runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-01-17:
Tak for det, formand.
Må jeg ikke starte med at takke ordførerne for den meget positive modtagelse af lovforslaget, der har været.
Som det jo også har været fremme i forbindelse med spørgsmålet om aftjening af samfundstjeneste, viser det sig, at det, ikke mindst for de dømte, der vurderes egnede til at udføre samfundstjeneste, synes at have en meget gavnlig effekt på recidivrisikoen sammenlignet med afsoning af en ubetinget frihedsstraf.
Og det er jo, som det også har været fremført her i dag, meget vigtigt.
Det forsøger vi at opfylde med det lovforslag, som er fremlagt her i dag, og samtidig har det jo også den gevinst, at det kan lette kapacitetspresset på vores fængsler, som vi ser det nu.
Men som det også har været fremført, har der jo ikke været tale om nogen større revision af reglerne om samfundstjeneste, og det skal jo ses i lyset af, at Justitsministeriet i 2009 bad Straffelovrådet om at gennemgå reglerne og praksis vedrørende samfundstjeneste, nemlig med henblik på så vidt muligt at øge brugen af samfundstjeneste som alternativ til fængselsstraf.
Og i forhold til en endelig revision af de her regler synes vi – og jeg – at det selvfølgelig er rigtigt at afvente Straffelovrådets overvejelser.
Men når Straffelovrådets overvejelser foreligger, skal der jo tages stilling til det, og så får vi helt sikkert en ny lejlighed til at diskutere spørgsmålet.
Så jeg vil gerne takke ordførerne endnu en gang, og jeg ser frem til en god videre behandling i Folketinget og står selvfølgelig til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som der måtte være, også i forlængelse af debatten her i dag.
Og det er jo rigtig nok, som hr. Tom Behnke også siger, at der er sager, hvor strafniveauet typisk har ligget på op til 3½ års fængsel.
Jeg tror også, som det også har været fremme under debatten, at det her ganske ofte er meget komplicerede sager at forfølge.
Det kan jo ikke afvises, at der kommer meget, meget alvorlige sager, og derfor er det vigtigt, at vi sikrer, at der er et vist råderum til, at domstolene kan forfølge dem, og det sikres med det her ændringsforslag.
Spørgsmålet om de mere voldsomme sager og hvilke konsekvenser det måtte have i forhold til strafudmålingen ved domstolene synes jeg at vi skal vende tilbage til i Retsudvalget, og så afklarer vi det.
Tom Behnke (KF), 2012-01-17:
Det er mest for at give lidt medløb til ideen om, at vi, når vi nu udvider strafferammen, også giver domstolene lov til at udvide de udmålte straffe.
Jeg synes, det er forkert, at Folketinget ligesom forhindrer det.
Det kunne man sådan set sagtens lade følges ad, specielt fordi vi alle sammen er enige om, at det her er nogle meget, meget grove forbrydelser.
Og når vi er enige om, at det er meget grove forbrydelser, og når ministeren har fundet frem til, at de straffe, der er blevet givet, maksimalt har været på 3½ år, er der jo noget, der taler for, at det niveau godt kunne forhøjes.
Så er det, at jeg, efter at jeg nu har tilkendegivet, at vi sådan set er ret positive over for at følge det forslag, nu vil høre ministeren, om det ikke er korrekt, at selv om man i fremtiden så skulle ramme loftet på de 10 år, så har domstolene en mulighed for ekstraordinært at udvide med 50 pct., som man f.eks. typisk gør i narkosager.
Der er jo rigtig, rigtig mange narkosmuglingssager, hvor straframmen er 10 år, men hvor den udmålte straf er på både 13 og 14 år.
Morten Bødskov (S), 2012-01-17:
Det er rigtigt nok, jeg tror også, det er et emne, vi har haft oppe i samråd i Folketingets Retsudvalg før.
Det er jo rigtigt nok, at det typisk er de to typer af tilfælde, der er, men som fru Pernille Skipper også selv redegjorde for heroppe fra talerstolen, er det jo vanskeligt at se, hvem der er handlet, og hvem der ikke er handlet.
Der er selvfølgelig en hel masse afvejelser og ikke mindst overvejelser, som skal gøres, når man diskuterer det her spørgsmål.
Og som det fremgår af regeringsgrundlaget, er regeringen nu i gang med at undersøge spørgsmålet om kriminalisering af dem, der køber seksuelle ydelser.
Pernille Skipper (EL), 2012-01-17:
Jamen det vil jeg så tage op i udvalgsbehandlingen.
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at jeg håber, ministeren er enig med mig i, at der er stor forskel på at kriminalisere køb af seksuelle ydelser generelt, altså køb af seksuelle ydelser hos mennesker, som frivilligt har valgt at prostituere sig, og køb af seksuelle ydelser hos mennesker, som er handlet, og som altså er tvunget til at prostituere sig.
Er ministeren ikke enig i, at de to diskussioner er noget, vi skal holde meget adskilt?
Morten Bødskov (S), 2012-01-17:
Det tror jeg at jeg er nødt til at komme med en nærmere redegørelse for i udvalgsbehandlingen, det finder vi helt sikkert et svar på der.
Men man kan jo sige, at når det handler om kriminalisering af køb af seksuelle ydelser, fremgår det af regeringsgrundlaget, at det er noget, som regeringen nu er ved at overveje at lave en nærmere analyse af.
Pernille Skipper (EL), 2012-01-17:
Som den tidligere taler kunne jeg også godt tænke mig at henvise til bemærkningerne.
Men det nævnes ikke, om Straffelovrådet vurderer nødvendigheden af en selvstændig kriminalisering af køb af seksuelle ydelser hos handlede personer.
Vil ministeren bekræfte, at Straffelovrådet også vurderer det?
Morten Bødskov (S), 2012-01-17:
Jeg tror ikke, der er så meget mere at sige end det, jeg sagde i første omgang.
Men det, der jo er sagen her, er, at det er vigtigt, ikke mindst når man ser på, hvordan det her område udvikler sig, med den grovhed, der ligger bag det, som nogle af ordførerne også har været inde på, at der er et råderum til sager, der, som jeg sagde, er helt ekstraordinært grove, men jo også omfangsrige.
Det er det, vi har set på det her område, og det er vigtigt, at der reserveres rum til det.
Så er det selvfølgelig i øvrigt op til domstolene at afgøre fra sag til sag, hvad det enkelte niveau skal være.
Men her er der med den strafskærpelse som sagt reserveret et råderum til, at jeg også mener, man kan opfange den nuværende og temmelig sikkert desværre også den fremtidige udvikling på det her område, altså sager, som er og vil være og se ud som ekstraordinært grove, men jo også omfangsrige.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Tak til ministeren for svaret.
Selvfølgelig skal der være råderum, men det er da svært at forestille sig en sag, hvor der er behov for så meget råderum, og derfor håber jeg, justitsministeren vil overveje det.
Det må vel også være lidt usædvanligt, at man øger strafferammen med 2 år på et område, samtidig med at man skriver i lovforslaget, at det kan domstolene bare se bort fra.
Det er da et lidt mærkeligt politisk signal at sende, især når det er pakket ind i en argumentation om, at der skal være den samme lovgivning, og dermed formodentlig også nogenlunde den samme strafudmåling, i EU-landene i forhold til noget så alvorligt som grænseoverskridende kriminalitet – og i det her tilfælde menneskehandel.
Morten Bødskov (S), 2012-01-17:
Det er rigtigt nok, at vi med lovforslaget lægger op til, at strafferammen for menneskehandel øges fra 8 til 10 år, og det er for at sikre en harmoni med, hvad der i øvrigt sker på EU-området med det her EU-direktiv.
Men det er jo også rigtigt nok – som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget – at der ikke hermed tilsigtes nogen ændring i praksis i forbindelse med strafudmålingen i den type af sager, som vi kender i dag.
Og i praksis er der udmålt straffe i størrelsesordenen ½ til 3½ års fængsel, og en forhøjelse af strafferammen til 10 års fængsel skal sikre, at der jo til stadighed er et væsentligt råderum i forhold til helt ekstraordinære tilfælde, altså grove tilfælde i sager om menneskehandel.
Det er selvfølgelig det, der ligger bag det, der står beskrevet i bemærkningerne.
Karsten Lauritzen (V), 2012-01-17:
Som justitsministeren har slået fast, er der jo bred enighed om det her.
Justitsministeren sagde også, at han havde bidt mærke i de ting, der blev sagt fra Folketingets talerstol, og det er jo glædeligt.
Jeg vil godt spørge ministeren om noget, for under punkt 4.2 i bemærkningerne står der: »Det er derimod ikke hensigten, at den forhøjede strafferamme skal føre til ændringer i domstolenes strafudmåling i de typer af sager om menneskehandel, som vi kender i dag«.
Der må jeg sige, at for Venstre er det lidt overraskende, at man ikke vil bruge den forhøjede strafferamme til noget, og jeg vil gerne spørge justitsministeren, om justitsministeren synes, at den domspraksis, der er i dag, og det praksisnotat, som rigsadvokaten har udsendt, er fuldt ud tilfredsstillende.
Og hvordan kan det være, at regeringen ikke vil benytte det signal, som det jo er, at regeringen øger strafferammen fra de 8 til 10 år?
Morten Bødskov (S), 2012-01-17:
Tak til ordførerne for den – kan man vist godt sige – meget positive modtagelse af lovforslaget.
Der er ingen tvivl om, at det er et meget, meget vigtigt område, som vi diskuterer her i dag, og derfor er det også et område, som regeringen prioriterer meget højt.
Som det har været fremført flere gange, giver det lovforslag, vi behandler her i dag, nu mulighed for, at vi kan styrke det strafferetlige værn mod menneskehandel på et niveau med det, der er muligt i resten af Europa.
Der er flere, der her fra talerstolen i dag har understreget behovet for, at vi sætter stærkere ind over for bl.a. bagmændene bag menneskehandel og i øvrigt ser mere på området.
Derfor vil jeg bare henlede opmærksomheden på, at man, når man læser regeringsgrundlaget, vil se, at det som sagt er noget, regeringen prioriterer meget højt.
Og i den kommende tid vil vi også se på, hvordan bl.a. ofrene for menneskehandel kan tilbydes bedre beskyttelse.
Det er et spørgsmål, som er under overvejelse i øjeblikket, og som sådan er det jo selvfølgelig ikke med i det lovforslag, vi har med her i dag.
Men det er jo noget, som vi kommer til at diskutere på et senere tidspunkt.
Med disse bemærkninger vil jeg gerne takke ordførerne for de forskellige indlæg, der har været.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-01-17:
I artikel 4 i FN's menneskerettighedserklæring hedder det, at ingen må holdes i slaveri eller trældom.
Slaveri og slavehandel under alle former skal være forbudt.
Det er sådan set rigtig fornuftigt, at denne negative frihedsrettighed er borgerne til del, nemlig det helt grundlæggende at være et frit menneske.
Det er sådan, at vi i Danmark tilbage i 1792 forbød den transatlantiske slavehandel og egentlig også forbød det at holde slaver – også på de vestindiske øer – i 1848.
Det medførte den amerikanske borgerkrig i hvert fald.
Det er vigtigt at have perspektivet for øje, fordi slaveri også i sin moderne form – og ikke kun hvid slavehandel, som en enkelt ordfører vist fik sagt – faktisk er en rigtig alvorlig sag.
Derfor synes jeg, at det er et ganske fornuftigt forslag, som justitsministeren her er kommet med.
Der er ligesom tre elementer i lovforslaget.
Det første handler om, at man vil udvide definitionen af, hvornår man kriminaliserer eller udviser folk, som udnytter andre til menneskehandel, sådan at det også omfatter det her med systematisk butiks- og lommetyveri.
Andre ordførere har været inde på det, og jeg tror også, at det er utrolig vigtigt at være opmærksom på, at al den snak om, at moderne menneskehandel handler om sex og sexindustri og sexarbejdere, er med til at gøre problemet langt, langt mindre, end det er.
Det er alligevel tankevækkende, at det kan lade sig gøre i et moderne samfund, at folk benytter sig af slaver på den måde.
Og vi har jo også alle sammen været vidne til, hvordan man i virkeligheden eksporterer børn – ofte fra de østeuropæiske lande – til vesteuropæiske lande for at udnytte dem til tyveri, tvangsarbejde og lignende under slavelignende forhold.
Det her er sindssygt vigtigt.
Derfor glæder det mig også, at man forhøjer strafferammen fra 8 til 10 år.
Jeg vil sådan set gerne, som Dansk Folkepartis ordfører, hr. Dennis Flydtkjær, sige: Hvorfor ikke højere?
Det er jeg sådan set frisk på, hvis det endelig var det, der skulle være tale om.
Det, vi taler om her, er noget af det mest modbydelige, man overhovedet kan forestille sig, og det skal vi selvfølgelig være opmærksom på.
Så skal vi også være opmærksom på, at der kan være problemstillinger, i forhold til hvornår der er tale om noget, som vi bare ikke bryder os om at folk siger ja til at arbejde med, og hvornår der er tale om reelt slaveri og menneskehandel.
Det har der været nogle sager om, og vi må jo se på, hvordan man kan løse det.
Det har ikke noget med lovforslaget at gøre, det er bare almindelig forbrugeroplysning.
Det sidste er det her med dobbelt strafbarhed, sådan at man også kan straffe folk, som har begået disse forbrydelser i udlandet, også steder, hvor det ikke måtte være forbudt
Jeg vil sige, at de steder, hvor det ikke måtte være forbudt, jo skulle starte med at skamme sig rigtig grundigt, og så skulle man måske overveje, hvilke steder det overhovedet måtte være, som ikke lever op til en af de allerførste artikler i FN's menneskerettighedserklæring og nogle af de helt basale rettigheder, som mennesker selvfølgelig har, nemlig det at være et frit menneske og ikke være ejet af andre.
Anne Baastrup (SF), 2012-01-17:
Vi er i SF enige med alle de andre ordførere i, at menneskehandel er en meget alvorlig forbrydelse.
Jeg tror ikke, at der er ret mange af os, der i og for sig tænker på, hvor de mennesker, der er udsat for menneskehandel, er.
Jeg tror, at nogle af dem, man løber ind i, der tigger, er udsat for menneskehandel.
Jeg hørte for et års tid siden om en, der blev hentet i en bus om aftenen, når han havde stået og tigget hele dagen.
Jeg tror ikke, at han stod der og tiggede for sjov, og jeg tror heller ikke, at han fik lov til at få alle pengene selv.
Derfor er det en international kriminalitet, som vi skal være med til at bekæmpe.
Selvfølgelig er det en god idé, at vi hæver strafferammen, således at den ligner den, man har i de andre lande, men det, der er det centrale, er, at vi skal sikre, at med hensyn til den type menneskehandel, som også handler om at transportere tiggere rundt i Danmark og transportere småkriminelle rundt i Danmark, er det bagmændene, vi skal have fat i.
Der håber jeg, at dansk politi samarbejder med det øvrige politi i de lande, der ligger omkring os – i EU naturligvis, men også mere østpå – og man får forbedret det politisamarbejde.
SF støtter naturligvis.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-01-17:
Menneskehandel er noget af det absolut mest frygtelige, der findes.
Det tror jeg at alle partier i Folketinget er enige om.
Derfor håber jeg, at vi i fællesskab kan være med til at holde fokus på emnet og bekæmpe denne form for kriminalitet.
Dette lovforslag løser ikke problemerne – det må man ikke forfalde til at tro – men en vigtig brik i at bekæmpe dette grænseoverskridende problem er naturligvis, at vi samarbejder med landene omkring os.
Derfor giver det god mening, at Danmark på det strafferetlige område har lovgivning, der harmoniserer med EU's.
Vi er ikke som sådan bundet af EU-direktivet på området på grund af retsforbeholdet, men vi i Det Radikale Venstre finder alligevel, at vi bør sigte mod en harmonisering på dette område.
Derfor indeholder dette lovforslag en række initiativer, bl.a. den udvidede definition, hvor strafbare handlinger bliver tilføjet.
Derudover hæves strafferammen uden at ændre på præcedens, og kravet om dobbelt strafbarhed ved menneskehandel afskaffes.
Menneskehandel er et grænseoverskridende problem.
Det kan kun løses ved at samarbejde hen over grænserne, og et godt udgangspunkt for dette er en harmonisering af lovgivningen.
Derfor kan vi i Det Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-01-17:
Formålet med lovforslaget er at bringe dansk straffelovgivning i overensstemmelse med det nye EU-direktiv om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og om beskyttelse af ofrene.
I Danmark har vi et retsforbehold, som gør, at direktivet ikke er bindende for Danmark, så hvad er grunden egentlig til, at vi skal bringe den danske lovgivning i balance med EU-retten?
Danskerne har tydeligt sagt, at de ikke mener, at Danmark skal deltage i det retslige samarbejde i EU, men det vil japartierne i Folketinget ikke respektere.
Man brænder og hungrer så meget efter at komme af med forbeholdet, at man slet ikke kan vente på en ny afstemning.
Tænk nu, hvis danskerne sagde nej igen, så kan jeg jo godt se, det er bedre for japartierne bare at lade den danske lovgivning følge med, som om vi allerede var kommet af med forbeholdet.
Det samme ser vi også på euroområdet, hvor man også hele tiden agerer, som om vi ikke har et euroforbehold, men bare følger efter resten af Europa.
Når det kommer til det mere faktuelle i lovforslaget, er de fleste ting ganske fornuftige.
De fleste punkter i EU-direktivet opfylder vi allerede nu, men det gælder dog ikke bl.a. bestemmelserne i artikel 2 om definitionen af menneskehandel og om strafmaksimum for grove tilfælde af menneskehandel, som sættes op til 10 år.
Det er ændringer, som vi i Dansk Folkeparti støtter.
Men igen, hvorfor er det lige præcis, at den danske lovgivning skal følge den europæiske?
Hvorfor sættes strafmaksimum f.eks. ikke til 11 år eller 12 år eller for så vidt 9 eller 20 år, hvorfor er det lige præcis, den skal være fuldstændig magen til den, man har i EU, hvis det ikke skal være med den eneste begrundelse, at det senere skal være nemmere at komme af med retsforbeholdet?
Man kan også sige, at det er lidt komisk, at man kan læse i lovforslaget, at vi skal hæve strafmaksimum fra de 8 til de 10 år, når der også står, at domstolene ikke skal dømme efter det; det skal simpelt hen bare være en forhøjelse på 2 år, men dommene skal ikke følge med.
Det synes jeg ganske enkelt ikke giver nogen mening, og det virker ret komisk, at man bare blindt følger EU-lovgivningen uden at lade den være andet end symbolpolitik i den danske lovgivning. Så det, vi er stærkt kritiske over for i det her lovforslag, er, at det er EU ind ad bagdøren, hvor man ikke vil respektere det danske forbehold.
Man vil hele tiden tilrette sig EU-lovgivningen, selv om danskerne klart har sagt nej, og det nej burde Folketinget respektere.
Ole Hækkerup (S), 2012-01-17:
Som Venstre kan også Socialdemokraterne støtte dette lovforslag.
Endelig udvides definitionen af menneskehandel, sådan at udnyttelse af strafbare handlinger fremover kan straffes som menneskehandel – eksempelvis det her med tvang til systematisk at begå butiks- og lommetyveri.
Allerede i vores regeringsgrundlag fremgår det, at der skal sættes kraftigt ind over for menneskehandel og handel med kvinder inden for bl.a. sexindustrien.
Menneskehandel er i de senere år blevet et større og større problem i Danmark såvel som i store dele af resten af verden, og der er jo i virkeligheden ofte tale om organiseret, grænseoverskridende, grov kriminalitet, hvor bagmændene tjener enorme summer.
Netop fordi det går over grænser, er samarbejde over grænser også vigtigt, når vi skal løse problemet, og med forslaget bliver dansk lovgivning som EU-direktivet om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel, og det er rigtigt.
Man kan så i øvrigt tilføje, at det behøvede vi i princippet ikke at gøre, for Danmark har jo retsforbehold, og af samme grund har Danmark så selvfølgelig heller ikke deltaget i udarbejdelsen af direktivet, men Socialdemokraterne er helt enige med regeringen i, at vi skal være på niveau med resten af Europa, fordi menneskehandel er grænseoverskridende og der er stor brug for, at vi får rettet op på de helt igennem tragiske skæbner, som uundgåeligt følger med menneskehandel.
På den baggrund skal jeg selvfølgelig anbefale, at forslaget vedtages.
Ole Hækkerup (S), 2012-01-17:
Socialdemokraterne kan selvfølgelig støtte det her forslag om en ny knivlov.
I forslaget gøres der op med lovgivningens forudsætninger om ubetinget fængselsstraf, hvilket jo, som også allerede omtalt, ligger i forlængelse af Højesterets domme fra 2009.
Forslaget er samtidig helt i overensstemmelse med regeringsgrundlaget, så straffen som udgangspunkt for at bære kniv på over 7 cm uden et anerkendelsesværdigt formål i fremtiden bliver på 3.000 kr.
Man kan så godt blive dømt til frihedsstraf, allerede første gang man bærer kniv, men så skal der være skærpende omstændigheder.
Her er der nævnt det eksempel, som også er nævnt i bemærkningerne til lovforslaget, nemlig et eksempel om et værtshus om natten.
Den konkrete vurdering skal selvfølgelig foretages af domstolene.
Den lovgivning, vi får, bliver altså mere rettet mod tilfælde, hvor der er skærpende omstændigheder, typisk for at bære kniv i nattelivet, for her bliver straffene hårdere, end hvis det er en søndag formiddag ved bageren.
Knivforbuddet som sådan ændres der ikke på.
Det vil stadig være ulovligt at bære en kniv på over 7 cm, når man skal til bageren, medmindre selvfølgelig at man er på vej hjem fra fisketur.
Det vil sige, medmindre man har en god grund.
Det er alene, hvilken straf man som udgangspunkt skal have, hvis man bryder forbuddet, der med det her forslag ændres på.
Det er vigtigt, for knive hører jo ikke hjemme på værtshuse om natten; knive hører jo ikke hjemme i nattelivet.
Der tror jeg, det er vigtigt, at vi fastholder en konsekvent linje, for ellers ender vi med at få en mere rå kultur, hvor man begynder at få den her fornemmelse af, at nogle bliver nødt til at bære kniv for at kunne forsvare sig selv.
Og så er det, at vi ender med, at der er flere med våben til stede på værtshuset – på det her efterhånden famøse værtshus – om natten, og så ved vi, at det uanset hvad vil få fatale konsekvenser.
Derfor synes jeg, det er vigtigt i forbindelse med det her lovforslag at sige, at de skærpende omstændigheder lige præcis skal sørge for, at der ikke finder en lempelse af straffen sted, for så vidt angår det her med at bære kniv på værtshuset om natten.
På den baggrund skal jeg anbefale forslaget til vedtagelse.