runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-25:
Indimellem er det med en flov fornemmelse, at jeg står her på landets højeste talerstol.
Det forslag, vi skal behandle, er nemlig et udtryk for, at vi i Danmark har grov forskelsbehandling, grænsende til diskrimination – vel at mærke udstillet i fuld offentlighed af borgerlige ordførere, der med åbne øjne taler og stemmer for, at det skal fortsætte.
Den fornemmelse havde jeg sidste gang, vi behandlede dette forslag om, at ganske få unge under 25 år på starthjælp, der har en psykisk lidelse, skal behandles ligesom deres lidelsesfæller på kontanthjælp og dermed få et tilskud, der gør det muligt for dem at leve et anstændigt liv.
Den fornemmelse ønsker jeg ikke at få igen, og derfor er det mit håb i dag, at vi ser et Folketing, som tager sin opgave alvorligt og stiller mennesker i Danmark lige.
Da jeg i går overvejede indholdet i min ordførertale, tænkte jeg et ganske kort øjeblik på, at min tale i virkeligheden burde indledes med 1 minuts stilhed i respekt for de unge, der har lidt under denne regering og Dansk Folkepartis diskriminerende forskelsbehandling, men det skal jeg skåne forsamlingen for.
Det har Folketinget da også forholdt sig til, bortset fra når det gælder unge på starthjælp.
Venstres ordfører, De Konservatives ordfører og Dansk Folkepartis ordfører skylder en forklaring på, hvad det er, der gør, at netop de ca. 30 personer, vi her taler om, skal forskelsbehandles på det groveste.
Og så er der Liberal Alliance.
Hvad er det, der er sket?
Rækker fru Pia Kjærsgaards skygge virkelig helt ind i Liberal Alliances gruppeværelse?
Her gik jeg og troede, at vi her har et parti, der vil være med til at afskaffe starthjælpen.
Det kan jo ikke være pengene, der er det afgørende, for 1 mio. kr. er næppe til at få øje på i regeringens store milliardunderskud.
Uanstændighed og diskrimination ligger
Socialdemokratiet meget fjernt, og vi har ikke noget ønske om, at andre skal udsættes for det tankesæt, og derfor anbefaler vi, at alle øvrige partier bakker op om det forslag, som vi som samlet opposition har fremsat i dag.
Som en serviceoplysning vil jeg blot sige, at Socialdemokratiet ønsker at afskaffe starthjælpen.
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-25:
Nu er det jo sådan, at jeg ved, at spørgeren selv er sygeplejerske, så derfor ved spørgeren også, at der er mange gode muligheder for at hjælpe dem, der har en skizofrenidiagnose.
Vi har faktisk nogle gode behandlingstilbud, og vi har i dag ny medicin til rådighed, så det betyder, at man kan hjælpe rigtig mange, der har en skizofrenidiagnose.
Det, det handler om, er at hjælpe dem, der er syge.
Det er sådan set det, som det her handler om – vi skal hjælpe dem, der er syge – og det var det, jeg fremførte i min ordførertale.
De har de samme tilbud og kan bruge de samme tilbud som alle andre i det her samfund, og nu står vi så med et ændringsforslag, hvor vi sikrer, at dem, der er under 25 år, kommer op på det samme ydelsesniveau som dem, der er over 25 år.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-02-25:
Det var sådan et rigtig godt politikersvar: på den ene side og på den anden side.
Jeg stiller bare et andet spørgsmål.
Nu er det jo sådan, at vores beslutningsforslag går ud på, at man med hensyn til ydelsen skal prøve at ligestille unge, som er under 25 år og har en skizofrenidiagnose, uanset om de har været i landet i 12 år, 7 år eller 5 år.
Hvis man har en skizofrenidiagnose, skal man have den samme håndsrækning.
Jeg vil bare høre ordføreren, som er sygeplejerske, om der er en forskel på, hvor syg man kan være, alt efter hvor længe man har været i Danmark.
Er man f.eks. mindre skizofren, hvis man har boet i Danmark i 3 år, end hvis man har boet her i 15 år?
Kan ordføreren med sin sygeplejefaglige viden sige, om det betyder noget, hvor længe man har boet i et land, med hensyn til hvor syg man kan være?
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-25:
Ja, altså, man har jo det samme beløb, uanset om man bor i København eller i Nordjylland, så jeg ved ikke, hvorfor problemstillingen skulle være større i København end i Nordjylland.
Det er jo sådan, at det ikke alene er den gruppe, som vi her taler om, der ikke har mange penge til rådighed; det gælder også andre grupper.
Og det er derfor, at vi netop er interesseret i at få løst opgaven, og det er det, ministeren har tilkendegivet at man vil, så der bliver en parallelitet til dem, der er på kontanthjælpsydelse.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-25:
Der er heller ikke noget nyt i, at Dansk Folkeparti går ind for starthjælpen, og at Dansk Folkeparti ikke mener, at det skal være en økonomisk attraktiv ydelse, der gør, at folk siger, at de vil til Danmark, fordi de her kan få en god ydelse.
Så er det her forslag om at hæve ydelsen for unge under 25 år, der har en psykisk lidelse, kommet.
Man kan selvfølgelig tolke det på mange måder, men det er et spørgsmål, om det skal tolkes på samme måde som i det forslag, vi behandlede i 2007, hvor unge, der lider af borderlinesyndromet, fik hævet ydelsen til den høje kontanthjælpsydelse, der er for unge udeboende, eller om det skal være en generel tolkning, så det gælder alle, der har en psykisk lidelse, for det var jo ikke alle unge under 25 år med en psykisk lidelse, der dengang fik hævet ydelsen.
Det, der så ligger i det, er, at det er de unge under 25 år, og så kan det egentlig undre, at forslagsstilleren ikke har set videre, for hvis man nu er fyldt 25 år og er på starthjælp og har en psykisk lidelse, vil man stadig væk blive på den lave ydelse.
Selv om man er fyldt 25 år, vil man få 6.472 kr. og vil ikke komme op på den høje kontanthjælpsydelse, som forslagsstillerne nok ønsker.
Det er lidt mærkeligt, at ydelsen for dem under 25 år godt må blive hævet, men ydelsen for dem over 25 år skal ikke hæves, hvis de får starthjælp.
Men det kan godt være, at det er noget, hr. Morten Østergaard har overset.
Det skal jeg ikke gøre mig klog på, men det er i hvert fald ikke med her.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget i Dansk Folkeparti,
men vi kan godt se noget rimeligt i, at unge under 25 år på starthjælp bliver ligestillet med dem, der er over 25 år og er på starthjælp, og som har de samme lidelser.
Derfor kan Dansk Folkeparti støtte ændringsforslaget, hvor de går fra den lave sats på starthjælp til den sats på 6.472 kr., som er satsen for starthjælp for dem, der er over 25 år, så de der bliver ligestillet.
Men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, og det er også, fordi vi ikke mener, at det skal være attraktivt at komme til Danmark og sige: Jeg har nogle problemer, og så er det en ekstra gulerod for mig at komme til Danmark, fordi jeg kan få den høje ydelse.
Hvis man er født i Danmark, er man jo ikke på starthjælp, og så er der andre regler, der gælder, og det er uanset hudfarve.
Fru Özlem Sara Cekic var inde på, at det har noget med hudfarve at gøre, men det har det absolut ikke, for det er, uanset hvor man kommer fra.
Uanset om man kommer til Danmark fra Mellemøsten, Afrika, USA, Australien eller Kina, er det de samme regler, man kommer ind under, så det er i hvert fald ikke noget med, at vi diskriminerer på grund af hudfarve, som det blev sagt af SF.
Men det står helt klart, at vi i Dansk Folkeparti mener, at der er grund til at have en starthjælp.
Det skal nemlig ikke være attraktivt at komme til Danmark på grund af økonomiske udsigter.
Så vi kan dermed støtte det ændringsforslag, der er stillet af regeringen.
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-25:
Det er den samme problemstilling for alle, og det har jo ikke noget at gøre med, om man decideret har en psykiatrisk lidelse, eller om man har en anden form for sygdom.
Det, vi er optaget af, er, at vi sikrer de bedste muligheder for alle i dette samfund, og derfor var jeg også i min ordførertale inde på, at der jo her gælder de samme servicetilbud for de unge på starthjælp, som der gælder for alle andre, og nu kommer der et ændringsforslag, der så gør, at de unge, vi taler om her i dag, får et løft.
Line Barfod (EL), 2011-02-25:
Nu har vi jo tidligere fra en anden minister fået det svar, at en ung, ikke på starthjælpsydelsen for unge, men på den almindelige ungeydelse, på kontanthjælp, normalt vil have omkring 1.500 kr. tilbage om måneden, når vedkommende har betalt sine boligudgifter – og i det beløb er der altså taget højde for boligydelse osv.
Det er ikke nok til at få en sund og næringsrig kost med de anbefalinger, der ligger.
Derfor vil jeg gerne gentage mit spørgsmål, som ordføreren ikke svarede på: Med den erfaring, ordføreren har, har det så betydning for udviklingen af og mulighederne for forbedring af ens psykiske sygdom, hvis ikke man får en sund og næringsrig kost, og hvis man hele tiden har bekymringer om, hvordan man skal få pengene til at slå til til en hel måned til alle de udgifter, man har, herunder også udgifterne til mad?
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-25:
Nu er det jo sådan, at unge på starthjælp kan få boligydelse ligesom alle andre og også kan få særlig hjælp, hvis de har problemstillinger i forbindelse med deres sygdom.
Her tænker jeg på at få betalt medicinudgifter osv.
Så her gælder jo de samme serviceydelser for dem, der har en psykiatrisk lidelse, som gælder for alle andre.
Line Barfod (EL), 2011-02-25:
Jeg er med på, at ordføreren er stedfortræder og derfor ikke kan svare på detaljer om selve forslaget.
Men nu var ordføreren selv inde på, at ordføreren har erfaring som psykiatrisk sygeplejerske, og jeg ved også, at ordføreren er sundhedsordfører, så derfor vil jeg gerne spørge, om ordføreren på baggrund af sin egenskab af sundhedsordfører og sin erfaring, som ordføreren selv drog frem, mener, at det kan have betydning for ens psykiske lidelser, at man har en masse bekymringer om, hvorvidt man kan betale sin husleje,
har en masse bekymringer om, hvorvidt man kan have råd til at købe mad, og at det har betydning for ens psykiske sygdom, hvis ikke man kan få en sund og næringsrig kost hver dag.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-02-25:
Sundhedsordføreren siger, at alle jo selvfølgelig skal spise sundt, og at vi skal have et niveau, som gør, at alle faktisk er i stand til at passe på deres krop.
Jeg ved, at ordføreren er sygeplejerske, så jeg vil bare lige høre, om man er i stand til at spise sundt og varieret for 1.500 kr. i f.eks. København.
Det er jo ikke alle diagnoser, vi snakker om.
Vi snakker om nogle af dem, der er mest syge.
Jeg tror, ordføreren vil kunne bekræfte mig i, at skizofreni er en af de mest alvorlige sindslidelser, man kan have.
Vil ordføreren kunne fortælle mig, hvordan unge mennesker under 25 år, der oven i købet lider af skizofreni, skal få enderne til at mødes for 1.500 kr.?
Det er rigtig svært.
Ordføreren siger, at de har de samme muligheder som alle andre – de får tillæg og boligstøtte – men man vidste jo godt, at der var et problem for folk under 25 år med skizofreni, som ikke fik starthjælp.
Dem forhøjede man støtten til, så det ved ordføreren udmærket godt.
Kan man leve for 1.500 kr. i København?
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-25:
Hr. Lennart Damsbo-Andersen nævner en ung under 25 år, der er udlært murer og har været i udlandet i 7 år.
Jeg kender ikke nogen, der er udlært murer og under 25 år, der har været ude at arbejde i 7 år.
Hvis man starter med mureruddannelsen som 18-årig, tager det 3½ år, og så kan man ikke nå at være ude i 7 år, inden man er blevet 25 år.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-25:
Nu gjorde ordføreren mig en lille smule forvirret i forhold til det der med, hvem det er, der kan berøres af starthjælp i det hele taget.
Men jeg går ud fra, at med den belæring, der så kom for et øjeblik siden fra fru Line Barfod, er vi alle sammen enige om, at starthjælp gælder for alle, der ikke har været i Danmark inden for de seneste 7 ud af 8 år, uanset om de er født i Danmark eller ikke er født i Danmark.
Vi har så den situation nu, at der ikke er så meget gang i beskæftigelsen i Danmark.
Murersvenden, der er nyudlært, finder ud af, at det kunne være interessant at tage et sted hen, hvor der er brug for arbejdskraft, f.eks. Australien, New York, eller hvor man nu vil tage hen i verden, og er væk i mere end 1 år.
Murersvenden kommer så tilbage til Danmark, er måske i mellemtiden blevet syg – det har vi også historier om – og skal have hjælp og står faktisk og skal have den her starthjælp.
Den murersvend, som er født og uddannet i Danmark, og som er rejst ud, fordi der ikke var arbejde i Danmark, kan komme hjem og få takken, nemlig sekstusinde og noget, nu kan jeg ikke huske det nøjagtige beløb, som man får i hjælp, så længe man er syg og under 25 år.
Er det det, Dansk Folkeparti står for?
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-25:
Jamen nu vil jeg da ærligt erkende, at jeg ikke lige her på stående fod kan huske, hvad det er, kommunerne kan yde af ekstra hjælp.
Men der er en hel del ekstra hjælp, som kommunerne faktisk kan yde folk, der har problemer, det kunne være engangsydelser til de forskellige ting.
Jo, det kan de, hvis de vil, der er faktisk mulighed for det.
Jeg kan ikke lige på stående fod remse op, hvilke ydelser der er, men det kan være ekstra medicintilskud, og det kan være hjælp til tandlæge, og hvad det nu er.
Det kan kommunen faktisk gå ind og gøre i dag.
Line Barfod (EL), 2011-02-25:
Betyder det, at ordføreren mener, at kommunerne og sundhedsvæsenet skal have lov til at give unge med psykiske lidelser ekstra penge, så de har råd til at købe mad?
For det er svært – eller det kan ikke lade sig gøre – at få en sund og næringsrig kost og betale den medicin, man skal have osv., for 1.500 kr. om måneden.
Så betyder det, ordføreren nu står og siger, at han mener, at kommunerne skal give de her unge noget ekstra hjælp – hvad de i dag ikke må, det er forbudt – så de faktisk ville kunne få den mad, de har behov for, så de har mulighed for at få det bedre og måske endda blive raske i forhold til deres sygdom?
Morten Østergaard (RV), 2011-02-25:
Jeg kan jo have misforstået hr. Bent Bøgsted, men hørte jeg et tilbud om, at vi ændrer vilkårene, sådan at også starthjælpsmodtagere over 25 år skal have en ydelse på kontanthjælpsniveau?
Det mente han ikke at forslagsstillerne havde tænkt over.
Det har vi nok tænkt over, for vi ønsker jo starthjælpen fuldstændig afskaffet, men det er klart, at hvis hr. Bent Bøgsted stiller sit eget og resten af Dansk Folkepartis mandater til rådighed for at afskaffe starthjælpen for alle med den her type psykiske lidelser, er det selvfølgelig noget, vi er meget villige til at indgå i en dialog om.
Jeg kan måske tvivle på, om hr. Bent Bøgsteds indvending var ret meget mere end et forsøg på et drilleri, som vi så kan afvise.
Men det, jeg gerne vil spørge hr. Bent Bøgsted om, er: Er det ikke korrekt forstået, at hvis de unge med psykiske lidelser, vi her taler om, som altså skal have et nøk opad, som ministeren sagde, er gifte eller samlevende, så bliver det lille nøk på 0 kr.?
Line Barfod (EL), 2011-02-25:
Jeg er helt med på, at Dansk Folkeparti og ordføreren synes, man skal gøre alt, hvad man overhovedet kan, for at der ikke kommer folk til Danmark fra andre lande.
Nu vil jeg så sige, at starthjælpen jo også gælder, selv om man er født og opvokset i Danmark.
Hvis man har været i udlandet 1 år for at arbejde eller studere eller af andre grunde, hvis man f.eks. har været udsendt eller andet, så får man også starthjælp, når man kommer tilbage til Danmark.
Men jeg skal bare høre, om ordføreren synes, det er godt for det danske samfund, hvis vi har unge med meget svære psykiske lidelser, som kun har 1.500 kr. om måneden at leve for, og som derfor ikke er i stand til at få det bedre, men som går rundt og bare får det værre og værre i deres psykiske lidelser, fordi de ikke kan klare sig for 1.500 kr. om måneden til mad, tøj, medicin osv.
Synes ordføreren, det er en god situation for samfundet og for den enkelte unge, at deres psykiske lidelser bliver forværret, i stedet for at de kan få det bedre?
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-25:
Vi mener, at starthjælpen er der, for at det ikke skal være økonomisk attraktivt at komme til Danmark, uanset om man er rask eller syg.
Det er egentlig det, der ligger i det.
Og så er der selvfølgelig forskel på, om folk er født og opvokset i Danmark, eller om de er kommet til Danmark.
Det skal være sådan, at hvis man tager til Danmark, skal det ikke være af økonomiske årsager.
Hvad Liberal Alliance angår, har jeg ikke gjort noget forsøg på at overtale Liberal Alliance.
Jeg er sikker på, at Liberal Alliance kan træffe sine egne beslutninger.
Men jeg forstår da godt, at hr. Morten Østergaard er frustreret, fordi han havde forstået, at Liberal Alliance egentlig ville afskaffe starthjælpen, og dermed føler han sig lidt snydt af sin tidligere kollega fra De Radikale, der nu er gået over i Liberal Alliance.
Men jeg tror, at det er sådan et internt spil imellem hr. Morten Østergaard og hr. Simon Emil Ammitzbøll, den tidligere radikale, nu i Liberal Alliance.
Men Dansk Folkeparti har ikke gjort noget forsøg på at overbevise Liberal Alliance om, hvad de skal gøre.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-25:
Så det var altså bare et drilleri.
Jeg synes, at det, hr. Bent Bøgsted siger, er interessant.
Som jeg forstår Dansk Folkepartis holdning, er det uanstændigt, at unge med psykiske lidelser under 25 år af den karakter, som vi nu har talt om tidligere, skal leve på et forsørgelsesgrundlag, der er på 6.472 kr. om måneden.
Derfor skal de op på 10.044 kr. om måneden, hvis de er udeboende.
Det er Dansk Folkepartis generelle synspunkt.
Så siger man: Vi vil gerne være med til at skabe parallelitet for de unge under 25 år med psykiske lidelser, som er på starthjælp.
Derfor vil vi godt være med til at sætte deres ydelse op til nøjagtig det samme, nemlig 6.472 kr.
Det er præcis det, som man synes er uanstændigt for dem, som er danskere eller i hvert fald har boet i Danmark i mere end 7 af de sidste 8 år.
Det, hr. Bent Bøgsted siger, er, at hvis man har boet i Danmark mindre end 7 af de sidste 8 år, så er det ikke uanstændigt at skulle klare sig for ca. 6.500 kr. om måneden, hvis man har borderline eller skizofreni eller er i en psykosetilstand.
Det er jo da et eller andet sted mærkeligt, at Dansk Folkeparti har et synspunkt om, hvad der er anstændigt, når det drejer sig om folk, der har været her længe, og et andet, når det drejer sig om folk, der har været her knap så længe, selv om det er folk med nøjagtig samme diagnoser og nøjagtig samme udgifter, hvad enten det er til fødevarer, medicin, psykologbistand, eller hvad man kan forestille sig.
Det er jo det, der giver den bundlinjekonklusion, at det her er økonomisk diskrimination.
Og jeg vil bare lykønske med, at man har overbevist Liberal Alliance om, at den diskrimination skal fortsætte, på trods af at vi ellers troede, at der var et flertal i Folketinget for at komme af med den.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-25:
Det er rigtigt.
Det er der også, hvis man er over 25 år og er på kontanthjælp.
Der er andre regler, som gælder, hvis man er gift i stedet for at være ugift eller enlig i den forbindelse.
Sådan er det skruet sammen.
Er man gift, har man noget forsørgerpligt.
Sådan er det.
Sådan har det altid været.
Jeg kan ikke huske, hvornår den lov er blevet indført, men det var lang, lang tid, før jeg blev født, og før hr. Morten Østergaard blev født.
Så det er i hvert fald ikke noget, vi har haft indflydelse på.
Jeg tror, at det er en lov, der stammer helt tilbage fra dengang, da De Radikale blev stiftet som parti.
Men jeg skal ikke kunne udtale mig om, hvornår den lov er blevet vedtaget.
Det tror jeg ikke vi skal ind på.
Så er der det her med at være over 25 år.
Nej, Dansk Folkeparti går ind for starthjælpen.
Det, jeg sagde, var, at vi synes, at det var rimeligt, at de så kom op på det samme niveau som dem, der var enlige og udeboende over 25 år, og som fik de 6.472 kr.
Det var rimeligt, at de kom derop.
Det var derfor, vi støttede ændringsforslaget.
Men det undrer mig bare, at hr. Morten Østergaard ikke også tog den gruppe med i beslutningsforslaget.
Det havde ikke betydet noget for Dansk Folkeparti.
Vi har den samme holdning stadig væk.
Jamen det er generelt overhovedet ikke godt for det danske samfund, at der er nogen, der er syge; uanset hvad man fejler, er det jo ikke godt for det danske samfund, at der er nogen, der er syge.
Men nu er det sådan, at der er nogle, der er syge, og der er mange forskellige sygdomme, og blandt unge er det ikke bare borderline og skizofreni, der kan være årsagen til, at de ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Der kan være mange forskellige sygdomme, der gør, at man ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet, så det vil aldrig nogen sinde være godt for det danske samfund at have nogen, der er syge.
Men vi har jo et system, der skal være med til at behandle dem.
Og i den forbindelse skal der gøres den rigtige indsats for at hjælpe dem videre, og det er det, som sundhedssystemet skal tage sig af, og som kommunerne skal tage sig af, nemlig give dem den rigtige behandling, for at de kan komme videre i systemet.
Der må jeg så erkende, at der er nogen rundtomkring, der ikke lige får den rigtige behandling.
Birgitte Josefsen (V), 2011-02-25:
Da vores arbejdsmarkedsordfører ikke kan være til stede i dag på grund af begravelse i familien, vil jeg fremføre Venstres holdning til beslutningsforslaget.
Et barn, en ung eller en ældre, der er syg, skal via vores velfærds- og servicetilbud have de tilbud, der er i det danske samfund, så den pågældende får den fornødne hjælp og hjælpes til et bedre helbred via behandling og social støtte, så den pågældende kan opnå den højest mulige livskvalitet.
Men vi skal ikke fastholde nogen i deres sygdom, uanset om den er af psykisk karakter eller somatisk karakter.
Jeg har i min tid som psykiatrisk sygeplejerske mødt mange unge med psykiske lidelser, og det er de færreste, som ikke har haft et ønske om at få tilknytning til arbejdsmarkedet i en eller anden form.
Derfor skal hovedopgaven være at hjælpe de pågældende til et fleksjob eller et ordinært job eller til at komme i gang med et uddannelsesforløb på det niveau, de pågældende magter.
Det skal også gælde dem på starthjælp.
Vi anerkender i Venstre, at der kan være visse yderligere behov og behov for en særlig indsats over for en lille gruppe af unge på starthjælp, men vi anerkender ikke, at de pågældende skal fastholdes i et sygdomsmønster.
Vi anerkender i Venstre, at en lille gruppe inden for specielt diagnosefeltet skizofreni og borderline kan have særlige problemstillinger.
Vi håber, at der i forbindelse med udvalgsarbejdet kan opnås bred enighed om en tilslutning til det fremsendte ændringsforslag, som ministeren vil stille, så vi får en parallelitet med den ordning, der allerede nu er for psykisk syge på kontanthjælpsområdet.
Inger Støjberg (V), 2011-02-25:
Altså, jeg ved ikke, hvor hr. Per Ørum Jørgensen har sin viden fra, men jeg kan blot sige, at vi rent faktisk ved, at starthjælpen virker; vi ved rent faktisk, at flere enten kommer hurtigere i gang med en uddannelse eller kommer i arbejde.
Og det er jo det, det hele handler om: Vi skal have så mange som overhovedet muligt ud på arbejdsmarkedet, og der må man bare sige, at starthjælpen er et kærligt skub ud på arbejdsmarkedet.
At det så også er helt evident, at det virker, kan jeg jo kun være meget tilfreds med.
Så det, som hr. Per Ørum Jørgensen fremfører her, tror jeg man må betegne som en reel politisk uenighed om, hvorvidt vi skal have starthjælp i Danmark eller ej, og jeg hører så som sagt til tilhængerne af starthjælpen.
Jo, men den debat, som fru Line Barfod egentlig rejser – og den synes jeg faktisk det ville være meget fint hvis vi tog – er jo debatten om, hvorvidt starthjælpen skal afskaffes eller ej
Jeg hører til fortalerne for starthjælp, og det gør jeg af den simple grund, at vi kan se, at starthjælp virker.
Det virker rent faktisk, for vi kan se, at flere kommer i gang med en uddannelse eller kommer ud på arbejdsmarkedet hurtigt, og derfor ønsker vi at bevare starthjælpen.
Så er der en isoleret gruppe, nemlig unge starthjælpsmodtagere med psykiske lidelser, som jeg også godt kan se kan have det lidt svært på den lave ydelse, som det naturligvis er, og derfor vil vi så give deres ydelse et ekstra nøk opad, så de kommer op på niveau med starthjælpsmodtagere, der er over 25 år.
Så den store diskussion synes jeg også vi skal tage, netop: Skal vi bevare starthjælpen eller ej?
Jeg er tilhænger af starthjælp, fordi vi kan se, at den virker.
Den får rent faktisk folk hurtigere ud på arbejdsmarkedet.