runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-18:
Til den første del må jeg bare sige, at det er muligt, at det er et ikkesvar, eller hvad det nu var, spørgeren sagde, elastik i metermål.
Ja, men hvad er det lige præcis for et svar, man skal give?
Vi er jo ikke i den luksusposition, at vi indtager rollen som spørgeren og siger, at vi slet ikke forholder os til, hvis der kommer 5.000-10.000 mennesker, det forholder vi os slet ikke til, det er fuldstændig ligegyldigt, det er ikke en del af noget, vi overhovedet skal tænke på.
Hvis der kommer en masse på én gang, må man da forholde sig til det.
Hvad er alternativet?
Vi prøver i det mindste at gøre noget ved det, mens andre vil lukke øjnene for det.
Vi er nødt til at gøre noget ved det.
Jeg går ud fra, at man vil tage alle de midler i brug her for at have den plads, der er nødvendig, til det antal asylansøgere og flygtninge.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Tak for det.
Jeg kender jo Konservative Folkeparti som et lov og orden-parti, i øvrigt et parti, der med sit eget slogan sætter mennesker først.
Så er spørgsmålet selvfølgelig, om det nu også er alle mennesker.
Men i forhold til lov og orden vil jeg spørge ordføreren, om der er noget i lovforslaget, som forhindrer, at sagsbehandling og beslutningskompetence kan uddelegeres til private.
Det kan jeg nemlig ikke finde.
Og finder ordføreren, at det er rimeligt, at der i også personfølsomme sager, som der her er tale om, kan uddelegeres til private aktører?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-18:
Tak for de mange spørgsmål.
Altså, først vil jeg starte med at sige tak for, at spørgeren konstaterer, at Konservative er et lov og orden-parti.
Det ser vi også os selv som.
Og lov og orden handler også om, at der skal kunne herske lov og orden og ikke kaos og anarki, som der gjorde nogle dage i september i vores land.
Lov og orden handler også om, at vi kerer os om, at der er styr på tingene.
Og for os handler det også om, at vi kerer os om vores fædreland og vores land og vores lands sammenhængskraft, og hvad vi kan håndtere, og at der ikke bare skal være fuldstædig lovløse tilstande, som vi ikke bryder os om, og som vi mener vi så i begyndelsen.
Hvad angår private aktører, ser jeg det sådan – hvis jeg forstår spørgsmålet rigtigt – at hvis man beder private om at hjælpe sig, er det stadig væk under udlændingemyndighedernes ansvar og ledelse, og det er sådan set det helt afgørende for os.
Det er jo først i den absolut yderste situation, at det kan være nødvendigt at inddrage private.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Jeg vil godt tage fat i det, ordføreren svarede om anarki.
Mener ordføreren, at regeringen greb det forkert an, da der ifølge ordføreren fandt anarki sted i Danmark, og burde regeringen på daværende tidspunkt have benyttet sig af de muligheder, som regeringen har inden for det gældende regelsæt, nemlig at frihedsberøve alle de asylansøgere eller flygtninge, der kom hertil i de døgn, det var muligt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-18:
Jeg kender jo ikke alle overvejelserne, regeringen har haft omkring det her.
Der er nok kommet et antal, hvor man har sagt, at det er fuldstændig umuligt at tackle.
Det er jo ikke nogen hemmelighed – det skal da heller ikke være en hemmelighed her i salen – at jeg og mit parti har været ude at kritisere det, der skete.
Vi har jo i lang tid sagt, at vi sådan set ønsker en effektiv og midlertidig grænsekontrol og i hvert fald en registrering.
Vi har et ønske om, at vi ved bare lidt om, hvem det er, der kommer her til vores land.
Jeg siger ikke, at nogen af løsningerne er nemme.
Det her er jo ikke nemt.
Man vi er jo nødt til at handle, og vi bliver nødt til at forholde os til det.
Og vores udgangspunkt har været, at vi altså har ment, at man burde have indført det.
Det har vi ikke, og nu synes jeg at vi her får nogle muligheder, hvis der kommer mange mennesker en gang til.
Lotte Rod (RV), 2015-11-18:
Så hvis vi oplever den samme situation en gang til, altså at der kommer det samme antal mennesker til Lolland, og at de kommer gående på vores motorveje, mener De Konservative så ikke, at man skal frihedsberøve dem?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-18:
Jeg forstår ikke, at man udleder det af det, jeg svarede.
Jeg har det sådan, at hvis der kommer mange mennesker på en gang, nytter det jo ikke noget, at den tilgang, myndighederne har, er, at vi hellere må lade dem gå, for vi kan ikke håndtere den menneskemængde, der kommer.
Det Konservative Folkeparti har faktisk den holdning, at vi skal have bare en lille smule styr på, hvem det er, der kommer til vores land, og der må man gå ind og sige, at der burde man lave en registrering, og hvis folk ikke vil registreres, tilbageholder man dem.
Der kan også komme så mange, at det tager mere end 3 gange 24 timer.
Hvad er Alternativet? kunne jeg spørge.
Det er bare at lade stå til, og vi vil ikke lade stå til.
Lotte Rod (RV), 2015-11-18:
Den konservative ordfører svarer én ting til fru Sofie Carsten Nielsen, men en anden ting til mig.
De Konservative må kunne sige klokkeklart ja eller nej.
Burde regeringen have frihedsberøvet de mennesker, der kom til Danmark, dengang vi så de mange mennesker på vores motorveje, eller er man enig i regeringen i, at man ikke skulle frihedsberøve dem?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-18:
Med de hjemler, der er i dag, havde det jo krævet, at man inden for 3 gange 24 timer kunne have registreret alle de mennesker, og det var jo ikke realistisk at kunne.
Vi har sagt hele tiden, at vi mener, at man på baggrund af det, vi ser, burde have en midlertidig effektiv grænsekontrol.
Så kan man tage mange diskussioner om, hvad det så får af betydning, og det er fair nok, for der kan vi have nogle forskellige politiske tilgange til det, men hvis regeringen havde gjort det på det tidspunkt, føler jeg mig helt overbevist om, at man ikke havde haft en chance for at håndtere det på 3 gange 24 timer.
Og der spørger jeg: Hvad er alternativet?
Jeg savner et alternativ fra dem, der er så kritiske i dag.
Jeg savner, at de fortæller os, hvad man så skal gøre andet end at lade stå til.
Morten Østergaard (RV), 2015-11-18:
Jeg synes, at der er en ting, der mangler i diskussionen, og det er, at de 3 gange 24 timer, som i dag er hjemlet, jo er betinget af, at det er med henblik på at sikre de pågældende personers udrejse.
Det, der nu indføres en udvidet hjemmel til, er, at udlændinge, der ansøger om opholdstilladelse, kan frihedsberøves.
Vi må forstå Det Konservative Folkeparti sådan, at det er den situation, der var i starten af september, man sigter til, og at det er der, at de her ting ville skulle træde i kraft i fremtiden.
Der er vist omtrent 50.000 mennesker, der er rejst igennem Danmark siden da.
Jeg skal bare forstå: Er det Det Konservative Folkepartis opfattelse, at de mennesker skulle være frihedsberøvet frem for at være rejst igennem Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-11-18:
Med hensyn til folk, der kommer her til landet, og hvis der kommer 5.000, 10.000, 20.000 i morgen – kig på Sverige, kig på Tyskland – så spørger jeg: Hvad er det så, vi skal?
Skal vi bare lukke øjnene og sige, at det er vi ligeglade med, at det registrerer vi ikke, at det forholder vi os slet ikke til?
Det mener jeg er dybt uansvarligt.
Derfor har jeg det sådan, at man da er nødt til at kunne have en registrering af folk, der kommer hertil.
Morten Østergaard (RV), 2015-11-18:
Jeg forstår det som en bekræftelse af, at det er situationen i starten af september, man sigter til, og at hvis man dér havde haft de hjemler, der nu bliver taget i brug, skulle de have været anvendt.
Det, der jo hjemles her, er, at folk, der søger om asyl, kan frihedsberøves med henblik på at fastslå deres identitet.
Derfor spørger jeg bare: Hvad er sigtet?
Er sigtet, at de vel 50.000 mennesker, der er rejst igennem Danmark siden den weekend, hvor det hele for alvor begyndte, der i starten af september, skulle have været frihedsberøvet frem for at rejse igennem Danmark?
Det er jo et simpelt spørgsmål til hr. Søren Pape Poulsen.
Havde man haft de hjemler i september, skulle man så have brugt dem til at forhindre 50.000 mennesker i at rejse igennem Danmark?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-18:
Det var ikke et svar, vil jeg sige til hr. Dan Jørgensen, og det tror jeg da at alle der hørte efter lagde mærke til.
Jeg spurgte: Hvor længe kan udlændinge, som frihedsberøves af de danske myndigheder, maksimalt sidde frihedsberøvet uden at komme for en dommer, hvis det her lovforslag vedtages?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-18:
Det er dejligt, at hr. Dan Jørgensen kan give os en chance for at få læst lovforslaget op, for vi har jo stort set ikke haft lejlighed til at læse det og få det i høring eller spørge nogen som helst.
Ordførerens partifælle har tidligere udtalt, at private vagtværn aldrig må erstatte politiet, når det drejer sig om myndighedsudøvelse.
Så skal jeg bare spørge: Er det så rigtigt forstået, at private aktører med forslagene i det her lovforslag vil have mulighed for at varetage myndighedsudøvelse, der indebærer magtanvendelse?
Dan Jørgensen (S), 2015-11-18:
Nu indleder fru Johanne Schmidt-Nielsen med at sammenligne det her med hendes egen og undertegnedes ret, hvilket er lidt misvisende, for her drejer det sig jo om helt andre mennesker i en helt anden situation.
Det drejer sig om en situation, som i givet fald vil være helt ekstraordinær, hvor man i Danmark simpelt hen ikke vil have kapaciteten til at kunne garantere, at de mennesker kunne komme for en dommer inden for de 3 dage.
Derfor vil myndighederne få mulighed for at suspendere de regler og i stedet sige, at det skal være så hurtigt som muligt.
Det vil i praksis formentlig sige omkring 14 dage, hvis ikke man kan fastsætte det mere konkret før det, men så hurtigt som muligt.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-18:
Nu kører ministeren igen frem med den her forestilling, hvor han får det til at lyde, som om vi ingenting gjorde, mens vi sad i regering, og nu så efterfølgende bebrejder den nuværende regering.
Men netop når det handler om Togfonden DK, så lavede vi jo en plan, endda en plan, der havde bred opbakning i Folketinget, også fra Dansk Folkeparti – det var et meget bredt forlig.
Man syntes, at der nu skulle ske noget på jernbaneområdet, at vi nu skulle være, om man så må sige, synkrone med den tid, vi lever i, fordi vi havde nogle tog, der på mange måder mindede om noget fra 1970'erne eller noget i den stil.
Nu skulle der ske noget.
Og når regeringen ikke vil melde ud om, hvornår de tager fat om det her, må det da alt andet lige betyde, at vi kommer til at vente endnu længere på elektriske tog.
Så kan ministeren ikke bare løfte sløret en lille smule her?
Altså, bliver det i år, eller bliver det først i 2016, 2017 eller 2018, at regeringen kommer med en plan på det her område?
For vi har lagt det hele klart.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Det er jo fint, at man har en plan, men den skal helst også medføre nogle handlinger, og handlinger kræver penge.
Derfor vil jeg bare sige, at det nylige kasseeftersyn af de offentlige finanser, som regeringen præsenterede i forbindelse med fremlæggelsen af finanslovforslaget, viser, at Togfonden DK baseret på et foreløbigt skøn er underfinansieret med 9 mia. kr.
Det blev offentliggjort i august, og regeringen vil i forlængelse heraf foretage et serviceeftersyn af Togfonden DK, jævnfør regeringsgrundlaget.
Der er ikke fastlagt en endelig tidsplan herfor, men den kommer selvfølgelig.
Men foreløbig er det jo underfinansieret, og det er det første problem, vi må tage os af.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-18:
Men jeg forstår, at det er sådan, at regeringen i hvert fald giver udtryk for, at de er enige med os i den del, der handler om at elektrificere jernbanenettet.
Nu har vi så begået et brev, som vi har sendt til bl.a. transportministeren, hvor vi opfordrer til, at vi sætter os sammen og gennemgår tingene.
Det er en måned siden, vi sendte det brev.
Ville det ikke være helt almindelig pli, at man fra regeringens side så svarede på det brev og indkaldte til et møde, hvor vi kunne kigge på, hvad vi har af muligheder, hvis det er rigtigt, hvad regeringen siger, altså at der ikke er penge nok?
Så kunne vi gå i gang med det, der rent faktisk er penge til.
Eller handler det her i virkeligheden om, at regeringen slet ikke har nogen ambitioner i forhold til jernbanedriften?
For ellers kunne man jo bare invitere os ind og gå i gang med det, der kunne lade sig gøre.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Jamen nu er det sådan, at jeg har forsøgt at sige, at vi jo ikke er en del af det forlig, og derfor behøver vi heller ikke at stå på mål for det.
Jeg har den grundlæggende holdning, og det har regeringen også, at vi altid respekterer, når et flertal i Folketinget mener noget.
Men som sagerne ligger lige nu, er der altså et forlig, vi ikke står på mål for, og det er et forlig, vi ikke føler os bundet af, og derfor vil vi have lov til at gøre det i vores tempo.
Men vi respekterer altid, hvad et flertal i Folketinget måtte mene.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-18:
Hvilke konkrete initiativer vil ministeren her og nu igangsætte for at forhindre, at au pairs indgår i fordelingsnøglen, der fastlægger, hvor mange flygtninge kommunerne skal modtage i 2016?
Hvilke konkrete initiativer vil ministeren her og nu igangsætte for at forhindre, at au pairer og andre indgår i fordelingsnøglen, der fastlægger, hvor mange flygtninge kommunerne skal modtage i 2016?
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Jeg vil gerne sige tak for spørgsmålet.
Grundlæggende er det jo sådan, at det er op til kommunerne selv indbyrdes at aftale fordelingen af nytilkomne flygtninge.
I så fald anvendes der en beregningsmodel, som tager højde for den andel af udlændinge, den enkelte kommune har i forvejen.
Det er her vigtigt at være klar over, at formålet med den model jo er, at den skal sikre en bedre geografisk fordeling af nyankomne flygtninge, også for at modvirke, at vi kommer til at opleve ghettoisering.
Fordelingen skal også sikre en jævn fordeling af den samlede integrationsopgave mellem kommunerne.
Det tror jeg egentlig vi er enige om; så langt, så godt.
Modellen indebærer, at de kommuner, der i dag har en lav andel udlændinge, skal modtage relativt flere flygtninge end de kommuner, der har mange udlændinge.
Beregningsmodellen har været anvendt, siden integrationsloven blev vedtaget i 1998, og har jo således været anvendt på præcis den her måde under skiftende regeringer.
Beregningen laves, ud fra hvor stor en andel udenlandske statsborgere, der bor i hver enkelt kommune, og her er det jo så rigtigt, at både au pairer og studerende indgår.
Der har ikke tidligere været meget diskussion om selve fordelingsmetoden og -modellen, men nu, hvor der kommer rigtig mange flygtninge ud i kommunerne, er der selvfølgelig meget mere fokus på det her regnestykke.
Selve princippet for fordelingen af de flygtninge, der kommer, har jeg tidligere vendt med Kommunernes Landsforening, som grundlæggende ikke synes, at der er behov for at ændre rammerne.
Men det udelukker selvfølgelig ikke, at der kan være hjørner af beregningen, som vi skal se på, og jeg kan ærlig talt godt forstå, at det skurrer lidt i ørerne, at udenlandske au pairer indgår i beregningen.
Derfor er jeg også parat til at få det analyseret lidt nærmere.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-18:
Mange tak for svaret.
Jeg bor selv i Albertslund og er valgt på Vestegnen og kan godt se konsekvenserne, hvis man ikke havde sådan en fordelingsmodel.
Så den er jeg også stor tilhænger af.
Men nu fik jeg lige nogle tal i dag, som om to kommuner, der er cirka lige store, Gentofte og Næstved, fortæller, at Gentofte i 2016 med den nuværende beregningsmetode får 117 flygtninge og Næstved får 242.
Det har også konsekvenser for udligningssystemet, men hvis man nu bare forholder sig til, hvordan flygtningene bliver fordelt, vil det jo allerede til næste år, fra 2016, synes jeg, skævvride, hvilke kommuner der må påtage sig integrationsopgaven.
Derfor mener jeg, at der måske kunne være behov for, at vi nu, inden jul, fik ændret de kriterier, der ligger til grund for den beregningsmodel.
Derfor er jeg interesseret i at vide, om ministeren kunne være interesseret i at tage et konkret initiativ, som vil ændre fordelingen af flygtninge allerede for 2016.
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Nu er der jo sådan set meldt en ramme ud allerede.
Men som jeg sagde, er det en fordelingsmetode, der har været gældende siden 1998, og man må sige, at i den tid er det gået lidt op og ned med, hvor mange flygtninge vi har fået til Danmark.
Men vi må anerkende, at det er meget, meget lang tid siden, vi har set så mange flygtninge, og derfor er det også klart, at der kommer mere fokus på den her model, om end den har været gældende under skiftende regeringer.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-18:
Jeg står her heller ikke for at kritisere, hvad ministeren foretog sig i går, men jeg interesserer mig for, hvad ministeren vil foretage sig i morgen.
I dag er vi jo indkaldt til et ekstraordinært møde i Folketinget for at hastebehandle en række lovforslag, som har min og Socialdemokratiets opbakning.
Og når det er muligt at hastebehandle så omfattende og kompleks lovgivning, som vi skal gøre i den her uge, ville det så ikke også være muligt at hastebehandle en omlægning af en trods alt forholdsvis simpel fordelingsnøgle, netop fordi det vil få konsekvenser for de berørte kommuner, ikke kun i 2016, men i mange år frem i tiden, hvor flygtningene bliver placeret?
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Som jeg sagde, har der faktisk været drøftelser med Kommunernes Landsforening om netop selve fordelingsmetoden, og det har ikke givet anledning til, at man umiddelbart har ønsket, at det skulle ændres.
Men omvendt synes jeg da, at det altid er fornuftigt at prøve at kigge på, om det er den helt rigtige metode, vi bruger, og om der er elementer, der måske skulle ændres, og derfor er jeg klar til at analysere på det.
Så er jeg faktisk også utrolig glad for, at der bliver sagt, at når ordføreren står her i dag, er det ikke for at kritisere, og i hvert fald heller ikke for at kritisere, hvad der sker fremadrettet, men at vi tager det her som en mulighed for at få kigget tingene igennem.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-18:
Den mulighed vil vi forfølge.
Inger Støjberg (V), 2015-11-18:
Tak for det tilsagn fra Socialdemokratiet.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Jeg kan sådan set mærke, at der begynder at udspille sig det samme, som der af og til gør, når. hr. Rasmus Prehn stiller mig spørgsmål: Hr. Rasmus Prehn fortæller om en masse ting, han godt kunne have tænkt sig at den tidligere regering skulle have gjort.
Det blev så aldrig til noget, og nu hvor der er sket et skifte, tænker man, at det nok er en god idé at give den nye regering, der siddet i 5 måneder, hele skylden for det.
Og så kan man jo håbe på, at dem, der sidder derude, tror på det – og det er faktisk lykkedes lidt i pressen; jeg må rose hr. Rasmus Prehn for, at man har fået nogle journalister til at tro på, at det hele har ændret sig på 4-5 måneder.
Men om et lille stykke tid, når man får kigget rigtigt efter, vil man vide, at sådan hænger det ikke sammen.
Og vi skal nok komme med den plan, når vi er klar.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-18:
Det er rigtigt, at jeg også har stillet et skriftligt spørgsmål, for jeg synes jo, at når man i sit regeringsgrundlag annoncerer, at man vil lave et serviceeftersyn, og når man i sit regeringsgrundlag og i hele sin tilgang til transportpolitik sender et signal om, at det med Togfonden DK virkelig ikke duer, at det er helt galt, så skylder man også både de forligspartier, der har indgået den her aftale, men jo i allerhøjeste grad også de tusindvis af togpassagerer, der ser frem til at få en bedre service på jernbanen, et svar på, hvornår man så går i gang med de her ting.
Nu havde vi jo lige før et spørgsmål om det med at skifte til ellokomotiver, fordi vi ved, at partiklerne i diesellokomotiver er sundhedsskadelige, at de kan give lungekræft, blærekræft og andet, og ministeren gav i sit svar dér udtryk for, at han så sandelig også mente, at det var en rigtig god idé, at man fik skiftet til elektriske tog.
Der er det, jeg ikke kan forstå, at der, når der nu bliver spurgt for anden eller tredje gang, så ikke snart kommer en dato for, hvornår man vil gå videre med det her, så vi ved, hvornår vi kan komme videre med den elektrificering af jernbanenettet, som vi har skreget på i mange år.
Som jeg husker det, startede man første gang med at tale om elektrificering af jernbanen i 1979.
Da var jeg 6 år gammel – det er nogen tid siden, og vi burde jo for længst have elektrificeret det danske jernbanenet.
Skulle regeringen ikke til at være lidt mere ambitiøs på det her område?
Vi har fremsat et forslag, vi har lavet et forlig, vi har skrevet et brev, hvor vi siger: Hvis I ikke er enige i det, må vi jo mødes og tale om det.
Vi er meget gerne med til at finde løsninger, for elektrificeringen af det danske jernbanenet kan kun gå for langsomt.
Jesper Petersen (S), 2015-11-18:
Altså, jeg synes på en eller anden måde, det er en form for udenomssvar, for det, vi diskuterer, er jo ikke et spørgsmål om Vejle Ådal.
Det mener jeg bare ikke at der er.
Altså, her er der en specifik interesse for det sønderjyske område i, at hvis der kommer sådan en ny motorvej, så bliver der også en tilkobling til E45.
Og det er egentlig bare det, jeg har efterlyst ministerens tilkendegivelse af at han også er interesseret i, og at det bare er en fejl eller forglemmelse, at man ikke har ført den undersøgelse helt derned.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Altså, jeg har tilkendegivet, jeg ved ikke hvor mange gange, at jeg går meget op i at få lavet det her projekt.
Nu prøver vi så at kigge på, hvordan man måske kunne få startet det.
Om det så ender med at blive den ene eller anden model, kommer jo til at bero på en forhandling.
Hvis jeg lige skulle være en smule polemisk, vil jeg bare sige til ordføreren, at nu har ordførerens eget parti jo siddet næsten 3½ år i regering, før jeg kom til og nu har siddet der i 4-5 måneder.
Og der er det nok lidt ærgerligt, at man ikke har brugt flere kræfter på vejene, hvis man går så meget op i dem.
Derimod brugte man jo næsten alle pengene på kollektiv trafik og Togfonden DK.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-18:
Mener ministeren, at det i forhold til klima, miljø og drift er fornuftigt at droppe de planlagte indkøb af nye ellokomotiver, som skulle trække DSB's dobbeltdækkervogne på Sjælland?
Mange tak.
Jeg læser det højt: Mener ministeren, at det i forhold til klima, miljø og drift er fornuftigt at droppe de planlagte indkøb af nye ellokomotiver, som skulle trække DSB's dobbeltdækkervogne på Sjælland?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil starte med at sige, at forslaget om at fjerne reservationen til nye ellokomotiver er en del af regeringens forslag til finanslov.
Der forhandles fortsat om finansloven, men jeg vil gerne redegøre for overvejelserne bag forslaget.
Jeg vil gerne minde om, at de sjællandske regionale strækninger jo ikke er elektrificeret endnu, og indtil det sker, er der fortsat brug for ME-lokomotiverne.
Set i lyset af IC4-skandalen er vi nødt til at være helt sikre på, at vi nu får købt de rigtige tog.
DSB arbejder derfor på en samlet materielplan, der skal munde ud i en overordnet plan for fremtidens indkøb af tog.
Derfor er det vigtigt for mig, at arbejdet med togindkøb sker samlet og ikke med sideløbende indkøbsprocesser.
Nu er det sådan, at spørgerens parti jo har indgået en aftale med DSB, der skaber råderum til finansiering af nyt elmateriel i aftaleperioden, så hvis DSB's samlede materielplan viser, at det vil være en god idé at investere i nye ellokomotiver, har DSB mulighed for at gøre det.
Det kræver blot, at den eksterne kvalitetssikring kan godkende beslutningsgrundlaget, og at der kan opnås politisk tilslutning til beslutningen.