runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-17:
Jeg synes, den regering, vi har fået, er det, jeg kalder en ingentingsregering.
Man har ikke rigtig nogen mål og ambitioner for, hvad der skal ske, og det gælder ikke kun her på klima- og energiområdet.
På klima- og energiområdet har man jo droppet stort set alle de mål, som SR-regeringen havde, om, hvor meget vi skal reducere klimabelastningen, hvornår naturgassen skal være udfases, så vi kan få grønne gasser i stedet for, og hvornår vi skal væk fra kul – og alt muligt andet.
Der er sådan set ikke rigtig nogen mål i den klimapolitik, der er.
Der er et langsigtet mål, som man ikke rigtig har nogen visioner om eller holdninger til hvordan man bevæger sig hen imod.
Det synes vi er ærgerligt, og vi synes også, det er ærgerligt – når der nu i går kom nogle nye tal, der viser, at det ser ud til, vi når den her 40-procentsmålsætning, vi har diskuteret meget – hvorfor man så ikke griber muligheden og siger: Top, så kan vi jo godt nå 40 pct.s reduktion og holde fast i det, så man ikke i de kommende år vedtager noget, der går den anden vej.
Det synes vi er ærgerligt, og i modsætning til, hvad hr. Thomas Danielsen fra Venstre sagde, tror vi ikke på, at det gavner investeringerne.
Jeg fik hr. Thomas Danielsen til at svare, at Dansk Industri er tilfredse med finansloven, men Dansk Industri investerer jo ikke i energiproduktion.
Dem, der er inden for energiproduktion, siger: Hvad er det for rammevilkår, der kommer til at gælde?
Bl.a. Dansk Fjernvarme og Foreningen Danske Kraftvarmeværker siger, det er et ret stort problem, at vi ikke kan sætte os ned og lave de her delmål, de her målsætninger og den politik, der ligger bag, f.eks. når det kommer til afgifter og tilskud ikke mindst til at få mere vedvarende energi i fjernvarmen.
Det synes vi er ærgerligt, og vi vil selvfølgelig blive ved med at forfægte fra Radikale Venstres side, at man skulle sætte sig nogle af de her mål.
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Vi er i Alternativet så glade for, at vi nu har fået en global klimaaftale med et klart mål om at stræbe efter ikke at øge den globale temperatur mere end 1½ grad.
Det er virkelig altafgørende med sådan en målsætning, at vi, som det smørhul vi er i Danmark, skal arbejde hårdt for at bidrage til opfyldelsen af sådan et mål.
Den globale klimaaftale betyder, at vi både i 2018 og i 2025 og i 2030 skal revurdere og opjustere vores mål for at bidrage til opbremsningen af de globale temperaturstigninger.
Derudover står Danmark yderligere til gennem byrdefordelingen i EU at blive pålagt at reducere udledninger fra den ikkekvotebelagte sektor med op til 39 pct. inden 2030.
Derfor undrer det os i Alternativet, at regeringen nedjusterer ambitionsniveauet for deres reduktionsbidrag og samtidig præsenterer en finanslov, et vækstudspil og en landbrugspakke, der tilsammen giver en årlig udledning på op til 1,7 mio. t CO2.
Dette gør regeringen nu, hvor vi stadig også økonomisk kan have gavn af at tænke langsigtet og stort for at opnå en rettidig grøn omstilling i Danmark, og det er i den grad uforståeligt for os i Alternativet.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvor vil regeringen egentlig gerne se Danmark, ikke bare når regeringstiden er udløbet, men om 10 år, 15 år?
Hvad er ministerens langsigtede vision for den bæredygtige omstilling af vores land?
Hvad er det for et land, vi vil skabe i fremtiden?
Den nye energifremskrivning fra Energistyrelsen efterlader rigeligt med råderum til at lægge en ambitiøs linje mellem 35 pct. og 44 pct. i 2020, specielt når vi bliver nødt til at revurdere vores massive brug af ikke-CO2-neutral biomasse.
Og vi skal selvfølgelig også have en ambitiøs målsætning for 2030, som reelt sætter en høj reduktionsstandard, der omfatter ikkeudledende faktorer, specielt de særlig udfordrende ikkekvotebelagte sektorer.
Vi håber meget, at ministeren kan følge rationalet i at tage ansvar og tænke langsigtet, når det kommer til at gøre vores levevis og vores samfund langt mere bæredygtigt.
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Jeg mener, at landbrugets rammevilkår i Danmark er vanskeligere end i andre lande, hvilket jeg sagde før.
Og skal man gå efter en eller anden lighed på det område, da det er meget konkurrenceudsat, så er det vel en af de måder, man kan gøre det på.
Og jeg synes, det er noget helt andet end at gå ud at vælge og sige, at vi vil give præcis så mange øre pr. kilowatttime til en bestemt type teknologi.
Jeg ved ikke, om jeg kan forklare det grundigt nok, men det bredere sigte er noget andet end det meget selektive – og helst så jeg, at man reducerede så meget erhvervsstøtte som overhovedet muligt.
Morten Østergaard (RV), 2015-12-17:
Nu tror jeg, at det meste af den erhvervsstøtte, der gives, i virkeligheden gives ret specifikt.
Alle de ordninger, der er, er jo lavet med et eller andet bestemt formål for øje, og en af de største klumper er landbrugsstøtten.
Men et spørgsmål står bare stadig væk ubesvaret hen.
Når man i dag med en finanslovsaftale har fået vedtaget en endelig finanslov for 2016, hvor man på Liberal Alliances foranledning bruger masser af skattekroner på landbruget, som i forvejen er en af de mest støttede brancher, så er det vel lige præcis, fordi man har udvalgt sig én branche, som man synes er særskilt støtteværdig, og det er vel så bare et spørgsmål om – ikke om man ønsker at vælge eller ikke at vælge – men at man foretrækker landbruget frem for energisektoren.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Er Det Konservative Folkeparti enig med mig i, at en mindretalsregering altid skal navigere efter et folketingsflertal, og at der i det her tilfælde stadig væk er et folketingsflertal for en CO2-målsætning på 40 pct. reduktion i 2020?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Der er stadig væk et flertal i Folketinget, som mener, at vi skal stræbe efter at reducere vores CO2-udledning med 40 pct. i 2020.
Det var der før valget, og det er der stadig væk efter valget.
Det er der som sådan ikke noget der er ændret på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Det er korrekt, at det enkelte menneske også har indflydelse med sin indkøbskurv, på sin cykel, og når man vælger den ferie, som man synes man har råd til, eller som man synes man vil belaste kloden med.
Det er jo fint at køre oplysningskampagner om den slags, og man kan lovgive om noget.
Men jeg synes, vi har en stor forpligtelse til at sætte nogle rammer, som er til at operere efter som kommune, som energiselskab eller som boligforening.
Så jeg synes egentlig, at vi som politikere skal have det største fokus på, hvad det er for nogle rammer, vi fastlægger.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det er korrekt, at vi burde prøve at finde en køreplan for, hvordan vi kan inddrage flere aktører i den videre proces.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Det synes jeg er nogle interessante overvejelser.
Jeg er enig i, at der er et momentum oven på Parismødet.
Vi ved jo, at der er masser af virksomheder, som er med på den her dagsorden, og som ønsker at foretage investeringer, også pensionskasser osv.
Jeg synes heller ikke, vi må glemme borgerperspektivet i det her.
Altså, vi må ikke glemme det personlige ansvar, vi også hver især har.
Jeg er godt klar over, at det måske ikke flytter det store i det store klimaregnskab, men jeg tror, det er ret afgørende, at vi også er bevidste om, at vi hver især har et ansvar i forhold til klimaudfordringerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Tak til ordføreren for at bringe det globale udsyn fra Paris ind i Folketingssalen.
Det tror jeg at vi indimellem har brug for, når vi ligesom skal forstå, hvorfor det er, vi tager nogle særlige tiltag, og hvorfor det er, vi sætter mål, som peger lidt frem i tiden, mål, som måske kunne gå helt frem til 2020.
Jeg syntes, det var glædeligt at høre, at ordføreren bekræftede, at De Konservative fortsat er med på et mål om en 40-procents-CO2-reduktion i 2020, og jeg synes, det kunne være spændende, hvis vi kunne få nogle gode processer om, hvordan vi så når det.
Jeg er godt klar over, at der er det her dilemma med, at det ikke må koste arbejdspladser, og jeg har masser af forslag til, hvordan det kunne nås.
Men jeg synes også, det er værd at overveje, om vi kunne brede debatten ud, og i hvilket omfang vi kunne inddrage pensionskasser, kommuner, boligforeninger og andre dele af civilsamfundet, for jeg tror, at vi har et eller andet momentum oven på klimatopmødet, hvor vi sammen med aktører i civilsamfundet kan noget mere.
Jeg vil godt høre, om De Konservative er enige i de overvejelser.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Jeg er enig med Liberal Alliances ordfører i, at der er en meget stor usikkerhed omkring de her tal, og derfor synes jeg også, man skal passe på med at smide dem på forsiden af avisen og banke andre oven i hovedet med dem og påstå, at deres ambitioner er umulige.
Det var derfor, jeg sagde, at jeg syntes, det var pinligt.
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Det viser jo netop, at man ikke har taget hensyn til de ekstra indsatser.
Man snakker slet ikke om de ekstra indsatser for at komme fra de 37 pct. til de 40 pct.
Det er dem, man må forholde sig til.
Så længe man mener, det er 37 pct. og man vil nå 40 pct., skal der sættes flere vindmøller op, flere biogasanlæg, og hvad ved jeg, og det koster x antal kroner.
Det går jeg ud fra er fuldstændig logisk.
Det jo det regime, vi er i.
Så jeg begriber ikke, at man kan udstille det her som en gang nonsens, for det siger da langt mere om, at det er nonsens at gå efter et tilfældigt tal, når vi aldrig rigtig ved, hvad det tal er.
Altså, en politik, der bare er baseret på nogle tal, synes jeg er uhensigtsmæssig.
Det sagde jeg også i min ordførertale.
Så jeg synes, man skulle passe på med at bruge ord som pinlig, når det er ens egen sag, der nærmest er absurd.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Det vil jeg meget gerne svare Liberal Alliances ordfører på.
Det, der er pinligt, er, at ministeren gik ud på forsiden af Børsen og hamrede ekstremt hårdt til Det Konservative Folkeparti og sagde, at målet om 40 pct. reduktion ville være hamrende dyrt og stort set var umuligt at opnå.
Der blev peget på, hvor mange arbejdspladser det ville koste.
Det mente ministeren åbenbart ikke der var den store grund til, for han må jo have været meget sikker i sin sag.
Derfor synes jeg nu, det er pinligt at se, at ministeren åbenbart ikke havde grund til at være så sikker i sin sag og slet ikke til at gå ud på forsiden af Børsen med sådan nogle postulater.
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
Jeg kan forstå, den konservative ordfører havde været ude i Børsen og fortælle, at ministeren var pinlig, og sådan nogle ting, fordi det viste sig, at vi når de 40 pct., før vi havde regnet med det.
Hvad synes ordføreren er mest pinligt: at råbe og skrige op om, at man siger 37 pct., der reelt er 40 pct. – altså om tallet er ligegyldigt i den virkelige verden – eller at komme i den situation, at udviklingen med omstilling til biomasse og den slags ting er gået hurtigere, hvilket gør, at en ny status siger, at vi har nået 40 pct. og ikke 37 pct.?
Hvad er mest pinligt: at lave en masse ballade over noget, der ingen mening giver substantielt, og som er ren symbollovgivning, eller det forhold, at ministeren foretager en status, hvor det viser sig at stå bedre til, end det gjorde for et år siden?
Hvad er mest pinligt?
Per Husted (S), 2015-12-17:
Jeg skal prøve at gøre det kort, så ordføreren kan komme hjem og hvile sig.
Ordføreren har ret i, at det var en katastrofal proces i forbindelse med tilladelserne til boringerne i Nordjylland.
Samtidig siger ordføreren, at vi skal finde fælles fodslag – vil jeg oversætte det til – i forhold til det.
Så forstår jeg ikke, hvorfor man ikke kan afvente de høringer og de rapporter, der kommer, hvor vi får opsamlet den viden, der er, og så træffe beslutning ud fra det, så vi får det fælles fodslag.
For er ordføreren ikke enig i, at det at skabe splid, kan man sige, ved egentlig at have draget konklusionen nu jo ikke er befordrende for det fælles fodslag, som jeg tillader mig at kalde det?
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Tak for det.
Ordføreren nævner en række behov for eller anvendelse af gas, og jeg er jo enig, for der er mange fordele ved, at vi skifter nogle af vores teknologier i en overgang fra kul og olie til gas f.eks.
Men vi kan jo få gas på mange andre måder, og det store potentiale, der ligger lige foran os, er jo at producere biogas i langt større grad fra vores grønne affald, fra vores gylle.
Når man så tænker på, at der har været brugt 98 mio. kr. af Nordsøfondens penge bare på den her prøveefterforskningsboring, er det så ikke rimeligt at bruge den slags investeringer i langt højere grad på at producere biogas for fremtiden i stedet for?
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Ja, ordføreren vil gerne svare spørgeren: Jeg kan kun sige, hvad jeg hele tiden har sagt, og det er, at vi går ind for, at der skal være sikkerhed, og at miljøet skal være i orden.
Jeg er ikke ekspert, og jeg tillader mig at antage, at fru Maria Reumert Gjerding heller ikke er det, selv om det måske kunne lyde sådan på stemmeføringen og den overbevisning, som bliver lagt for dagen, men vi er jo som bekendt lægfolk her i Folketinget, så vi må lytte til de eksperter, som der måtte være, og til de analyser og erfaringer, der måtte være andre steder fra.
Og det gør vi også i Dansk Folkeparti.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Dansk Folkepartis tillid til, hvad man videnskabeligt kan forudse, er rørende, men jeg tror, det er meget vigtigt at få slået fast, at det her er forbundet med store usikkerheder.
Vi har ikke det fulde overblik over, hvad det kan forårsage af konsekvenser, at man borer flere kilometer ned i undergrunden og horisontalt ud og laver sprængninger med farlige kemikalier for at hive en gas op igen.
Du kan undersøge og læse dokumenter herfra og til evig tid, og du vil aldrig kunne garantere danskerne, at det ikke vil forurene drikkevandet, og at det ikke vil forårsage helt uacceptable konsekvenser for de mennesker, der bor omkring de her boringer.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Som jeg sagde i mit ordførerindlæg, mener vi i Dansk Folkeparti, at en udvinding af skifergas skal foregå på en miljømæssigt forsvarlig måde, og hvor sikkerheden selvfølgelig er i orden.
Så derfor skal der ske en kommerciel udnyttelse af den skifergas, som jo er konstateret er der.
Og så skal det foregå på baggrund af grundige undersøgelser og på baggrund af de erfaringer, som man har, både fra Danmark og fra udlandet, og vi føler os helt trygge ved, at de ting bliver analyseret til bunds, inden man går i gang med en egentlig udvinding i stor skala.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Der findes absolut ingen miljømæssige fordele ved skifergas.
Det, ordføreren muligvis henviser til, er en hypotetisk klimamæssig fordel, som kun kommer frem ved nogle særlige regnestykker, hvor man ikke måler for de metanudslip, der er omkring boringen.
Udvindingen af skifergas forårsager store risici for de mennesker, der bor omkring boringerne, og store risici for vores fælles drikkevand, og jeg vil godt spørge ordføreren om noget.
Mener ordføreren, og er det Dansk Folkepartis holdning, at det er rimeligt at udsætte menneskene, befolkningen, i Danmark for så store usikkerheder og så store bekymringer, når de kan kigge til udlandet og se, hvad det har medført af uheldige konsekvenser, altså alvorlige forureninger, mennesker, der er ramt af alvorlige sygdomme, jordskælv i områder, hvor der aldrig har været jordskælv, fordi man borer så dybt ned og laver horisontale sprængninger af undergrunden for at få fat i den her gas?
Mener Dansk Folkeparti, det er en acceptabel usikkerhed at udsætte befolkningen for?
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Jeg vil indlede med at sige, at i Dansk Folkeparti afviser vi beslutningsforslaget her fra Enhedslisten, og det gør vi med den begrundelse, at vi går ind for, at man udnytter de naturressourcer, der er i Danmark, bedst muligt, til gavn for landets borgere og til gavn for landets økonomi.
Vi har en flere årtier lang erfaring med at udnytte olie- og gasforekomster i Nordsøen, og det har ført til, at Danmark bl.a. er selvforsynende med olie og gas.
Det har også ført til, at vi har fået betydelige indtægter til statskassen i de årtier, der er gået.
I Danmark er der også forekomster af skifergas flere forskellige steder.
Senest har der været foretaget prøveboringer i Nordjylland, som har vist, at der er skifergas i undergrunden, men som i hvert fald ikke i den her omgang bliver udnyttet kommercielt.
I Dansk Folkeparti håber vi, at det på længere sigt er muligt at udvinde skifergas, hvis det er til stede, bl.a. for at man kan forfølge strategien om, at Danmark skal være selvforsynende med energi, og vi håber, at skifergassen kan være med til at forlænge selvforsyningen i mange år endnu.
Dermed kan vi holde Danmark uafhængigt af at skulle importere energi fra fremmede lande, som kunne tænkes at ville udnytte sådan en afhængighed politisk.
Det er også sådan, at vi i Danmark har et rigtig godt gasinfrastrukturnet.
Vi har vores naturgasnet, som rigtig mange husstande er koblet op på.
De får dermed deres opvarmning fra gas fra Nordsøen.
Skifergassen kunne også nemt fås ind og være med til at forsyne danske husstande med god og relativt billig energi til opvarmning.
Der er også den fordel, at man ved at bruge det allerede eksisterende gasnet kunne åbne gastankstationer, hvis vi begynder at anvende gas i transportsektoren i større omfang, end det er tilfældet nu.
Der er mange fordele ved at anvende gas, f.eks. til bybusser, fordi udstødningen fra bybusser, der kører på gas, er langt renere end den udstødning, som dieseldrevne bybusser sender ud i omgivelserne.
Så derfor kunne der være et godt miljøargumentet i at bruge noget af den her skifergas som brændstof til bybusser.
Jeg vil også sige, at vi i Dansk Folkeparti lægger vægt på, at det skal foregå på en miljømæssigt forsvarlig måde, hvis man skal udvinde skifergas i Danmark.
Det er vigtigt for os, at de beboere, der kommer til at bo i nærheden af de steder, hvor man udvinder skifergassen, føler sig trygge ved det, og at det i det hele taget foregår på en miljømæssigt forsvarlig måde, og at naboerne ikke føler sig utrygge ved det.
Så med andre ord vil jeg sige, at vi ser perspektiver i udvindingen af skifergas i Danmark, ikke alene af hensyn til selvforsyningen, men også af hensyn til økonomien.
Statskassen kan jo som sagt få et stort provenu på længere sigt på grund af det her, men det er samtidig med en understregning af, at det selvfølgelig skal foregå miljømæssigt forsvarligt.
Så derfor kan jeg konkludere, at vi i Dansk Folkeparti afviser beslutningsforslaget.
Og så skulle jeg i øvrigt hilse fra Liberal Alliances ordfører og sige, at Liberal Alliance også afviser det.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Så for mig at se er det ikke nødvendigvis hinandens modsætninger.
Det er selvfølgelig klart, at udvindingen af fossil energi og prisen på denne jo også har en effekt på den vedvarende energis komparative pris, om man vil.
Der kan vi jo bare ikke ved at sætte os på hænderne og gøre ingenting og lade være med at tjene pengene i Danmark forhindre, at der er meget billig fossil energi på verdensmarkedet.
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-17:
Jamen Socialdemokratiet skal have tak for det midlertidige stop, I har været med til at sørge for, og i det hele taget alle jeres anstrengelser med at være forsigtige i forhold til skifergas.
Vi får brug for S, når vi skal have skifergassen endegyldigt ud af Danmark, er jeg bange for.
Men jeg vil gerne lige høre ordførerens tanker om en anden ting.
Det er sådan, at der muligvis ligger rigtig, rigtig meget skifergas i vores undergrund, og det kan føre til et langvarigt eventyr med teknologi og masser af boresites osv. Bekymrer det, at vi skal til at i gang med det, ikke ordføreren, med hensyn til at vi måske forhindrer en udvikling inden for alternativ, vedvarende energi, som kunne have været blevet en nødvendighed, hvis ikke vi havde fået rigtig, rigtig meget billig skifergas ind på markedet?
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Jeg vil godt sige, at et bærende element i Dansk Folkepartis energipolitik også er, at vi selvfølgelig udnytter de ressourcer, der er, men at vi også bruger de billigst mulige løsninger.
Så vi afviser ikke biogas som en fremtidig energikilde i Danmark, men jeg må bare sige, at på det her tidspunkt, som vi er nu, er teknologien ikke udviklet tilstrækkeligt, til at det kan konkurrere med andre former for gasproduktion, uden at det skal subsidieres i større stil.
Så hvis biogassen bliver billigere på et tidspunkt, er det da oplagt, at man bruger den, men vi har ikke nogen ideologisk fordring for skifergas, andet end at vi gerne vil udnytte de ressourcer, der er der, hvis det er konkurrencemæssigt forsvarligt – og selvfølgelig også miljømæssigt forsvarligt, men det tror jeg at jeg har gentaget 4-5 gange i dag.
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Hvis man ser det i samfundsmæssig sammenhæng, tror jeg nu, at der er fordele også i samfundsøkonomien for biogassen.
Nogle af ulemperne eller nogle af barriererne er jo, at det grønne affald bliver brændt for øjeblikket og at man gerne vil fylde ovnene op.
Hvis man kan finde en mekanisme, så vi i højere grad får bioforgasset det grønne affald, løse vi jo også klimaproblemerne, som vi har talt så meget om tidligere i dag.
Så har det ikke også de fordele?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Mange tak.
Nu var ordføreren og jeg jo sammen i Paris, og vi var begge to meget glade, da den her aftale blev indgået i weekenden.
En af konsekvenserne af den globale klimaaftale er, at der er nogle lande, der skal lade deres fossile brændsler blive i undergrunden og altså ikke hente dem op.
Der er masser af lande, der er meget engageret i at gøre det, også på den korte bane, for at sikre den maksimale økonomiske gevinst.
Det vil sige, at der er nogle, der må afstå fra denne fristelse.
Er det ikke ordførerens opfattelse, at et af verdens rigeste lande, Danmark, også har et ansvar i forhold til den opgave?
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
B 18 er Enhedslistens forslag i forbindelse med et forbud mod både efterforskning og indvinding af skifergas.
På det område er Venstres holdning klar.
Der er selvfølgelig både fordele og ulemper ved skifergas, ligesom debatten også afspejler det i dag.
F.eks. er skifergas en mere miljøvenlig gas end naturgas og kul.
Skifergas udskyder derudover vores afhængighed af andre lande i en længere periode, såfremt vi skulle finde skifergas, som kan udvindes, og p.t. ved vi, at vi løber tør for det, vi kender som naturgas i Nordsøen, inden for en 10-årig årrække.
Danmark har derudover gjort sig nogle erfaringer, som vi også har diskuteret og skal drøfte videre, og de erfaringer skal samles op, og det skal evalueres, men vi har gjort os nogle gode erfaringer på det her område, hvilket indtil videre, synes jeg, afspejler, at der er nogle forholdsvis små forureningsrisici.
Tidligere mindre forureninger, som der er eksempler på i verden, er hovedsagelig sket på overfladen.
Der er tale om nogle forureninger på overfladen, som man har været særlig opmærksom på ved boringerne i Danmark, men som der selvfølgelig også skal være styr på.
Staten har derudover store økonomiske interesser, såfremt man kunne finde skifergas.
Der er selvfølgelig dels Nordsøfonden, men derudover har vi en ret høj beskatning af udvindingsselskaber, som bliver beskattet med 64 pct. Det, vi bare må anerkende på bottom line, er, at den grønne omstilling tager tid.
Uanset om man gerne af ideologiske årsager vil være fri af gas i Danmark, har vi en afhængighed af den.
Men selvfølgelig skal vi være forsigtige, og selvfølgelig skal vi have foretaget en ordentlig evaluering her i løbet af 2016, og derefter må det være mere passende at tage den her drøftelse i Folketingssalen.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Nu kan jeg jo næsten regne ud, at ordføreren forestiller sig, at man skulle opstille flere tusinde boretårne, så en meget stor del af Danmarks areal ville blive dækket.
Jeg forestillede mig ikke, at det var i den skala, vi skulle udnytte skifergassen.
Jeg har ikke selv været i Dybvad og set anlægget deroppe, men jeg har jo en god kollega i min folketingsgruppe, som faktisk bor i Dybvad, og som har beskrevet det.
Så jeg har et indtryk af, hvordan det måtte være.
Det er ikke noget, som jeg forestiller mig skulle dække hele Danmarks areal.