runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Lind (S), 2013-02-26:
Jeg synes, det her er typisk negativ Venstreretorik.
Hvad tænker man på, når Håndværksrådet har sagt, at det her vil give mellem 2.000 og 4.000 arbejdspladser alene i de første år til istandsættelse og renovering af boliger?
Det er vigtige arbejdspladser for landdistrikterne.
Det må ordføreren da virkelig være enig med mig i.
Der er ikke små ting at gå i gang med her.
Der er masser af gode tiltag.
Der er tusindvis af forslag, der kan gøre det bedre.
Her snakker Håndværksrådet altså om, at man vil lave 2.000-4.000 arbejdspladser alene på det her lovforslag.
Det synes jeg godt nok er værd at tage med.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-26:
Jamen det er jo så også en klar indrømmelse af, at det her er en meget, meget beskeden justering, og at kommunerne fuldt ud har den her mulighed i dag.
Det, der i hvert fald påpeges i høringssvarene som det tiltag, der måske kunne løfte det op til at være et endnu bedre instrument, er man fra Socialdemokratiets side åbenbart meget påpasselig med at gøre.
Det var også derfor, Venstres ordfører sagde: Fint nok!
Der er ingen skade sket ved det her, og det kan vi sagtens støtte.
Men det er jo så bare slående, at der i høringssvarene påpeges tiltag, der måske kunne øge efterspørgslen og give nogle muligheder for, at en række mindre byer kunne få solgt nogle ejendomme til nogen, der ville bruge dem, ikke som helårsbolig, men som fritidsbolig, og vedligeholde dem.
Vi er enige i, at det er et positivt tiltag, men om vi kunne udbrede det lidt mere, er det, som jeg politisk søger at få et svar på fra Socialdemokratiet.
Annette Lind (S), 2013-02-26:
Vi er altid med på at diskutere ting i udvalget.
Men det her handler om, at hvis tilladelsen skulle følge ejendommen og ikke ejeren, ja, så ville det altså være i strid med bl.a. byggelovgivningsprincipperne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-02-26:
Jeg er glad for, at der blev løsnet lidt op for det i svaret fra den socialdemokratiske ordfører.
For jeg må nok sige, at hvis argumentet for, at der er noget, vi ikke kan lave om, er, at det kræver ændring af anden lovgivning, så er vores arbejdsbetingelser her i Folketinget vel rimelig begrænsede.
Det er det, vi er valgt til.
Hvis vi har et politisk ønske om noget og vil ændre noget et sted og det kræver følgelovgivning et andet sted, så tager vi da det med.
Jeg synes da, at det, som hr. Erling Bonnesen rejser spørgsmål om, er meget centralt, nemlig hvorvidt det skal være muligt at give en klar tilkendegivelse, der følger ejendommen og ikke personen, så spørgsmålet er afklaret, også i forhold til den efterfølgende mulighed for videresalg.
Annette Lind (S), 2013-02-26:
Jamen jeg glæder mig også rigtig meget til at få den debat, så det er vi fuldstændig enige om.
Der er nogle andre love, som spænder en lille smule ben i forhold til det her, for fleksboligtilladelsen er vigtig, i forhold til at en midlertidig tilladelse bortfalder ved ejerskifte.
Men lad os kigge på i udvalget – det er jeg helt med på – om vi kan få ændret nogle ting.
Der er nogle andre love, som går ind og spænder en lille smule ben i forhold til det her, men lad os kigge på det i udvalget.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-26:
Så var det jo ikke uden grund, at jeg ligesom måske lidt havde fanget en overskrift eller måske lidt af en problemstilling her, som jeg synes vi skal prøve at sætte lidt mere fokus på i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det er fint, at vi prøver at tage emnet op, og så skal vi prøve at have det boret ud.
For det kunne jo tyde på, at det så ligesom går lidt mere på, at det er en personlig tilladelse, end at det sådan set er en konkret tilladelse på det enkelte hus.
Men lad os nu prøve at få det boret ud, sådan at vi kan sige, at der kan komme noget varig effekt af det her; det er det, vi skal prøve at have fokus på.
Så lad os få en god og grundig udvalgsbehandling af det her.
Men er ordføreren ikke enig i, at det ville være godt, hvis vi kunne få det drejet over mod, at det går mere på den enkelte bolig?
Og hvis der så er nogle knaster i forhold til anden lovgivning, må det handle om at få det løst i forbindelse med det.
Annette Lind (S), 2013-02-26:
Det kunne hr. Erling Bonnesen jo have læst i baggrundsmaterialet.
Det er derfor, det hedder fleksboliger.
På den anden måde er det sådan, at hvis tilladelsen skulle følge ejendommen og ikke ejeren, ja, så ville det faktisk være i strid med byggelovgivningens principper.
Så derfor er den tilknyttet ejeren.
Erling Bonnesen (V), 2013-02-26:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig lige at prøve at komme en anelse tættere på begrebet fleksboliger.
Jeg kunne godt tænke mig lige at prøve at få boret lidt i, om det er sådan en tilladelse, der går på det enkelte hus, der bliver udpeget – man forestiller sig jo nok, at det er kommunen, der skal gøre det – eller går det mere på, at det er en personlig tilladelse til den, som køber huset og kan udnytte det i en begrænset periode, eller går det mere på, at der i et område er behov for nogle fleksboliger, og så kan man generelt gøre det?
Eller hvordan tiltænker man det skal skrues sammen?
Det kunne jeg godt tænke mig lige at få på plads.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-02-26:
Fra Venstres side vil vi gerne sige, at vi synes, det er udmærket, at Enhedslisten sætter debatten på dagsordenen i dag, hvor vi jo kommer til at diskutere en af de ting, som vi også selv har været med til at afsætte penge til, og som vi finder helt klart er vigtig.
Vi har helt overordnet det princip – det skal jeg sige med det samme til Enhedslisten, så vi ikke går fejl af hinanden – at når man skal fordele pengene her, skal det ske i den forligskreds, som har afsat de her penge.
Enhedslisten har selvfølgelig ret, når de skriver, at det er muligt at finde de penge.
Det er klart nok, for enhver ved jo, at der i Infrastrukturfonden ligger mange penge i dag.
Det skal der jo helst gøre, det var hele forudsætningen, dengang man lavede aftalen i 2009, at der skulle ske et tilbageløb af midler, nemlig fordi man havde sat prisen særlig højt for at være sikker på, man ikke fik nogen overraskelser.
Det var noget, man havde set op gennem de forskellige årtier og ikke ville genopleve.
Derfor er det ikke mærkeligt, at der ligger mange penge i Infrastrukturfonden, men det er stadig væk forligskredsen, der skal afgøre, hvad de skal bruges til.
Man kan se, der kommer nye projekter ind, som ikke har været indtænkt, i hvert fald ikke med årstal for, hvornår de skulle gennemføres, f.eks. elektrificering af Esbjerg-Lunderskov.
Så det er klart, der kommer ting ind, og det her kan også være et element.
Jeg vil bare ikke i dag stå på Venstres vegne og sige, om vi finder, det er noget, der skal fremmes eller ej, men selve ideen og formålet er vi jo enige i.
Jeg vil også godt understrege, at vi – det har jeg jo selv oplevet i den tid, hvor jeg havde med det at gøre – selvfølgelig gjorde mere ud af havnene og også gjorde mere ud af adgangsvejene til havnene, altså ikke fik det isoleret for meget.
For det er både vigtigt, at vi får ting over på jernbanen fra havnene, og at vi får nogle gode infrastrukturer ind til havnene.
Uanset hvor meget jeg vil sige til Enhedslisten, er jeg nødt til at sige, at min opfattelse stadig væk er sådan, at det må være noget, man afgør i forligskredsen.
Men jeg synes, det er fint nok, at Enhedslisten sætter det her på diskussionskortet, for vi skal jo selvfølgelig løbende debattere de her ting, og også set i lyset af, at vi jo godt ved, der er penge til det i Infrastrukturfonden, og så bliver det jo et valg, hvad man skal bruge pengene til.
Rasmus Prehn (S), 2013-02-26:
Fra socialdemokratisk side vil jeg også gerne kvittere for den her mulighed for at diskutere havnepolitik og ikke mindst diskutere Hirtshals Havn.
Vi mener fra socialdemokratisk side, at der ikke er nogen tvivl om, at det er en kæmpestor vækstmulighed for det danske samfund, og at vi skal diskutere, hvordan vi bedre får godstransport til havne til at hænge sammen med godstransport på tog.
Derfor er det rigtig kærkomment, at Enhedslisten giver mulighed for, at vi kan diskutere det her spørgsmål.
Netop med hensyn til Hirtshals Havn, som jeg havde lejlighed til at besøge her i fredags, er der rigtig mange spændende ting i gang allerede, og der er et rigtig stort vækstpotentiale.
Det er ikke uden årsag, at Hirtshals Havn selv kalder sig for Skandinaviens omdrejningspunkt.
Der er sågar færgeforbindelse hele vejen til Island og til Færøerne.
Ja, det er ganske eksotisk.
Det er en havn, hvor rigtig meget sker.
På Hirtshals Havn håndterer man stykgods, bulk, projektlast og sværlast.
Man har faktisk 1,3 mio. ton gods om året, og man har, hvad der svarer til 130.000 lastbiler og trailere om året.
Det er virkelig en havn, som er i en forrygende udvikling.
Derudover kommer, at man har færgefarten med 2,1 millioner passagerer om året, så der er tryk på i Hirtshals.
Derfor er det også sådan, som min kollega fra Venstre hr. Hans Christian Schmidt var inde på, at vi i den store, brede, grønne forligskreds allerede har sat 10 mio. kr. af til bedre samspil mellem bane- og skibsdrift, sådan at vi kan få gods til at komme på skinner.
Så man har altså sat pengene af, man er i gang med at gøre noget på det her område.
Fra dansk side har man også arbejdet for i EU-sammenhæng at sikre, at strækningen Aarhus-Hirtshals-Frederikshavn bliver omfattet af det, der kaldes TEN-T-hovednettet, hvilket igen betyder, at man vil være bedre i stand til at få EU-støtte.
Og der er noget, der tyder på, at man er tæt på, at det kan lade sig gøre.
Enhedslistens helt konkrete forslag om at sikre jernbanespor, omladefaciliteter m.v. på Hirtshals Havn er ganske sympatisk.
Det er noget, der lyder rigtig godt.
Det forudsætter, at der skal gives penge fra lokalt hold, at man lokalt skal være med i de her ting.
Vi står ved, at vi er i en forligskreds bredt i Folketinget.
Vi kan ikke bare begynde at støtte det her enkelte forslag, selv om der er rigtig meget positivt i det.
Den her ordførertale gælder også for SF's vedkommende, da de desværre ikke kan være til stede i salen i dag.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-02-26:
Det var nu ikke det, jeg som sådan hørte at jeg sagde.
Jeg ved godt, at hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke bryder sig om at høre det, men hr. Simon Emil Ammitzbølls ringe vederlag er jo betalt af skatteyderne – tvangsudskrevet, og hvis ikke man betaler sin skat, kommer man i fængsel.
Det er så det, hr. Simon Emil Ammitzbøll lever af, og den såkaldt private forening Liberal Alliance er jo ikke mere privat, end at den modtager betragtelige tilskud fra staten, også udkrævet af skatteborgerne.
Og hr. Simon Emil Ammitzbøll sidder her i kraft af, at han er valgt af befolkningen og skal udøve demokrati.
Så man kunne jo sagtens føre tankegangen videre og spørge: Hvorfor skulle der så ikke være fuldstændig mulighed for indsigt i, hvad der foregår i de forskellige partiers gruppeværelser?
Altså, jeg synes, det er en lidt søgt måde at diskutere på, og jeg tror, at alle må kunne forstå, at der altså er behov for, at der er nogle drøftelser, der skal kunne foregå, uden at der står et kamera og filmer det, der sker.
Og der er altså også ting, der skal være mulighed for at udveksle på skrift, uden at der er åbenhed og offentlighed om det.
Jeg tror faktisk ikke, at jeg har hørt andre i debatten plædere for en fuldstændig og total åbenhed, som er det, jeg hører hr. Simon Emil Ammitzbøll argumentere for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-26:
Jamen jeg er da enig med hr. Jan E. Jørgensen i, at der de sidste mange år er kommet utrolig mange dårlige love ud fra diverse regeringer.
Så man kan selvfølgelig håbe på, at det bliver bedre nu, men jeg tvivler nu på, at det er det, der er pointen.
Men jeg synes faktisk, at hr. Jan E. Jørgensen lige præcis rammer der, hvor problemet er, nemlig det, at man tror, at man skal gøre ministerierne til partikontorer.
Hr. Jan E. Jørgensen sammenligner jo et ministerium med Liberal Alliance.
Jeg vil sige: Vi er ikke et ministerium, vi er en privat forening, og det er noget helt andet.
Det her handler om, at skatteborgerne for deres egne penge skal forholdes det beslutningsgrundlag, der er, når der laves politiske aftaler.
Et er, at man skjuler oplysninger for dem, noget andet er, at man gør det for deres egne penge.
Jeg er glad for, at hr. Jan E. Jørgensen indrømmer, at den her paragraf ikke bygger på et liberalt princip.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-02-26:
Jamen det tror jeg heller ikke at jeg har sagt er et liberalt princip.
Jeg mener heller ikke, at det er det, der sker.
Men med hensyn til politikudvikling mener jeg, at en forudsætning for, at man kan gøre det fornuftigt, ordentligt og redeligt, er, at man har mulighed for i de indledende faser at prøve nogle ting af, uden at journalister dagen efter kan skrive på forsiden af deres avis, at nu er man nået så og så langt i forhandlingerne.
Altså, jeg går også ud fra, at hr. Simon Emil Ammitzbøll vil frabede sig, at der bliver opsat et webkamera i Liberal Alliances gruppelokale.
Det kunne man jo godt foreslå.
Jeg tror, at Mogens Glistrup havde det i sin tid til gruppemøderne i Fremskridtspartiet, og det var vist ganske fornøjeligt, men nok ikke videre befordrende for den demokratiske proces.
Så der skal være mulighed for at tale sammen i fortrolighed, mulighed for at udveksle dokumenter i fortrolighed i forbindelse med det lovforberedende arbejde.
Jeg tror, det er ret svært at lave lovgivning med kvalitet, hvis ikke man har nogen muligheder for at have et fortroligt rum.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-26:
Så kan man selv overveje, hvilken konklusion det burde have givet i Venstre, hvis det er hr. Karsten Lauritzen, der har ret.
Nå, men nok om det.
Jeg kan forstå, at vi i torsdags endelig fik svar fra justitsministeren om, hvorfor man ville lave den her § 24.
Det var åbenbart, fordi der var nogle ting omkring beslutningsgrundlaget, omkring politiforliget og omkring kriminalforsorgsaftalen, som man ville forholde offentligheden.
Hvordan, vil jeg spørge hr. Jan E. Jørgensen, kan det blive et liberalt princip at beskytte regeringsmagten imod offentligheden?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-02-26:
Det kan jeg ikke forholde mig til, men hr. Karsten Lauritzen har utvivlsomt ret.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-26:
Jeg synes, det er interessant, at Venstre ikke kan svare på, hvad det er, vi ikke må få at se i fremtiden.
Jeg har hørt, at Venstre og resten af forligspartierne mener, at når nu den her måde, man har organiseret sig på, er tilfældig, er det et argument for at lukke ned.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Det kunne jo også være et argument for det modsatte, altså at så var der nogle steder, hvor man skulle åbne mere op.
Så jeg synes ærlig talt ikke, at det argument giver nogen mening.
Men eftersom ordføreren er i gang med at indskrænke åbenheden, offentlighedens adgang til at følge med i, hvad der sker omkring de centrale beslutninger, og på hvilket grundlag de bliver taget, så kunne jeg godt tænke mig at spørge om noget konkret.
For nylig var Venstres retsordfører, hr. Karsten Lauritzen, i medierne.
Det var i forbindelse med jordbrugskommissionen, men det er sådan set irrelevant.
Det papir ville man ikke kunne få aktindsigt i i fremtiden.
Er det dét, Venstre ikke mener vi skal have at vide i fremtiden?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-02-26:
Altså, hvad angår § 24 isoleret set, er det korrekt, at i og med at begrebet interne dokumenter udvides til ikke bare at være inden for det enkelte ministerium, men også mellem ministeriet og styrelser, mellem ministeriet og andre ministerier – man hvor der er muligheder også i dag – at der er en hel del af en så sker der en udvidelse.
Så dermed er der på det isolerede punkt tale om en indskrænkning af retten til aktindsigt.
Det er fuldstændig korrekt.
Grunden er, at det virker ret tilfældigt, hvordan ministerierne lige har organiseret sig.
Rent faktisk kunne man jo omgå de eksisterende bestemmelser ved at skifte navn på styrelserne og kalde dem kontorer i ministeriet.
Så kunne man faktisk omgå bestemmelsen, men det ville være lidt mystisk, når der nu i stedet for er mulighed for at rette op på det med det her forslag til en ny offentlighedslov.
Hvilke konkrete papirer jeg ikke synes der skulle have været udleveret, kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-26:
Nu kunne jeg jo godt høre, at ordføreren sagde til fru Pia Adelsteen, at der samlet set vil komme mere aktindsigt.
Men hvad angår den her § 24, som er så omdiskuteret, kan vi jo godt være enige om, at den lukker af for noget åbenhed, som vi har i dag.
Lige præcis omkring ministerbetjening, politisk rådgivning af ministre, er der nogle dokumenter, som offentligheden i dag får at se, men som man ikke vil kunne få at se i fremtiden, og jeg kunne godt tænke mig at høre en forklaring på hvorfor.
Hvad er det konkret, vi får at se i dag, som vi ikke må få at se i fremtiden?
Hvad er det, offentligheden ser i dag, som er så farligt og så skadeligt for det lovgivende arbejde, at de ikke må få det at se i fremtiden?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-02-26:
I forhold til den eksisterende lov vil jeg også mene at der kommer mere aktindsigt, for lovens anvendelsesområde udvides, og en række institutioner, hvor der slet ikke er ret til aktindsigt i dag, kommer ind under loven.
Så samlet set vil jeg mene at der vil blive givet indsigt i flere akter med det lovforslag, der forhåbentlig vil blive vedtaget her i Folketinget, i stedet for med den lov, vi har i dag.
Men der er selvfølgelig også nogle akter, som ikke vil blive udleveret som følge af det her lovforslag.
Men det totale billede, altså nettoresultatet, vil være et plus.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-26:
Nogle gange, når man spørger, er det jo ikke sikkert, at man får svar,
vil jeg skynde mig at sige.
Det har jeg da oplevet før.
Når jeg spørger om det her, altså om der kommer mere eller mindre aktindsigt, er jeg godt klar over, at ordføreren så svarer ud fra det forslag, der blev fremsat i 2010.
Det har vi diskuteret nogle gange.
Jeg er nemlig fuldstændig enig med ordføreren i, at det her ikke giver mere aktindsigt i forhold til forslaget fremsat i 2010.
Men mit spørgsmål går på den eksisterende offentlighedslov: Vil det her forslag give mere eller mindre aktindsigt i forhold til den lov, vi rent faktisk har i dag?
Christian Juhl (EL), 2013-02-26:
Det her forslag til offentlighedslov handler også om kalendere, bl.a. § 22, og det betyder, at man fremover ikke kan få aktindsigt i en mødekalender i den offentlige forvaltning.
Jeg kan slet ikke forstå, hvorfor offentligheden og borgerne ikke må se, hvem der holder møde med hvem.
Altså, hvorfor skal det være hemmeligt?
Julie Skovsby (S), 2013-02-26:
Altså, jeg synes, at det endda på nogle af de allerførste sider i Offentlighedskommissionens betænkning står meget klart og velbegrundet beskrevet, hvad det var for nogle diskussioner, og hvad det var for nogle overvejelser, man havde i slutningen af 1990'erne og starten af 00'erne.
Der står helt præcist nævnt steder, der, som der står, gav anledning til betænkeligheder ved den gældende lov.
Det er nogle af de ting, som jeg allerede har nævnt, og jeg gentager dem gerne.
Der står så i øvrigt noget, som jeg synes er meget interessant, og det har jeg ikke fra min personlige erfaring, men de praktikere, som forvalter loven, havde også noget praktisk erfaring med, at der var uklarhed i lovgivningen, og de ønskede en generel revision af offentlighedsloven.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-26:
Nu er jeg jo i den heldige eller uheldige situation, at jeg rent faktisk kan huske 1985, sådan rimelig levende ovenikøbet.
Må jeg ikke godt spørge: Kan fru Julie Skovsby sådan personligt sige, hvad der har generet hende ved den eksisterende offentlighedslov, efter at fru Julie Skovsby er kommet i Folketinget?
Jeg har godt nok ikke været minister, vil jeg skynde mig at sige, men jeg har meget, meget svært ved at se, hvilke problemer der er ved den eksisterende offentlighedslov.
Jeg har så heller ikke ret stor forståelse for, at man vil gemme sig som minister, men det får man jo lov til med § 24.
Så hvad er det, fru Julie Skovsby måske personligt har oplevet, siden tiderne har ændret sig gevaldigt side 1985 og vi har fået nye kommunikationsmidler, som er et kæmpeproblem i det arbejde, vi laver herinde?
Julie Skovsby (S), 2013-02-26:
Tak for det.
Jeg synes, at jeg i min ordførertale nævnte mange af de udfordringer, der har været, og hvorfor det er, at man i slutningen af 1990'erne og starten af 00'erne igangsatte det her store arbejde med Offentlighedskommissionen.
Men det, jeg helt præcis gerne vil fremhæve som en af de ting, der har været oppe i debatten, og som jeg synes er vigtig, er de ændrede samarbejdsstrukturer, som der er i centraladministrationen.
Den måde, man arbejder og samarbejder på, er anderledes end tidligere, og at e-mails i dag har erstattet den mundtlige kommunikation, hvilket jeg også var inde på i min ordførertale, er især noget af det, der har gjort, at tiderne har ændret sig.
Så er der det med privatiseringen af offentlige opgaver, der er udliciteringen, og der er også en lang række andre udfordringer, der har gjort, at man har sat det her værk i gang.
Hele betænkningen fra Offentlighedskommissionen er jo to meget store bind på mere end 1.200 sider, og deri er der jo også nævnt alle de mange forskellige behov, der gør, at vi har brug for en ny lovgivning.
Men kort sagt er tiden en anden, end den var i 1985.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-26:
Tak for det.
Må jeg ikke godt starte med en lille kommentar, for jeg synes da, det er fint, at fru Julie Skovsby personligt er glad for en ny regering, der vil lave brede aftaler, brede forlig, i Folketinget.
Det kræver jo så også, at der er en opposition, der er villig til at gøre det, for samme regering sagde sådan set nej til det her lovforslag for 2 år siden.
Så det var jo umuligt for den daværende regering at lave et bredt forlig, kan man vist roligt sige.
Men tingene ændrer sig jo.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Julie Skovsby om, hvorfor vi har brug for den her nye offentlighedslov.
Hvad er det, der er problemet?
Er det problemet, at vi har fået e-mails og mobiltelefoner?
For jeg har meget, meget svært ved at se, hvad der er problemet ved den eksisterende offentlighedslov i forhold til det praktiske arbejde, vi foretager os herinde.
Tak for det.
Nu sagde ordføreren, at den her præcisering vedrørende § 24 var en forbedring – altså i forhold til 2010-forslaget.
Må jeg ikke godt spørge ordføreren, om den forbedring giver mere eller mindre aktindsigt, end vi har i dag.
Så er der en anden lille kort ting: Ordføreren mente, at man havde malet det her op til den store katastrofe i forhold til at kunne se ting – det er jeg sådan set fuldstændig uenig i.
Jeg mener faktisk, det er rigtigt, at det er et problem.
Men når nu ordføreren siger, at hvis det er et problem, må vi se på det igen, betyder det så, at man vil foreslå, at der kommer en evaluering om et års tid, eller hvordan skal vi forstå det?
Henning Hyllested (EL), 2013-02-26:
Nej, men ordføreren er vel enig med mig i, at der her er tale om ministerbetjening.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-02-26:
Jeg tror generelt, vi skal passe på med at udtale os alt for skråsikkert om, præcis hvad man kan få aktindsigt i med det nye lovforslag, og hvad man kan med den gamle lov.
Jeg synes, man må stille nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen og så få det nærmere belyst.
Altså, jeg ville umiddelbart vurdere, at i lige præcis de ting, som hr. Henning Hyllested nævner, vil der ikke være nogen forskel, men det er min umiddelbare vurdering, og det kan være, at den er forkert.
Men vi er politikere, det kan godt være, at nogle af os også er jurister, men vi står her som politikere, og jeg synes, det er farligt at gå ind og vurdere papirer, som jeg jo ikke engang har her foran mig, og sige, om man vil kunne få aktindsigt i det fremover.
Det kan hr. Henning Hyllested åbenbart, men jeg synes altså ikke, at jeg er klædt på til så skråsikkert at kunne komme med den vurdering.