet en overbetaling sted.
Vi gav den pris, som man kunne forhandle sig frem til, eller som rettere regionerne forhandlede sig frem til.
Der har jeg også kunnet konstatere, at der er stor forskel på, hvilke priser regionerne har kunnet forhandle sig frem til.
Men lad os antage, at der kommer hundrede til en given operation.
Hvad skal betalingen være for det?
Det synes jeg var en rigtig god måde at gribe det an på.
Den har man desværre ikke villet følge i alle regioner – især af ideologiske grunde, har jeg kunnet konstatere.
Det synes jeg da er fjollet, for vi har kun en interesse, og det er, at patienterne bliver behandlet så hurtigt som muligt, og at det selvfølgelig så gerne skal ske til en så billig pris som overhovedet muligt.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-27:
Der er en ting, som jeg synes er ganske slående, når jeg sidder og lytter til debatten her og først hører statsministeren og nu Venstres ordfører, og det er det manglende format, der er hos regeringen.
Hver gang der er et problem, hver gang der er utilfredshed, er det altid nogle andre, der har ansvaret, så er det altid nogle andres skyld.
Lad os bare kigge på undersøgelsen fra Gallup, som viser, at der er en massiv stigning i utilfredsheden med velfærden hos danskerne.
De synes ikke, at det er godt nok, og hvad siger regeringen så?
Nåh, det er et imageproblem.
Man sparker altså nedad og tørrer ansvaret af på de offentligt ansatte frem for at sige: Vi har selv et ansvar.
Kunne en af årsagerne til, at der er et såkaldt imageproblem i den offentlige sektor, være, at regeringen, hver eneste gang den har lejlighed til det, pumper forventningerne op til, hvilken service vi skal have, og så faktisk sparer og skærer ned i stedet for?
Lad os bare tage i dag, hvor vi hører statsministeren love, at vi skal have bedre skoler, at vi skal have flere, der får en uddannelse.
Den er, at der i år er færre penge pr. elev, end der var sidste år.
Det vil sige, at eleverne i år altså får ringere uddannelse, end eleverne gjorde sidste år.
Kunne et af problemerne med utilfredsheden med velfærden ikke være, at regeringen lover og lover, men hver gang man skal bevilge noget og levere varen, skuffer man, fordi der ikke er penge nok?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Der forhandles lige nu om netop skolepraktik, og det er vi ikke afvisende over for.
Vi er sådan set enige på det her område, for selvfølgelig er det bedst at få unge ud i praktik i virksomheder i rigtige job, og derfor er vi også startet med at lægge hovedvægten dér og lave aftalen dér, for det bedste sted at starte en erhvervskarriere er at komme ud på en rigtig arbejdsplads og komme ud til en virksomhed og se, hvordan den fungerer i det daglige.
Men det er en alvorlig situation, vi står i, og derfor er vi også parate til at diskutere skolepraktik som et alternativ, når vi nu er i den her situation.
Nanna Westerby (SF), 2009-05-27:
Jeg må sige, at jeg er rigtig bekymret for, at den her praktikpladsaftale ikke kommer til at løse problemet.
Aftalen skal motivere virksomheder til at oprette praktikpladser, men så længe arbejdsløsheden stiger, kan man jo være alvorligt i tvivl om, om virksomhederne opretter praktikpladser, om en virksomhed med den ene hånd vil fyre medarbejdere og med den anden hånd vil ansætte lærlinge.
Det ved selv Dansk Arbejdsgiverforening, og derfor har de jo også sagt, at de er med på, at vi ser på at åbne op for skolepraktikken.
Alle vil selvfølgelig helst have, at elever kommer i praktik på en virksomhed, men når krisen er så alvorlig, som den er lige nu, er der ikke nok praktikpladser, og så er alternativet til ikke at åbne op for skolepraktikken at sige til de unge: I kan ikke få en uddannelse; selv om I går og er arbejdsløse lige nu, kan I ikke tage en uddannelse.
Så jeg må indrømme, at jeg er lidt forvirret lige nu, for undervisningsministeren har selv sagt: Hvis vi får en ny og forbedret skolepraktik, vil jeg gerne åbne op for den.
Og det er jo sådan set op til undervisningsministeren at være med til at opfinde den.
Det vil vi meget gerne være med til i SF.
Men nu er undervisningsministeren så i bakgear og vil alligevel ikke garantere, at man åbner op for skolepraktikken.
: Hvad er politikken på skolepraktikområdet?
Vil man se passivt til, mens unge ikke kan færdiggøre deres uddannelse, eller vil man åbne op for skolepraktikken?
Morten Østergaard (RV), 2009-05-27:
Men det er måske ikke så underligt, for når man ser på den kampagne, Venstre fører op til europaparlamentsvalget, får man jo det indtryk, at Venstre sådan set synes, at det nu er gået for vidt med EU.
Spidskandidaten fører en kampagne for, at der nu skal sættes hegnspæle ned, det er gået for vidt, nu må det stoppes.
Statsministeren har jo så i forhold til det, vi tager stilling til her i Folketinget, jo udmærket sig ved nu at have haft tre forskellige synspunkter om forbeholdene i løbet af den tid, han har været statsminister.
Først var det noget med, at vi skulle stemme om forbeholdene, når tiden var moden.
Så tog statsministeren til Bruxelles og mødters med kommissionsformand Barroso, og da sagde han så, at det var hans mål, at det skulle være inden et folketingsvalg.
Og i dag kan vi så forstå, at formuleringen er, at vi skal stemme på et tidspunkt.
Det er jo da et løfte, der er til at tage at føle på.
Jeg skal bare spørge: Skal det forstås sådan, at Venstre simpelt hen har meldt sig ind i de EU-skeptiske rækker, og at det er derfor, at man ikke vil være mere præcis med sin EU-politik?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Første vil jeg lige sige, at det er korrekt, at jeg ikke havde EU med i min ordførertale.
Der er mange ting, jeg ikke havde med der, for taletiden var 10 minutter, og jeg valgte at lægge vægt på den økonomiske krise, som jeg synes er den største politiske udfordring, vi står med overhovedet.
Venstre er ikke blevet et EU-skeptikerparti, men vi har altid været kritiske over for alle institutioner.
Jeg synes, det er sundt, at man er kritisk, og at man forholder sig til, hvad det er, vi konkret diskuterer.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-27:
Det, der i hvert fald er helt uklart, er, om statsministeren mener, at vi skal stemme om forbeholdene inden et folketingsvalg eller ej.
Men det er jo, fordi man har deponeret handlekraften i den sag hos hr. Villy Søvndal og SF.
Det eneste, man kan glæde sig over i den sammenhæng, er, at de jo heldigvis – i modsætning til Venstre – er gået fra at være skeptiske til at være mere positive og ikke den anden vej, som man må bedømme det ud fra Venstres spidskandidat til europaparlamentsvalget, som fremstiller det, som om det altså handler om at beskytte danskerne mod EU og mod nye overgreb fra den kant.
Er det Venstres visioner fortsat, som det var for tidligere formænd for Venstre, at der skal være en fælles asylpolitik i EU?
Det er to helt konkrete spørgsmål, som Venstre burde have en klar holdning til.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Vi deponerer ikke vores politik i andre partier.
Vi synes dog, det er vigtigt, at det, inden man går ud og spørger danskerne, bygger på et bredt flertal og på en bred opbakning her i Folketingssalen.
Det ville glæde mig, hvis den vandring, som SF har gjort i forhold til EU, ville betyde, at man også ville bakke op om en fjernelse af forbeholdene.
Så blev jeg spurgt konkret om sundhedsområdet.
Vi er ikke af den opfattelse, at man bare frit skal kunne vælge sundhedsydelser rundt i hele Europa, men at der skal være en aftale forud, egentlig på den måde, det også foregår på i dag.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-27:
Tak for det.
Nu har Venstre jo aldrig været kendt for at være et parti, der varetager lavtlønnedes interesser eller interesserne hos de mest udsatte borgere i dette samfund.
Derfor er det egentlig ikke så overraskende, at Venstre med en skattereform ønsker at fremme de mennesker, der har de højeste indkomster.
Det ved vi sådan set godt, og derfor ville det måske også være en fordel, at vi ikke skulle høre Venstres ordfører stå og sige det modsatte i en debat som den her i dag, og derfor vil jeg egentlig bare bede Venstres ordfører om at bekræfte, at hvis vi ser på, hvem der får skattelettelserne med vedtagelsen af den her skattereform, viser tallene, at de 10 pct. rigeste danskere får mere end en tredjedel af alle de skattelettelser, der gives.
De får 35 pct. af de skattelettelser, der bliver givet, mens den tiendedel af danskerne, der har de laveste indkomster, til gengæld får 3 pct. af de skattelettelser, der bliver givet.
Vil ordføreren bekræfte det?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Altså, tallene er jo, som de er, og man skal være klar over, at dem, der betaler den største skat, også har mest glæde af, at man sætter skatten ned.
Men som jeg var inde på i min ordførertale, var det jo sådan, at inden vi lavede den her skattereform, betalte de 10 pct. rigeste 11 gange så meget skat som de 10 pct. med de laveste indkomster, og efter skattereformen er det tal så blevet 10,9.
Så den der forargelse, man altid kan høre hos fru Mette Frederiksen, har jeg svært ved at genfinde i fakta med hensyn til, hvordan skattebyrden fordeler sig i forhold til indkomstgrupper i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-27:
Men så indrømmer Venstres ordfører jo også følgende: Dem, der taber på den her skattereform, dem, der får mindst ud af den her skattereform, dem, der ikke bliver forgyldt ved den her skattereform, er vores folkepensionister.
Dem, der ikke for ret meget ud af den her skattereform, er vores førtidspensionister.
Dem, der ikke får ret meget ud af den her skattereform, er vores social- og sundhedsassistenter, vores social- og sundhedshjælpere.
Det er de grupper, der ikke får noget eller meget, meget lidt ud af den her skattereform, mens dem, der får rigtig meget ud af den her skattereform, er de danskere, der i forvejen har de højeste indtægter, de bedste lønninger og de bedste vilkår i det her land.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Der er ingen, der taber på skattereformen.
Der er ingen folkepensionister, der taber, for de vinder alle sammen, og derfor er det afgørende jo, at vi har kunnet lave en reform, hvor vi samtidig tilskynder til en ekstra indsats, som gør, at det i højere grad kan betale sig at gøre en ekstra indsats, uden at der er nogle grupper, som taber på reformen.
Midt i en økonomisk krise vil man fratage danskerne muligheden for i højere grad at kunne stimulere eget forbrug og sikre, at der er en tryghed for den private økonomi.
Det er bemærkelsesværdigt, at det skal være svaret til danskerne midt i en økonomisk krise.
Carsten Hansen (S), 2009-05-27:
Vi fik jo at vide i den meget blomstrende og selvrosende tale – selvros hos statsministeren og hr. Peter Christensen er jo det eneste, man kan være sikker på her i tilværelsen – at der er opnået gode resultater hele vejen.
Så vil jeg stille to klare spørgsmål til hr. Peter Christensen: Hvad med de 53.000, der er blevet arbejdsløse, siden krisen satte ind?
Kan hr. Peter Christensen ikke bekræfte, at det er rigtigt, at en arbejdsløs intet ekstra får ud af skattereformen – af de gode resultater, som regeringen er stolt af – og at man stort set intet har gjort i forhold til 53.000 ekstra arbejdsløse?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Jeg tror på, at det, når vi går ind og diskuterer den økonomisk krise, er afgørende, at vi får vedtaget initiativer, som kan øge beskæftigelsen her og nu.
Der er det jo vigtigt, at vi, når der igen kommer gang i international økonomi og i dansk økonomi, kan få de mennesker i beskæftigelse så hurtigt som muligt.
Jeg kan også glæde mig over, at der er målinger, der viser, at blandt dem, som bliver afskediget, er der mange, der hurtigt finder job igen.
Det er da heldigvis glædeligt for dem, at det lykkes.
Men ellers gælder det jo om at sørge for, at der også er uddannelsestilbud, og at der i det hele taget er tilbud til dem, som desværre bliver ramt af ledighed, indtil der kommer gang i dansk økonomi og i verdensøkonomien igen.
Carsten Hansen (S), 2009-05-27:
Vi hørte jo, som hr. Henrik Sass Larsen sagde, at der nu kommer 10.000 ekstra arbejdsløse om måneden, godt og vel endda, og regeringen siger, at dens bedste prognose, hvis alt regnes sammen, er 30.000 ekstra i arbejde; det er, hvad alle dens initiativer kan give.
Er det ikke tiden til, at man gør noget for dem, der er blevet arbejdsløse nu?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er: Kan jeg få hr. Peter Christensen til at bekræfte, at de 53.000, der er blevet arbejdsløse, ikke får det, vi kalder en bøjet halvtredsøre, ikke en røget rød femøre ekstra ud af skattereformen?
Ingen af disse mennesker får en krone ekstra.
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Jamen, der er elementer i skattereformen, som selvfølgelig også er til fordel for folk, der er ledige.
Så det er simpelt hen ikke korrekt, hvad der bliver sagt.
Så vil jeg sige, at vi er optaget af, at så få som overhovedet muligt bliver ledige, men vi foregøgler ikke danskerne – som hr. Carsten Hansen og resten af Socialdemokratiet – at man kan få Danmark til at gå ram forbi; at man bare kan lave en pakke, og så bliver der ikke flere ledige i Danmark.
Det er jo ikke ærligt, det er uladsiggørligt.
Prognosen, som Finansministeriet fremlagde i går, viser, at ledigheden i Danmark vil stige.
Det er beklageligt, det er rigtig skammeligt for de mennesker, det rammer, men vi kan ikke sikre, at der ikke bliver flere ledige i Danmark, end der er lige nu.
Men vi kan sørge for, at vi mindsker antallet, bl.a. ved også at sætte offentlige anlægsarbejder i gang.
Vi er også parate til at øge den andel, men vi skal hele tiden sørge for, at vi ikke i et forsøg på at sikre, at ingen bliver ledige, får skabt en konkurrencesituation for Danmark, der gør, at vi aldrig for alvor kommer ud af krisen igen, for det har vi historiske eksempler på.
Nanna Westerby (SF), 2009-05-27:
Statsministeren sagde jo i sin tiltrædelsestale, at hans søn ikke kender til ordet ungdomsarbejdsløshed, og at sådan skal det blive ved med at være.
Det mål er vi i SF helt, helt enige i, men vi må altså også sige, at så er det altså på tide at kridte skoene, for ungdomsarbejdsløsheden er lige nu tre gange større end arbejdsløshedstallene for voksne, og det er faktisk værre end i 1980'erne.
Et af de rigtig store problemer er jo, at 5.000 unge ikke kan få en praktikplads og derfor ikke kan tage en uddannelse.
Statsministeren sagde i dag, at de unge arbejdsløse skulle i uddannelse.
Men det kan de ikke, for der er ikke praktikpladser.
Regeringen har så lavet en praktikpladspakke, der ikke kommer til at løse det her problem, fordi der ikke er nogen virksomheder, der opretter praktikpladser, når de ikke har noget at sætte lærlingene til.
Derfor blev vi jo i SF rigtig glade, da Dansk Folkeparti og undervisningsministeren for en måned siden sagde, at de var villige til at gå ind og opprioritere skolepraktikken, men her en måned senere er der bare ikke sket noget på den front; der er ikke sket noget for at sikre, at flere unge kan få en uddannelse her i krisen.
Så jeg er selvfølgelig interesseret i at høre: Hvad er regeringens politik?
Får vi mere skolepraktik, eller vil regeringen endnu en gang se passivt til, mens de unge ikke får en uddannelse, som vi har oplevet regeringen gøre før?
Peter Christensen (V), 2009-05-27:
Nej, vi vil ikke se passivt til.
Vi er meget optagede af, at netop unge ikke bliver ramt af arbejdsløshed, sådan at deres start på det, der skal være en lang erhvervskarriere, skal være ledighed.
Det ønsker vi ikke, og derfor er jeg selvfølgelig glad for den aftale, der er blevet lavet i forhold til praktikpladser.
Jeg tror på, at vi vil komme til at se en effekt af den, for det er rigtigt nok, at virksomhederne selvfølgelig bliver ramt af den økonomiske krise, og at deres aktivitet falder, men jeg har også lyttet mig frem til, at virksomhederne godt ved, at hvis de skal være i stand til at erobre markedsandele og få del i det opsving, der vil afløse den økonomiske krise, når krisen engang er ovre, ja, så er det jo nu, de skal tage lærlinge ind, så er det jo nu, de skal oprette de her praktikpladser.
Og ifølge aftalen følger der oven i købet et pænt tilskud med fra statskassen – jeg har ikke lige tallet her, men jeg mener, det er omkring 15.000 kr. – og det synes jeg faktisk burde få virksomhederne til at ansætte rigtig mange unge mennesker i praktik allerede nu.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Jeg vil spørge Dansk Folkepartis formand, om hun kan bekræfte det tilsagn, som hr. Kristian Thulesen Dahl fra Dansk Folkeparti har givet landets kommuner, nemlig at det afgørende er, at kommunerne ikke bliver nødt til at forringe den offentlige service, fordi vi har en økonomisk krise, og at man som minimum skal kunne opretholde den service, som vi kender i dag.
Og så må statskassen dække det, der måtte mangle.
Den budgetgaranti til landets kommuner tror jeg vil interessere landets kommuner.
Kan vi her i dag få bekræftet, at det er det, som Dansk Folkeparti står fast på?
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Vi er jo et parti, der spænder vidt.
Nu hører vi så De Konservatives ordfører sige, at det er SF's alliance med storkapitalen.
Så det er et bredt favnende parti, vi står over for, men det er det jo også på mange måder.
Men det er rigtigt, at risikoen, hvis vi ikke passer på i øjeblikket, er, at det ikke alene er produktionsjobbene, der forsvinder fra Vestas; det var jo det, der skete med de 1.200 job, plus 700-800 oveni på LM Glasfiber, som producerer vinger.
Det er over 2.000 job i den her branche, der er forsvundet.
Hvorfor forsvinder de?
For vindmøller er jo ikke nogle, man sådan transporterer rigtig langt; dem opfører man på stedet, hvor de skal placeres.
Derfor er det så katastrofalt for den danske del af beskæftigelsen, at vindmølleudbygningen i Danmark er gået fuldstændig i stå.
Men det, der er den næste store udfordring, er at sikre, at vi også bevarer forskningsjobbene, udviklingsjobbene i Danmark.
For hvis der ikke er større lydhørhed i regeringen, end der er nu, for den her dagsorden, er risikoen, at også produktions- og udviklingsjobbene flytter et andet sted hen, og så har vi for alvor mistet et guldæg.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-27:
Tak, hr. formand.
Det er jo så dér, hvor SF hører hjemme i dag.
Jeg vil gerne spørge ind til det her med, at man hos folkesocialisterne jo har valgt at indgå i et valgforbund med eksempelvis Det Radikale Venstre, som indgår i den liberale gruppe, og som jo er langt, langt mere super hallelujaeuropæere, end SF er.
Hvordan har hr. Villy Søvndal det med, at man tilsyneladende som mulig SF-vælger kan risikere, at ens stemme går til en radikal frem for til en SF'er?
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Det er jo så en risikovurdering, hvor jeg synes at risikoen kunne være langt større, nemlig at vi, hvis vi ikke havde alliancen, risikerede, at Dansk Folkeparti blev styrket.
Det er jo den slags meget praktiske overvejelser, man sidder og foretager sig.
Og der synes jeg selvfølgelig at det er en fremragende alliance vi har lavet; den vil jeg godt kvittere for over for både Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre.
At de partier, der formentlig kommer til at danne den næste regering i Danmark, også er de partier, der laver alliancen i forhold til europapolitikken, synes jeg at der er rigtig meget god fornuft i.
Det er en rigtig smuk, god, køn og stærk alliance, vi har lavet der.