runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-23:
I Venstre går vi ind for det kommunale selvstyre, og i situationer, hvor en kommune laver en aftale, er det selvfølgelig op til den enkelte kommune selv at afgøre udbudsmaterialet, men herunder også om man ønsker at benytte sig af sociale klausuler, som i den her sammenhæng betyder, at der skal oprettes praktikpladser.
Det er den enkelte kommune, der selv afgør det.
Der er forskel på, om den enkelte kommune har friheden til selv at afgøre, om man vil indføje sociale klausuler, eller om det er et pålæg, som er vedtaget her i Folketinget.
Der er en meget, meget væsentlig forskel på de to ting, i hvert fald når man som jeg er liberal.
Så vil jeg gerne understrege, at jeg absolut intet har imod at diskutere ungdomsarbejdsløshed – tværtimod.
Jeg er som nyvalgt arbejdsmarkedsordfører for Venstre faktisk meget optaget af at sikre, at vi drøfter de her ting, og jeg er derfor også utrolig glad for, at det faktisk er lykkedes regeringen at få bred politisk opbakning til de mange, mange forskellige konkrete initiativer, som er besluttet, og som nu skal implementeres for netop at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden.
Nanna Westerby (SF), 2010-04-23:
Jeg må sige, at jeg virkelig ikke forstår det her forsøg fra Venstre og regeringens side på at lukke den demokratiske debat i Folketinget ned.
Der er ikke nogen her i salen i dag, der har sagt, at man er imod det, som er blevet aftalt i ungepakkerne, men må man ikke diskutere yderligere tiltag i Folketingssalen, bare fordi der er et forlig?
Er det sådan, at man ikke må diskutere ungdomsarbejdsløsheden som tema, bare fordi der er et forlig på et område?
Jeg kan godt forstå, at regeringen ikke har lyst til at diskutere ungdomsarbejdsløshed, men det betyder vel ikke, at vi andre skal være frarøvet muligheden for at tage den debat.
Men det, som jeg gerne ville høre om, er det her med de sociale klausuler, for jeg har faktisk lidt svært ved at forstå, hvad det er Venstre egentlig mener om de sociale klausuler.
Jeg erindrer, at Venstre har været politisk og principielt imod de sociale klausuler, ligesom en række af arbejdsgiverforeningerne har været, men nu er man så begyndt at bruge EU som undskyldning for, at man ikke synes, at det er en god idé at oprette de her sociale klausuler.
Men så står ordføreren og siger, at det kan kommunerne bare gøre alligevel.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Venstres holdning er til de her sociale klausuler.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-23:
Jamen det vil jeg bestemt gerne diskutere, for jeg er meget enig med hr. Leif Lahn Jensen i, at der er brug for, at der bliver oprettet flere praktikpladser, og derfor har vi netop også indgået en aftale med bl.a. Socialdemokratiet om, at der i år skal oprettes 5.000 nye praktikpladser, og at der skal laves en evaluering med henblik på, at der også til næste år skal oprettes yderligere 5.000 nye praktikpladser.
Så jeg bliver bare nødt til at spørge hr. Leif Lahn Jensen, hvad det så er - ud over det, vi allerede har aftalt - hr. Leif Lahn Jensen stiler efter.
Det er altså en aftale, som blev vedtaget her i Folketinget i går, og jeg kan ikke forstå hr. Leif Lahn Jensens spørgsmål på anden vis, end at hr. Leif Lahn Jensen ikke længere er enig i det, som hr. Leif Lahn Jensen stemte ja til i går.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-23:
Nå, men jeg er da så glad for, at jeg hører, at Venstres ordfører gerne vil være med til at opfordre til, at man skal indgå de her sociale klausuler.
Det er jeg da glad for at høre.
Jeg kan så bare ikke forstå, man ikke vil diskutere det her i dag, fordi det er et ret vigtigt emne.
Noget andet, jeg vil spørge om, er lidt mere omkring udkantsområderne, for de føler sig jo mere og mere glemt i det her land på grund af mangel på praktikpladser, på grund af mangel på uddannelsespladser og arbejdspladser.
Nu har jeg så taget et tilfældigt udkantsområde ud og har nogle tal på nogle praktikpladssøgende, og der har jeg LO Ringkøbing Fjord, hvor tallet er steget med 226 pct. og LO Nordvestjylland med 419 pct.
Altså lige nøjagtig i f.eks. Vestjylland mangler man virkelig uddannelse, man mangler virkelig de her praktikpladser.
Det er da absolut noget, vi må snakke om, det er da absolut noget, vi må gøre noget ved.
Har ordføreren et bud på det i stedet for måske at sige, at ordføreren ikke vil diskutere det?
Lad os da høre, hvad der er af bud på det fremadrettet.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-23:
Jeg må bestemt sige til hr. Frank Aaen, at jeg ikke er enig, når hr. Frank Aaen påstår, at Venstre og regeringen ikke er interesserede i at gøre noget for arbejdsløse.
Jeg mener faktisk tværtimod, at vi med den politik, der har været ført siden 2001 – den aktive arbejdsmarkedspolitik og alle de reformer, der er lavet inden for arbejdsløshedsforsikringsområdet – faktisk har bidraget til, at vi har det mest fleksible arbejdsmarked set på europæisk plan.
Så jeg er ikke enig i, at vi fra regeringens side ikke er optaget af at sikre, at arbejdsløse så hurtigt som muligt kan komme tilbage i beskæftigelse.
Vedrørende finanspolitiske initiativer synes jeg faktisk, at undervisningsministeren ganske glimrende gennemgik den offensive finanspolitik, som er ført i Danmark, siden vi blev ramt af krisen i efteråret 2008.
Vi har fremrykket investeringer, vi har gennemført bankog krisepakker, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at det faktisk har medvirket til, at ledigheden ikke er vokset så voldsomt, som man måske kunne have forudset.
Jeg bliver nødt til at spørge hr. Leif Lahn Jensen om det samme, som jeg netop har spurgt hr. Morten Østergaard om, for i går vedtog vi som sagt ungepakken, og hr. Leif Lahn Jensen er udmærket godt klar over, at ungepakken jo ikke omfatter krav om indførelse af sociale klausuler, al den stund, som vi netop fik afklaret gennem et spørgsmål fra hr. Bent Bøgsted, at kommunerne jo bare kan lave sociale klausuler.
Så der er ikke nogen som helst grund til, at vi her fra Folketingets side vedtager lovgivning, som pålægger kommunerne at indføre sociale klausuler.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-23:
Hr. Jens Vibjerg bliver ved med at snakke om forligsbrud.
Det er sådan set bare en diskussion, vi er i gang med.
Jeg er da også glad for, at hr. Jens Vibjerg tager den her diskussion op og også kommer ind på nogle tal, og jeg kan også mærke, at hr. Jens Vibjerg nu som den første har lyst til at diskutere det – det kunne vi så ikke mærke på Venstres ordfører.
Ja, aftalen om unge er en forbedring, for havde aftalen om unge ikke været en forbedring, var vi jo selvfølgelig ikke gået helt igennem med det, men var gået ud af det.
Vi vil jo gerne diskutere, hvad mere vi kan gøre, vi vil, som vi også skriver her, gerne diskutere, hvad der skal ske med de sociale klausuler.
Vi fik ikke store bud på det fra Venstres ordfører.
De vil gerne have nogle direkte signaler her fra talerstolen, fra regeringen, angående de her klausuler og angående offentlige investeringer, og hvorfor kan vi ikke give dem det?
Hvorfor kan vi ikke diskutere det?
Jens Vibjerg (V), 2010-04-23:
Vi skal selvfølgelig diskutere et så alvorligt emne, og da regeringen jo har taget det her meget alvorligt, har den også lagt en række forslag frem til forhandling, som vi så har indgået en aftale om og dermed har forlig om på en række indsatsområder i forbindelse med unge.
Det gælder 5.000 flere praktikpladser til over 1 mia. kr., det gælder, at der er sikret skolepraktik.
Der er en lang, lang række af initiativer, som vi jo i fællesskab har vedtaget og lavet aftaler om, og som nu er kørt igennem Folketinget, og så må det da være noget beskæmmende at skulle stå på Folketingets talerstol og argumentere sig igennem et klokkeklart forligsbrud.
Rent parlamentarisk er det da en situation, som må give et stik i hjertet på den socialdemokratiske ordfører.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-23:
Nu er der jo ikke tale om noget forligsbrud, for vi stemte jo for det her i går, og hr. Jens Vibjerg ved jo også godt, at det holder vi fast i.
Jeg tror ikke, man kan nævne nogen eksempler på, at vi er gået imod det her forlig.
Så bliver jeg spurgt om, hvordan jeg har det med at stå her.
Jeg har det faktisk rigtig godt – det vil sige, det har jeg jo faktisk ikke, for det, vi diskuterer i dag, er jo rigtig skidt, og det er jo netop, at antallet af praktikpladssøgende stiger og er steget med 4.000 pladser på 1 år og 1.000 pladser fra januar til februar måned, og at det hænger på erhvervsskolerne.
Derfor har jeg det faktisk rigtig godt med, at vi som politikere står og diskuterer de her ting.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor vi ikke må diskutere det her.
Man kunne så også spørge hr. Jens Vibjerg: Hvorfor har VKO ikke interesse i at diskutere det?
Det synes jeg da vi skal gøre offentligt og åbent sammen med alle andre.
Jens Vibjerg (V), 2010-04-23:
Tak for det.
Det er jo en noget grotesk situation, vi er i her i Folketinget i dag, hvor vi så sent som i går har vedtaget ungepakken, og så står vi her med et klokkeklart forligsbrud.
Det, mit spørgsmål til hr. Leif Lahn Jensen her i første omgang går på, er: Hvordan har hr. Leif Lahn Jensen det med at stå her i Folketingssalen og skulle forsvare et klokkeklart forligsbrud, hvor alle de Socialdemokrater, der sad med ved forhandlingerne om ungepakken i Undervisningsministeriet og i Beskæftigelsesministeriet, er flygtet over alle bjerge?
Jeg kender hr. Leif Lahn Jensen som et ordentligt menneske, og derfor er spørgsmålet: Hvordan har hr. Leif Lahn Jensen det med at skulle stå og forsvare et klokkeklart forligsbrud, dagen efter at vi har vedtaget ungepakken?
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-23:
Arbejdsløsheden for unge under 25 år er fordoblet på 1 år.
Det er en skræmmende udvikling, en udvikling, som har store menneskelige og samfundsøkonomiske konsekvenser.
I beskæftigelsessystemet er der jo enighed om, at de unge skal have en uddannelse, men især på erhvervsskolerne sejler det fuldstændig.
Mangelen på praktikpladser er steget voldsomt, og ca. 8.000 unge kan nu ikke få lov til at tage en uddannelse, fordi der mangler praktikpladser.
Bonusordningen virker ikke, og der er akut brug for andre redskaber.
Dette kan selvfølgelig være skyld i, at frafaldet på erhvervsskolerne er alt for stort; det er altså mere end hver anden elev på erhvervsskolerne, der falder fra.
Det er noget, regeringen må tage alvorligt, det er noget, vi alle må tage alvorligt, og derfor synes jeg også, det er så vigtigt med den her diskussion i dag.
Fortsætter udviklingen, kommer vi de næste par år til at stå med et enormt overskud af ufaglærte og et underskud af faglærte.
Det vil sige, at vi ikke kommer styrket ud af den her krise, og det vil også sige, at alle de gode år, vi har haft siden 2001 og længere tilbage, ikke er blevet brugt godt nok.
Vi er jo kommet med flere løsninger fra Socialdemokratiets side her på talerstolen, til samråd, i de forlig, vi er med i, ja, alle vegne er vi kommet med forslag, som vil sikre meget bedre uddannelse og flere arbejdspladser.
Kommunerne skal have mulighed for at forpligte private virksomheder, der varetager offentlige opgaver, til at oprette praktikpladser, men også det har den tidligere undervisningsminister afvist.
Og jeg synes ellers, at perspektiverne er meget store, bare i Københavns Kommune er anlægsbudgettet for 2010-2011 på 9,6 mia. kr., så jeg synes virkelig, der er noget at hente.
Århus Kommune er også på trapperne med det.
De kommer med nogle gode løsninger, som er fleksible, og som vil skabe flere praktikpladser.
Altså, kommunerne vil gøre noget, de forsøger virkelig, og her kunne det være godt, hvis regeringen fulgte med dem og støttede dem i det og opfordrede dem til det.
Der er brug for at åbne mere op for skolepraktik, men det er ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti modarbejder mere skolepraktik, og man må også frygte, at Dansk Folkeparti måske blokerer for det på et tidspunkt, når vi kommer til praktikaftalen her til foråret, men det vil vi håbe ikke sker.
Regeringen skal til at tage det ret alvorligt, at vi risikerer at tabe tusinder af unge på gulvet.
Det er nu, der skal handles, og vi venter stadig væk på et svar.
Har regeringen tænkt sig at tage mere handling, eller har man tænkt sig stadig væk at sidde med hænderne i skødet og håbe på, at krisen blæser over?
Beskæftigelsesministeren sagde i talen, at det er vigtigt, at der bliver gjort noget.
Men vi mener, at der skal ske meget mere, for udviklingen går bare i den forkerte retning.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-23:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, hvad hr. Bent Bøgsted her spørger om, nemlig om det ikke forholder sig sådan, at en lov skal vedtages i Folketinget, før man kan måle effekten af loven.
Og jo, det er naturligvis sådan, at ungepakken først skal vedtages herinde, og det blev den så i går, og før man overhovedet kan gøre sig forestillinger om at kunne måle nogen som helst effekt af ungepakken, er den naturligvis også nødt til at have mulighed for at virke.
Det vil sige, at vi selvfølgelig lige skal give ungepakken en chance.
Men jeg er personligt ikke et sekund i tvivl om, at netop ungepakken med de mange målrettede initiativer, som den indeholder, vil medvirke til, at vi får taget fat om den stigende ungdomsarbejdsløshed.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-23:
Det, der får mig til at tage ordet, er, at hr. Morten Østergaard spurgte, hvorfor regeringen kiggede bagud hele tiden.
Jeg mener da, at de pakker vedrørende den aktive indsats, vi har vedtaget her i efteråret, og ungepakken, som vi behandlede i går, alt andet lige må være fremadrettede.
Er det ikke korrekt, at sådan nogle pakker har det med først at virke, når de er trådt i kraft, og at først et stykke tid efter, at de er trådt i kraft, kan man se resultatet af dem?
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-23:
Jamen det mener jeg faktisk i al beskedenhed også at jeg svarede på.
Jeg refererede også til, at undervisningsministeren sådan set allerede på forhånd svarede på det – måske fordi hun tidligere som finanspolitisk ordfører har været i debat med hr. Frank Aaen og derfor kender hr. Frank Aaens synspunkter.
Så den offensive finanspolitik, som regeringen har ført siden efteråret 2008, mener jeg faktisk tager højde for de ting, som hr. Frank Aaen efterlyser.
Ud over det vedtog vi som sagt i går, målrettet beskæftigelsesministerens område, ungepakken, hvor der jo er en lang række konkrete initiativer, som vi drøfter her.
Men ud over det har beskæftigelsesministeren jo også annonceret, at hun snart vil komme med en pakke, et udspil, som skal dreje sig om, hvordan vi undgår, at folk kommer ud i langtidsledighed.
Der vil altså blive præsenteret en række initiativer til bekæmpelse af langtidsledigheden.
Frank Aaen (EL), 2010-04-23:
Jo, jo, men den sang har vi hørt så tit: at regeringen har gjort alt muligt for at få flere praktikpladser og regeringen har gjort alt muligt for at få nedbragt arbejdsløsheden.
Der er rigtig mange, der stadig væk er arbejdsløse; på nogle områder stiger arbejdsløsheden stadig væk.
I udkantsområder er det jo et voksende problem.
Så hvorfor ikke springe al retorikken over og komme frem til at svare på det spørgsmål, jeg stillede: Skal man ikke sætte nogen initiativer i gang for at få arbejdsløsheden ned – når man oven i købet kan se, at det ikke er nogen ekstra udgift, fordi der bare er tale om en fremrykning af noget, man alligevel senere skal betale?
Eller hvis man modregner sparede dagpenge, ekstra skatteindtægter, mere moms, mere gang i hjulene, så er merudgiften beskeden eller faktisk ikkeeksisterende.
Hvad med at svare på det spørgsmål?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-04-23:
Det betyder, at jeg hører, at Socialistisk Folkeparti ønsker at fjerne det selvstyrende, der ligger i, at ungdomsuddannelserne har ledelser og bestyrelser, der selv kører deres drift.
De ved, hvordan de prioriterer deres muligheder, og det ønsker Socialistisk Folkeparti så at få centraliseret, fordi beslutningen om, hvordan økonomien bliver lagt, vil man have ind her centralt, det skal klares i SF's hovedkontor, så vi er sikre på, vi lige præcis ved, hvordan pengene bruges.
Men 120 mio. kr. er mange penge i en situation, hvor vi faktisk står med noget af en udfordring her i landet.
Og den prioritet, der er den allerallervigtigste i øjeblikket, er så, at vi får nedbragt de klassekvotienter.
Må jeg lige prøve at høre en gang til: Det her er virkelig det allerallervigtigste problem, vi har i øjeblikket?
Nanna Westerby (SF), 2010-04-23:
Jeg er da helt sikker på, at de mange tusinde unge, der f.eks. lige nu står og mangler en praktikplads, vil være glade for at høre, at regeringen allerede har løst problemet.
Jeg er også helt sikker på, at de vil forholde sig lidt undrende til, hvorfor de så ikke kan komme videre med deres uddannelser og få en praktikplads, hvis problemet er løst.
Det tror jeg da at vi er mange der undrer os over.
I forhold til finansiering af det her med klassekvotienter så er det jo noget, som partierne har finansieret i deres finanslovforslag, og jeg kan sige for SF's vedkommende, at vi har sat fuld finansiering af til det i vores finanslovforslag.
Nu er finansloven jo et samlet regnestykke, men hvis man skulle pege på et sted, hvor man f.eks. kunne sige, at her kunne man tage penge fra - og det er faktisk på uddannelsesområdet, for det er jo ikke, fordi vi er imod effektiviseringer - så kunne man jo gøre det ved at skrue ned for markedsføringsudgifterne.
Vores uddannelsesinstitutioner bruger ½ mia. kr. om året på reklamer, og de penge kunne bruges mere fornuftigt f.eks. ved at nedsætte klassekvotienten.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-04-23:
Jeg var jo også med til festen i aftes her i salen, og jeg synes jo, at det er fantastisk dejligt at høre en tale, hvori taleren fra Socialistisk Folkeparti faktisk står og ridser problemer op, som regeringen allerede har løst.
Det er jo egentlig vidunderligt, at man kan få lov til lige at svare med, at der faktisk er indgået forlig og aftaler vedrørende samtlige af de problematikker, som SF's ordfører ridser op.
Under festen i aftes, hvor vi havde beslutningsforslag om dette og hint og bl.a., at der skulle sættes et loft over ungdomsuddannelsernes klassekvotient, forstod jeg på debatten, at man mente, at det ville komme til at koste 120 mio. kr. – eller var det ikke sådan cirka det tal, som Socialistisk Folkeparti havde lagt sig op ad?
Her bliver jeg nødt til at spørge: Hvor skal de penge så hentes fra?
Nanna Westerby (SF), 2010-04-23:
Tak for det.
Som ordfører for forspørgerne skal jeg her begrunde forespørgslen.
Vi har taget det her tema op, fordi det jo er en ganske væsentlig samfundsudfordring.
Kolde facts fortæller os, at 5,5 millioner unge under 25 år i EU lige nu er ramt af arbejdsløshed.
Og Danmark har også haft en voldsom vækst i antallet af unge, der hverken er i arbejde eller i uddannelse.
På under et år er ungdomsarbejdsløsheden steget fra 7,2 pct. til 12,4 pct.
Det er en af de største konstaterede stigninger i ledigheden for unge under 25 år i hele EU.
Når ungdomsarbejdsløsheden er så alvorligt et problem, er det, fordi den risikerer at skabe varige problemer for både den enkelte og for samfundet.
Vi kender konsekvenserne af at lade stå til fra 1980'erne, hvor man tabte en generation, og det var i høj grad til langtidsledighed, til fysiske og psykiske sygdomme, til overførselsindkomster og til social eksklusion.
Og vi ved, at det er dyrt for samfundet at lade stå til.
Hvis ikke vi får vendt udviklingen, kommer den nuværende krise til at bestemme, hvordan den fremtidige arbejdsstyrke skal se ud – både hvor mange der skal have en uddannelse, og hvor mange der skal være arbejdsaktive, og det er jo altså tudetosset.
Danmark er i skarp konkurrence med resten af verden, vi skal kunne slå de kinesiske ingeniører og håndværkerne fra Litauen, og vores firmaer skal kunne slå de indiske konkurrenter.
Hvis vi skal løfte den opgave, skal vi have alle unge med om bord nu.
Vi kan ikke vente på, at konjunkturerne vender af sig selv, vi skal som fællesskab få dem til at vende.
Inden den økonomiske krise ramte Danmark, var uddannelsesniveauet i Danmark for lavt; der var for få unge, der fik en ungdomsuddannelse.
Vi var ikke i nærheden af at nå den 95-procents-målsætning, som hele Folketinget er enig om, altså at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse.
Faktisk var det gået tilbage med andelen af unge, der fik en ungdomsuddannelse.
Og i kombination med en økonomisk krise, der går hårdest ud over de unge, er det en rigtig sprængfarlig cocktail, både på kort sigt, fordi det er de unge uden kompetencer, der bliver fyret, og på lang sigt for Danmarks konkurrenceevne.
Vi har taget det her tema op i dag, fordi vi vil høre, hvad regeringen vil gøre ved den ungdomsarbejdsløshed, som er steget voldsomt, og som desværre ser ud til at fortsætte.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-23:
Det er rigtig kedeligt, må jeg sige.
Sådan noget er rigtig kedeligt.
Men jeg synes bare, at man kan se på det på den måde, at vi jo ved, at der kommer et valg til november næste år, og valgkampen er i gang.
Jeg tror, at vi, fra nu af og indtil valget kommer, vil se, at der er hundrede procents skel imellem blokkene.
S og SF og De Radikale og Enhedslisten er sammen om alt i angreb mod VOK.
Jeg tror, at det er det, vi vil se.
Og så har vi Liberal Alliance, der temmelig sikkert støtter VOK.
Men der vil være det skel.
Valgkampen er i gang, og uanset hvor mange forlig der er, tror jeg ikke, at det er sidste gang, vi ser det her, vil jeg sige til hr. Jens Vibjerg.
Jeg tror desværre, at det er noget, vi vil se meget af fremover.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-23:
Jeg hørte ordføreren sige, at det er kortsigtet, når virksomheder bruger krisen som begrundelse for ikke at tage flere unge ind.
Det tror jeg at vi alle sammen er enige om.
Det var jeg ikke sikker på at vi var, men det lyder til, at det er vi nu, og det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Kan vi så ikke også blive enige om at give de her virksomheder det ansvar og så opfordre kommunerne til at indgå sociale klausuler?
Kunne det ikke hjælpe?
Nanna Westerby (SF), 2010-04-23:
Ja, i SF's forslag til finanslov har vi faktisk sat 200 mio. kr. af til at sikre mere voksenkontakt og mere lærer-elev-tid på ungdomsuddannelserne, og det er, fordi vi har et tårnhøjt frafald, som der ikke er blevet taget ordentligt hånd om.
Så ja, vi synes, at det er en vigtig prioritering at sørge for, at man får nedbragt frafaldet på ungdomsuddannelserne.
Så til det med, at vi hele tiden får at vide, at vi vil diktere, hvordan uddannelsesinstitutionerne skal bruge deres penge
: Nej, det vil vi ikke, men vi vil godt sige, at det konkurrenceræs, der er startet mellem skolerne med de markedsføringsudgifter, man har fået sat i søen nu her på rigtig mange uddannelsesinstitutioner, vil vi gerne hjælpe dem med at sætte en stopper for.
F.eks. har Jens Oddershede, som lige nu er rektor på Syddansk Universitet, og som har været formand for Rektorkollegiet på universiteterne, været ude at sige, at det som enkelt rektor kan være rigtig svært at træde ud af det der konkurrenceræs, for hvis der er en skole, der begynder med reklamer, så bliver alle de andre også nødt til at blive ved, og så får man gejlet hinanden op.
Ligesom virksomheder i øvrigt øger deres markedsføringsudgifter, så gør uddannelsesinstitutionerne det også.
Og der siger vi bare i SF, at de penge altså kunne være brugt bedre.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-23:
Så nævner fru Nanna Westerby, at der skal være sociale klausuler, sådan at hvis man indgår en aftale med f.eks. Københavns Kommune, kan kommunen kræve, at der skal være en praktikplads til en ung, for at man kan få ordren.
Men er det ikke korrekt, at det kan man allerede gøre i dag?
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-23:
Jamen det er sådan set ikke et spørgsmål om parlamentarisk fnidder.
Jeg har brug for at få afklaret, om hr. Morten Østergaard står bag de aftaler, der er indgået her i Folketinget, og hvoraf den ene blev vedtaget med hr. Morten Østergaards stemme så sent som i går.
Det er da forunderligt at stå her og høre hr. Morten Østergaard efterlyse indsatser mod dimittendledighed f.eks., som jo netop er en del af ungeaftalen, som der er afsat midler til, og som vi skal gennemføre i samarbejde med Akademikernes Centralorganisation.
Det er da forunderligt.
Så kan hr. Morten Østergaard snakke og plapre op om parlamentarisk fnidder.
Det har ikke noget som helst med fnidder at gøre.
Vi har brug for et konkret svar fra hr. Morten Østergaards side på, hvor Det Radikale Venstre står, når det handler om indgåede aftaler.