runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2011-04-29:
Jamen det er jeg ikke uenig i.
Det er bare ikke en præmis, man kan lægge for daginstitutionsområdet i hele Danmark at sige, at det er sådan billedet er, altså at legepladserne ikke bliver brugt i de danske institutioner.
Det er ikke det, der er tilfældet.
Der kan være nogle ganske få tilfælde, og som ministeren også sagde, har der været nogle ganske få sager, hvor vi fra Christiansborgs side har sagt, at man er gået over stregen.
Vi skal bare passe på, at vi ikke går hen og laver nogle systemer, som er så firkantede, at de kommuner, som godt kan finde ud af det, bliver trukket med, fordi der er nogle ganske få institutioner, som ikke kan magte den her opgave.
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-29:
Enhedslisten foreslår i dette beslutningsforslag, at man fastsætter en minimumsgrænse for normeringen i dagtilbud, og at der udstedes en statslig garanti for, at det pædagogiske personale kan blive efteruddannet.
Det vil ifølge Enhedslisten hæve kvaliteten i dagtilbuddene.
I Venstre er meget optaget af kvaliteten i dagtilbuddene.
Derfor er jeg også glad for, at vi i Venstre har gjort en masse for at sikre både kvaliteten og fleksibiliteten i dagtilbuddene.
En undersøgelse fra sidste år viste da også, at næsten ni ud af ti danske forældre er meget tilfredse med dagtilbuddene.
Faktisk bliver Danmark ligefrem fremhævet i udlandet på grund af vores gode og fleksible dagtilbud.
Det synes jeg er værd at nævne.
Dette beslutningsforslag er dog hverken med til at styrke kvaliteten eller fleksibiliteten i dagtilbuddene, tværtimod.
Dagtilbud af høj kvalitet og fleksibilitet handler nemlig ikke kun om normeringer og efteruddannelse.
Kvalitet og fleksibilitet handler også om en konstruktiv dialog med forældre, en god ledelse, et velfungerende arbejdsmiljø, organiseret og velgennemtænkt pædagogik, en effektiv udnyttelse af ressourcerne, forskellige former for dagtilbud, få lukkedage osv. Hvordan kvaliteten og fleksibiliteten konkret sikres i de forskellige dele af landet, kan vi på Christiansborg dog næppe vurdere.
Derfor siger dagtilbudsloven, at det er kommunernes ansvar at sikre, at dagtilbuddenes serviceniveau tilfredsstiller borgernes behov.
Det sikrer nemlig, at ansvaret ligger der, hvor det ligger bedst.
Hvis vi på Christiansborg i stedet begynder at fastlægge stramme regler for normering og efteruddannelse vil det rykke på ansvarsfordelingen i det kommunale selvstyre.
Beslutningerne om daginstitutioner skal tages tæt på forældre og børn, og derfor skal beslutningerne træffes i kommunerne.
Hvis vi fra centralt hold detailstyrede daginstitutionerne, ville det i sidste ende gå ud over kvaliteten og fleksibiliteten, eftersom behovene er forskellige fra sted til sted.
Vi i Venstre synes i stedet, at Enhedslisten skal glæde sig over, at der for nylig er blevet gennemført regelforenkling på dagtilbudsområdet, hvor der frigøres omkring 170 mio. kr. årligt.
Det er penge, som kommunerne kan vælge at bruge f.eks. til efteruddannelse eller til at ansætte flere pædagoger.
Og det sikrer kvalitet og fleksibilitet.
Det gør Enhedslistens beslutningsforslag til gengæld ikke.
Venstre kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Line Barfod (EL), 2011-04-29:
Nu får vi rigtig mange henvendelser om, at det er flere og flere steder, man har problemerne, så hvis det bare var to steder, er jeg enig i, at man nok ikke skulle lave nogen lovgivning.
Men vi har det jo på skoleområdet, hvor der er et niveau for, hvor mange børn der højst må være klassen.
Vi har det på andre områder, altså i forhold til børnene er der jo også regler for, hvor mange børn der må være pr. kvadratmeter.
Så spørgsmålet er, om det ikke er lige så vigtigt at fastlægge, hvad der skal være af voksne til at tage sig godt af vores børn, som det er at fastlægge, hvor mange børn der må være pr. kvadratmeter.
Det glæder mig jo meget, at Socialdemokraterne deler målsætningen, og jeg er helt med på, at det så, når vi ikke kan få tal fra ministeren, kan være svært at sige, hvor meget det vil koste, og dermed er det nogle mål, som det kan være svært at sige hvornår man kan indfri.
Men jeg vil gerne høre, om Socialdemokraterne er med på den model, vi lægger op til, nemlig at vi simpelt hen nedsætter en gruppe bestående af dem, der har forstand på området – altså både de faglige organisationer, Kommunernes Landsforening, forældreorganisationer osv. – til at se på, hvordan vi rent faktisk kan agere for at nå det her mål.
De skal indsamle viden om, hvordan det ser ud, og hvordan vi så kan sætte den målsætning op, og sige, hvor lang tid det skal tage at nå det mål – på samme måde som man jo i 1990'erne satte sig et mål om at få indført pasningsgaranti, så man var sikker på, at der var plads nok til alle børn.
Derefter skulle man så have sikret normeringerne, men så kom der jo desværre en ny regering.
Men er det en arbejdsmetode, som Socialdemokraterne er med på?
Først vil jeg gerne høre, om ministeren, når hun siger, at man ikke kan udskrive en blankocheck, kunne sige noget om, hvad det er for en størrelse blankocheck, hun mener der skal udskrives.
For da jeg for en måneds tid siden spurgte ministeren til det her i spørgetiden, sagde ministeren, at den normering, der er ude i virkeligheden, er omkring tre børn pr. voksen i vuggestuerne og omkring seks børn pr. voksen i børnehaverne, altså sådan som vi foreslår i det her beslutningsforslag.
Så hvor stor er den blankocheck, ministeren mener skal udskrives, hvis det, vi foreslår, er det, som ministeren siger allerede er virkeligheden?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål vedrører, at ministeren siger, at man ikke skal bygge på enkeltsager.
Jeg er med på, at hvis det bare er en sag, der kommer frem, skal man undersøge, om det er det generelle billede, men det, vi hører flere og flere steder fra, er, at forholdene er ved at være helt uforsvarlige.
Det er mange pædagoger, der henvender sig og siger, at de ikke længere i vuggestuerne kan skifte bleen på et barn, der har behov for det, fordi de er alene på stuen; så de ville skulle efterlade de andre børn.
Er det den situation, ministeren mener er acceptabel for børn i vuggestuer?
René Christensen (DF), 2011-04-29:
Jo, men det er noget, man altid skal passe på med, for jeg kunne godt forestille mig, at når man har fået set på økonomien og snakket frem og tilbage, bliver det til en politisk handel om, hvordan den her normering så skal se ud, og det er jo ikke sikkert, at tallene vil være lige så positive som de tal, der ligger her, når der f.eks. er tale om et lovforslag
Derfor kan jeg blive nervøs for, at der sker det, jeg tit har oplevet ske på andre områder, nemlig at når vi sætter en minimumsgrænse for noget, bliver minimumsgrænsen den, der lægger niveauet, sådan at ingen ude i kommunerne gør det bedre end minimumsgrænsen.
Der frygter jeg lidt, at et forslag som det her vil lægge grænsen et andet sted end der, hvor den ligger nu, som man må sige ligger på nogle utrolig flotte tal – de børnetal, der lægges op til her, er utrolig flotte.
Når man taler normering, skal man også huske på det, som jeg oplevede i den daginstitution, hvor jeg var i praktik en enkelt dag, og det var, at der var nogle studerende og nogle, som var i jobprøvning, og der var nogle andre; det var gode folk, og børnene elskede at lege med de her unge fyre, der var under uddannelse, og syntes, det var rigtig skægt, at der var en ung mand, som spillede fodbold eller andet, men disse unge indgik jo ikke i normeringen.
Så derfor vil jeg sige, at der er mulighed for at komme på legepladsen i langt de fleste daginstitutioner i dag.
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-29:
Hr. Thomas Jensen er måske ikke klar over det, men der er faktisk en ændring i det her forslag om individuelle salg i forhold til forsøgsordningen.
Der er faktisk store forskelle, så det er måske årsagen til, at jeg som konservativ socialminister fremsætter lovforslaget, nemlig at jeg har en forventning om, at sådan som det er strikket sammen nu, kan det leve op til formålet, ved at man kan sælge nogle boliger individuelt, hvis der er et stærkt beboerønske herom, og det er også det, der ligger bag de individuelle salg af almene boliger.
Jeg vil blot lige korrigere hr. Thomas Jensen.
Det er ikke et spørgsmål om 46 boliger, det er et spørgsmål om 61 boliger, der er solgt via den gamle ordning.
Men det er lidt pudsigt, at på den ene side, når hr. Thomas Jensen taler om, at det er en fiasko, fremhæver han, hvor få boliger der er blevet solgt, og på den anden side fremhæves denne del af forslaget som den største trussel mod den almene boligsektor, så jeg kan ikke rigtig forstå hr. Thomas Jensens linje.
Thomas Jensen (S), 2011-04-29:
Den er principiel.
Socialdemokraterne vil ikke være med til at støtte salg af almene boliger i gode almene boligafdelinger.
Sådan er det.
Som tidligere konservative ministre og boligordførere har slået fast for mindre end et år siden, er det en dundrende fiasko, at der er blevet solgt 46 boliger.
Nu er der så blevet solgt 61, og det er jo stadig væk en dundrende fiasko, for det skal ses i forhold til de 560.000 almene boliger, som ministeren også nævner.
Mit spørgsmål er: Hvad er det principielle, hvad er de ideologiske forhold, der driver Det Konservative Folkeparti til dette ideologiske felttog mod den almene sektor, i form af at man simpelt hen vil presse en sådan lovgivning ned over de gode almene boligafdelinger og give mulighed for, at der kan sælges?
Det er jo knaldhamrende borgerlig politik, hvor man giver mere frihed til dem, der har råd til at købe, og mindre frihed i boligvalget til dem, der ikke har råd til at købe.
Line Barfod (EL), 2011-04-29:
Jeg er jo rigtig glad for, at ministeren har kontaktet Vordingborg Kommune, efter at jeg sendte eksemplet på en institution, hvor der bl.a. på tidspunkter er 1 voksen til at tage sig af 63 børn på legepladsen, til ministeren.
Ministeren svarede ikke på: Er det acceptabelt, at man mange steder har en situation, hvor man ikke kan skifte bleen på et barn, der har behov for det, fordi der kun er 1 voksen til at tage sig af de børn, der er på stuen?
Uanset hvor god ledelse der er, kan den leder jo ikke fremtrylle, at der pludselig er en ekstra, hvis der er skåret så hårdt, så normeringen er, at der kun er 1 voksen på stuen til de 10 eller 12 vuggestuebørn, der er.
Så mener ministeren, at det er uacceptable forhold?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-29:
I det konkrete tilfælde – i det her Vordingborgtilfælde med 1 pædagog til 47 børn – var der netop tale om enormt dårlig organisering og dårlig ledelse, og det er det, der er blevet påtalt, og det, man skal rette op på.
Og som jeg også netop fremhævede, så vil man, hvis man organiserer sig ordentligt, hvis man har en ordentlig ledelse, kunne løse nogle af de problemer, nogle af de dårlige sager, som vi ser komme frem i medierne.
For jeg må jo hæfte mig ved, at i to institutioner, hvor der er samme normeringer, kan der være så milevid forskel på, hvor meget kontakt der er mellem voksne og børn, at vi simpelt hen bliver nødt til at forholde os til, hvad det er, der foregår de steder, hvor det ikke foregår ordentligt.
Der vil jeg meget gerne give kommunerne nogle værktøjer, så de kan sørge for, at de gode tilfælde og de gode måder at gøre det på bliver spredt til andre steder, og det er jo bl.a. også baggrunden for, at jeg har nedsat en taskforce, der skal rejse rundt og fremmane de gode eksempler, som kan bruges i andre kommuner.
Julie Skovsby (S), 2011-04-29:
Tak for det.
Spørgsmålet er jo, om regeringen ikke kun interesserer sig for de gode eksempler, men også for de eksempler, der bestemt ikke er acceptable.
Hvad er status i dag?
Hvordan står det helt præcist til i de enkelte kommuner?
Har ministeren et kendskab til, hvordan situationen er?
Hvor langt er vi fra de her mål?
Er det fuldstændig uacceptabelt, eller er vi tæt på dem?
Og hvor meget koster det?
Det er jo også et spørgsmål, der er relevant.
Har ministeren nogle tal på, hvordan det ser ud i de enkelte kommuner?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-29:
Jeg har det tal, der gælder for de samlede kommuner, hvor man har opgjort det sådan, at det er antal fuldtidsbeskæftiget pædagogisk personale eksklusive ledelsen.
Jeg har netop fået tallene for 2010, som igen viser, at der er omkring tre børn pr. voksen i vuggestuerne og omkring seks børn pr. voksen i børnehaverne.
Men det er som sagt et gennemsnit, og det er selvfølgelig også på baggrund af alle de indberetninger, der er kommet fra de enkelte kommuner.
Hvorvidt det samlede tal kan deles op i enkeltkommuner, kan jeg ikke gøre mig klog på.
Det må vi høre Danmarks Statistik om.
Julie Skovsby (S), 2011-04-29:
Når man nu kun har tallet for de samlede kommuner og altså ikke kan se, at det lige præcis i den enkelte kommune er fuldstændig uacceptabelt, og at det vil vi ikke være med til, er det jo nærliggende at spørge ministeren, om ministeren og regeringen ønsker, at vi får de tal frem, og at vi får tallene for hver enkelt kommune for lige præcis de målsætninger, som Enhedslisten her foreslår at vi skal efterleve.
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-29:
Hvorvidt tallet kan brydes op i enkeltkommuner, kan jeg ikke stå her fra talerstolen og gøre mig klog på.
Det bliver vi nødt til at se på i ministeriet, for jeg ved ikke, om Danmarks Statistik kan opgøre det på enkeltkommuner, eller om det blot er et samlet tal.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-29:
Det er jo, som jeg også nævnte før, et problem skabt af EU i høj grad og af de EU-positive partier i Folketinget.
Jeg har ingen illusion om, at vi lige i dag ændrer de partiers holdninger til det.
Men da fru Yildiz Akdogan nævnte det her initiativ, En varm seng, og roste det, kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad Socialdemokratiets holdning er til, at bl.a. Kim Clemen, som er sektionsleder i kontaktstedet Kofoeds Kælder, mener, at private herberger som bl.a. En varm seng tiltrækker udlændinge til Danmark, simpelt hen fordi der bl.a. er gratis overnatningsmuligheder – bl.a. Det er fra B.T. den 2. december 2010.
Synes den socialdemokratiske ordfører ikke, at det er problematisk, at vi har tilbud i Danmark, hvor der er sociale organisationer, som jo faktisk siger til de andre sociale organisationer og private initiativer, at det, de gør, faktisk er med til at tiltrække udenlandske hjemløse til Danmark?
Er det en problemstilling, som Socialdemokratiet vil være med til at kigge på, forstået på den måde at vi finder nogle måder, hvorpå vi kan skrue ned for de tilbud, der allerede er til udenlandske hjemløse i Danmark, sådan at der ikke kommer flere?
Yildiz Akdogan (S), 2011-04-29:
Sikke mange spørgsmål.
Jeg nævnte i min ordførertale meget tydeligt, at det selvfølgelig er et problem, når folk opholder sig i Danmark på ulovlig vis.
Derfor er det også vigtigt, at man gør en indsats på det område.
Når ordføreren citerer Kim Clemen for sige, at det decideret kan være med til at tiltrække endnu flere borgere fra EU-lande til at komme og overnatte i forskellige herberger, er det netop vigtigt, at vi prøver at lave en fælles indsats på EU-niveau, så vi kan forhindre det.
Det her er ikke en situation, der kun opleves i Danmark, det ses også i andre europæiske lande.
Når det er sagt, er det også vigtigt at understrege – og det håber jeg at hr. Martin Henriksen også ud fra et rent menneskeligt perspektiv synes er i orden – at når der er minus 4-5 grader udenfor, og der står en borger og kan risikere at fryse ihjel, er det vel rimeligt at give personen lige det nødvendige sted at være og måske noget at spise.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-29:
Lad os da endelig holde fast i det menneskelige perspektiv, for vi har jo at gøre med mennesker, som trods alt er så ressourcestærke, at de er i stand til at rejse f.eks. fra Afrika eller Østeuropa til Danmark for at være hjemløse.
Så ressourcestærke er de trods alt, at de har ressourcer til at bevæge sig den vej til Danmark.
Og det er jo velkendt, at mange af de danske hjemløse, som er meget udsatte og i mange tilfælde mere udsatte end de udenlandske hjemløse, jo bliver presset af de udenlandske hjemløses tilstedeværelse i Danmark.
Jeg synes da ærlig talt, at det er lidt forunderligt, at man har den opfattelse, at vi skal gøre mere, forstår jeg næsten, i hvert fald fastholde det, vi gør for at hjælpe udenlandske hjemløse i Danmark, vel vidende, at den indsats tiltrækker flere, og vel vidende, at det har den konsekvens, at de danske hjemløse, som alt andet lige er mere udsatte, jo faktisk bliver presset på grund af det her.
Altså, hvad er Socialdemokratiets holdning til det, og vil Socialdemokratiet, set i lyset af at det jo er det, der sker, være med til at kigge på at neddrosle nogle af de tilbud, vi har i Danmark, som det jo tyder meget på tiltrækker flere hjemløse til Danmark med de konsekvenser, som det så har?
Yildiz Akdogan (S), 2011-04-29:
Der er nogle meget klare regler om herberger og også nogle klare initiativer, i forhold til hvad nødherberger skal bruges til.
Det ved hr. Martin Henriksen jo også godt som socialordfører.
Men når det er sagt, er det her altså et spørgsmål om menneskesyn: Hvis det er -5 grader udenfor, og der står en borger, og vi risikerer, at den her borger faktisk kan fryse ihjel – og der var faktisk en række meget problematiske situationer i København, hvor vi så en række af de her udenlandske hjemløse, som ikke havde et sted at bo – synes jeg, at det set ud fra et rent menneskeligt perspektiv er rimeligt, at vi giver den her person et sted at være og noget at spise.
Det må være udgangspunktet.
Det andet er, at det fra Socialdemokratiets side ikke er ønskeligt, at vi ligesom tiltrækker ulovlige borgere til Danmark, men på den anden side skal der gøres en indsats.
Og igen vil jeg gerne understrege, at der er nogle initiativer, vi kan tage her inden for grænserne, men så er der også mange andre initiativer, vi kan tage på EU-niveau, og det mener vi at vi skal prøve at arbejde mere målrettet efter.
Og jeg mener også, at socialministeren klart udtrykte, at hun i hvert fald vil kigge nærmere på det.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-29:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det er et problem, at der har været en stigning i antallet af bl.a. østeuropæiske hjemløse, som er kommet til Danmark.
Jeg mener ikke, at det i sidste ende kan være godt for dem selv, og jeg mener heller ikke, at det er til gavn for Danmark og eller til gavn for de danske hjemløse, som alt andet lige – det er i hvert fald min og Dansk Folkepartis opfattelse – desværre bliver presset af deres tilstedeværelse.
Enhedslistens forslag, som handler om, hvordan man kan give flere rettigheder til udenlandske hjemløse og hjælpe dem hjem på frivillig basis, kan jo umiddelbart lyde sympatisk, men jeg tror bare, at effekten af det vil være, at det risikerer at tiltrække flere udenlandske hjemløse og måske også tiltrække kriminelle elementer til Danmark.
Og jeg vil bare advare imod, at man tror, at det her er løsningen på de problemer, der er.
Løsningen er en anden; løsningen er noget af det, som vi har diskuteret her i dag, og som vi også har stillet spørgsmål til socialministeren om.
Løsningen er selvfølgelig også, at vi får bedre udvisningsregler, så når der f.eks. er EU-borgere i Danmark, som helt åbenlyst ikke er i stand til at forsørge sig selv, fordi de er hjemløse, skal der jo også være bedre muligheder for at sende dem hjem, og der skal også være bedre muligheder for at sende folk hjem, hvis der er en stærk mistanke om, at de tjener til dagen og vejen ved kriminalitet.
Så bedre udvisningsregler er helt klart en del af løsningen.
Jeg mener også, at grænsekontrol er en del af løsningen, og jeg mener, at vi generelt set skal kigge på de tilbud, som vi allerede har i dag – også de tilskud, vi giver til private initiativer, som forsøger at hjælpe.
Jeg kan sagtens forstå, at man skal hjælpe nogle, når det er rigtig koldt ved juletid og ved vintertid – det har vi sådan set også sagt god for fra Dansk Folkepartis side – men jeg beder bare om, at vi snart også tænker os lidt om og ser, at det rent faktisk også har den effekt, at det tiltrækker nye udenlandske hjemløse til Danmark med den konsekvens, at det går ud over de danske hjemløse.
Det skal være bemærkningerne – vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Vivi Kier (KF), 2011-04-29:
At være hjemløs er ofte lig med store og massive sociale problemer.
Derfor har vi også iværksat en lang række tilbud og strategier for at imødegå disse udfordringer.
Det er tilbud, som de hjemløse og udsatte danskere er rigtig glade for.
Det er desværre også tilbud, som udenlandske hjemløse gør massivt brug af.
De fortrænger faktisk vores egne udsatte borgere.
Jeg har en dag været rundt på nogle af alle vores tilbud her i København og har fulgt, hvad der sker, og hvad der rører sig.
Jeg er nødt til at sige, at vi kan ikke og skal ikke løse hele Europas fattigdomsproblem i Danmark.
Tanken om et transitrum synes jeg jo er rigtig spændende, og jeg har selv været ude at lufte den.
Men mine tanker om et transitrum er ikke helt de samme tanker som dem, der ligger i forslaget her fra Enhedslisten.
Mine tanker om et transitrum er, at det er et sted, hvor der er nogle, der kan tale vedkommendes sprog, hvor der er mulighed for en enkelt overnatning og så retur til det land, som man kommer fra.
Derfor kan jeg heller ikke støtte op om det forslag her.
Med hensyn til den anden del af forslaget om herberger og støtte så har ministeren givet udtryk for, at man jo gerne må huse en udenlandsk hjemløs, men man får ikke refusion for det.
Udenlandske hjemløse er et stort problem, og det er desværre også et stigende problem.
Det er et problem, som er nødt til at blive løst i samarbejde med de øvrige EU-lande.
Jeg ved, at socialministeren her gør et stort stykke arbejde, for vi vil gerne eksportere alle vores gode modeller i forhold til udsatte borgere.
Personligt presser jeg også hele tiden på over for justitsministeren og integrationsministeren, for vi skal finde en holdbar og varig løsning.
Vi har set tilbuddene her i vinter, hvor der var forskellige private tilbud, og vi har også støttet de tilbud, for selvfølgelig skal folk ikke ligge og dø ude på gaderne, og der er mig bekendt heller ikke nogen, der er døde ude på gaderne.
Men vi har også i kølvandet på de tilbud set, at der er kommet busfulde herop, og når vi har snakket med dem – jeg har været ude at snakke med nogle af dem – og når vi har set dem i TV-avisen, så siger de: Det er så godt at være udenlandsk hjemløs i Danmark, for vi kan gå ind på værestederne, og vi kan få tøj og sko osv.
Jeg ser gerne en form for transitrum, men ikke transitrum som dem, Enhedslisten foreslår.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-04-29:
Vores socialordfører kan ikke være her i dag, og derfor skal jeg gøre rede for Det Radikale Venstres holdning til det her forslag.
Vi er i Radikale Venstre meget positive over for forslaget.
Vi synes, vi gerne vil være med til at sikre, at der bliver taget bedre hånd om de udenlandske hjemløse, som der jo er blevet flere og flere af i de seneste år.
Vi er også enige med forslagsstillerne i, at det er et problem, som kræver samarbejde på tværs af landegrænserne.
Hvad angår forslagets konkrete indhold, er vi positive over for ideen om at lave forsøg med et transitrum.
Langt hen ad vejen kan vi støtte op om den beskrivelse, som fremgår af forslaget.
Jeg har noteret, at ministeren talte om, at det var en misforståelse, at herberger fik annulleret deres tilskud, hvis de modtog udenlandske hjemløse, og at det kun er sådan, at de ikke kan få tilskud til udenlandske hjemløse.
Det er så noteret; det er da i hvert fald bedre, end hvis de mister hele tilskuddet.
Men der er altså ingen tvivl om, at vi skal sikre, at ingen udenlandske borgere ligger og dør i kulden i Danmark, fordi de ikke får den hjælp, de har brug for.
Det skal de naturligvis have.
Jeg kan så være lidt mere i tvivl om, om vi skal åbne de nuværende herberger, eller om vi skal lave flere transitrum.
Hvis disse nødstedte er her ulovligt, er det jo muligt, at de ikke vil opsøge sådanne transitrum frivilligt.
Men vi vil gerne gå ind i en drøftelse af det her, og vi vil gerne være med til at løse det problem, som skal løses for de udenlandske hjemløse.
Det er folk i nød, og folk i nød skal vi hjælpe.