runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Jeg vil sige til hr. Jørn Dohrmann, at vi selvfølgelig forholder os til ministeriets tal.
Det synes jeg er den mest ærlige måde at arbejde på.
Det ville ministeriet også selv have gjort.
Hvis hr. Jørn Dohrmann synes, at det, vi gør, er useriøst, kan han direkte sige til Miljøministeriet, at de opgiver forkerte tal.
Så vil jeg til spørgsmålet om, hvordan man kan tjene penge på natur, sige, at det kan man faktisk.
Man kan f.eks. have rekreative arealer, man kan have turisme, og vi ved, at boligpriserne stiger, når man naturgenopretter.
Man kan have høslæt, hvor man kan have dyr til at gå.
Man kan i øvrigt også have jagt.
Der er faktisk ganske mange ting at lave på de her arealer.
Så kunne man jo bruge landbrugsstøtten lidt mere fornuftigt i stedet for at bruge den på at betale nogle landmænd for at sprede gylle, som løber ud i vores åer, søer og vandløb, som vi bagefter skal rense op.
Det er derfor, at vi siger, at vi skal have en naturplan til at passe på naturen, og at vi skal have en udvikling af landbruget med to spor: et økologisk landbrug og et højteknologisk landbrug.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Sådan som jeg forstår fru Ida Aukens svar, så ønsker man ikke at fortælle, hvad man selv har sat som pris for en hektar jord - om det er 140.000 kr. eller om det er 250.000 kr. - fordi man ikke kender svaret, går jeg ud fra.
Det andet er, at vi jo heller ikke må bygge boliger ude i landområderne, som fru Ida Auken nævnte kunne være noget som kunne være med til at højne værdien.
Det, der står i forslaget her, er, at plejen af naturen ikke nødvendigvis kun er en udgift.
Jeg siger bare, at hvis man regner med en omkostning på 140.000 kr. pr. hektar - det er det beløb, som fru Ida Auken selv regner med - svarer det til en udgift på 9.000 kr.
Jeg spørger så fru Ida Auken om, hvordan den enkelte lodsejer får 9.000 kr. ind, så han kan betale den udgift.
Det kan hverken jagt eller nogen af de andre ting betale.
Hvordan ser det regnestykke ud?
Kan vi ikke få en kort forklaring på det?
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Det vil jeg meget gerne svare på, for det er simpelt hen ganske enkelt.
Vi kan ikke bare selv finde på tal.
Det ved jeg godt at Dansk Folkeparti gør, når det passer dem.
Så finder de på nogle tal, der passer i deres kram.
Det gør vi ikke.
Vi lytter efter det, ministeriet siger, og vi har lavet seriøse beregninger af ministeriets tal.
Til det her om, hvordan man kan tjene penge på naturarealer - hvis hr. Jørn Dohrmann vil høre efter, når jeg taler til ham; det gælder vel begge veje - vil jeg sige, at det kan man, ved at man får støtte til at pleje naturen.
Når man får en plejepligt, så får man sine penge til at pleje naturen og ikke til at hælde gylle ud over den.
Derudover kan man have jagt, man kan have rekreative arealer, man kan have høslæt, og man kan have kvæg, der græsser der, som man kan tjene penge på.
Jeg synes sådan set, at jeg svarede ganske klart og tydeligt på hr. Jørn Dohrmanns spørgsmål.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-10:
Jeg er naturligvis enig med hr. Bendt Bendtsen i, at landbrugsstøtten kan bruges bedre.
Jeg synes ikke, at vi i dag behøver at tage den store diskussion om, hvordan vi henter midlerne til de forskellige ting.
Jeg vil dog lige fremhæve begrebet miljømilliard.
Det er faktisk et udtryk for en konservativ indsats igennem de to sidste valgkampe, hvor miljømilliarden er opfundet, og vi kan se, at den første miljømilliard er ude at arbejde, er ude at lave forbedringer i naturen, konkrete forbedringer til glæde for borgerne og til glæde for naturen.
Vi har også i forbindelse med seneste valgkamp fået videreført den her miljømilliard og dermed også et finansieringsgrundlag for at lave endnu flere forbedringer både for borgerne og for naturen.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-10:
Jeg er glad for, at formanden ikke afviser, at det kan være hans fejl.
Jeg vil bare i al stilfærdighed gøre hr. Morten Messerschmidt opmærksom på, at begrebet grøn revolution sådan set stammer fra Venstres formand, statsministeren, men det kan være, at det ikke helt harmonerer med hr. Morten Messerschmidts form for humor.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Jeg vil sige, at ethvert ord og enhver vending jo skal ses i en kontekst, og jeg er meget mere tryg ved, at statsministeren bruger ordet revolution, end at folk med det ideologiske ophav, som fru Anne Grete Holmsgaard har, gør det.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Jeg kan jo i hvert fald sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at jeg er en minister, der bevæger sig rigtig meget rundt i landet, og i den forbindelse kan jeg jo så også se de mange forskellige anlæg, der faktisk er under overvejelse.
Så det er ikke, fordi der ikke er anlæg under overvejelse; der er mange forskellige anlæg, som man arbejder med og får finansieret til også at blive til virkelighed.
Så det er ikke, fordi der ikke sker noget.
Så vil jeg sådan set
bare sige, at den tur, som jeg nu har taget, hvor vi bl.a. også har diskuteret vindenergi med en lang række borgmestre, jo så også har betydet, at kommunerne nu virkelig har påtaget sig at planlægge for vindenergi.
De tal, som Kommunernes Landsforening har sendt til mig, for, hvordan og hvorledes det ser ud i forhold til de kommuneplaner, der nu er under udarbejdelse, siger jo, at man er i gang med at planlægge for 900 MW.
Jeg mener ikke, at man ikke skal lære af de erfaringer, vi har på vindområdet, men jeg mener, at man måske i højere grad skal have tillid til, at kommunerne og landmændene lokalt godt kan gå ad den vej, som jeg jo bestemt også støtter, nemlig at der skal være flere biogasanlæg.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-10:
Jeg tror, det vigtigste, man kan lære af processen med at finde pladser til vindmøller, er, at man skal være meget hurtigere ude og man skal være meget mere klar i sine signaler over for kommunerne og sige: Det her ønsker vi; vi ønsker simpelt hen, at der skal findes plads til minimum de her 40 nye anlæg.
Så, er ministeren ikke enig med mig i, at det er noget af det, man kan lære af hele forløbet med at finde pladser til vindmøller, nemlig at man skal være hurtigt ude, at man skal være meget tydelig i sine signaler om, at det her ønsker man, og at man derfor forventer, at kommunerne kommer meget hurtigt i gang med det her?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Jeg er helt enig med fru Anne Grete Holmsgaard i, at det er helt afgørende at have en konstruktiv dialog med landets kommuner om, hvordan og hvorledes man planlægger for en vedvarende energiforsyning, og der er vindenergi jo et oplagt eksempel.
Det var derfor, jeg også sagde, at jeg i den kommende landsplanredegørelse har påtænkt, at vi også ser på biogasanlæg og ser på større landbrug under et, sådan at vi sammentænker det på en helt anden måde, end vi har gjort tidligere, ud fra at vi har en interesse i at få placeret biogasanlæg sammen med nogle af de store landbrug, der måtte blive udviklet i løbet af de kommende 5-10 år.
Så giver det nemlig i højere grad rigtig god mening, i forhold til hvad det har gjort tidligere.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-10:
Det synes jeg ærlig talt var et fattigt svar: Det skal indgå i en større planlægning.
Hvis der skal 40 store biogasanlæg op inden 2020, altså inden for de næste 10 år, er det med at komme i gang med det.
Hvis man nu bare kunne få fundet de første fem pladser, hvad er det så, der forhindrer, at man sideløbende med det kunne lave en planlægning, der supplerer det?
Intet - der er simpelt hen intet, der forhindrer det.
Det her er at pakke det ind i stedet for at komme ud over stepperne.
Det synes jeg virkelig er bittert, og jeg bliver bekymret, når miljøministeren siger, at han jo også har været ude at tale med kommunerne om vind, for det er jo et eksempel på, at det er gået rigtig langsomt.
Så det helt enkle spørgsmål er: Hvornår har vi efter ministerens ønske de første fem pladser - bare fem - til nye biogasanlæg?
Hvor hurtigt har vi dem?
Er det i 2009, i 2010, i 2011 eller hvornår?
Marion Pedersen (V), 2009-03-10:
Da Venstres ordfører ikke kan være til stede på det her sene tidspunkt, har jeg lovet at læse hendes ordførertale op.
Dette lovforslag udvider forretningsmulighederne for ATP PensionsService A/S på to fronter.
For det første giver lovforslaget mulighed for, at ATP PensionsService kan sælge deres ydelser til arbejdsmarkedspensionsselskaber i EU- og EØS-lande.
ATP PensionsService vil fortsat ikke have ret til at sælge formuepleje.
For det andet åbner lovforslaget op for, at ATP PensionsService også kan sælge deres ydelser til administrationsfællesskaber og lignende i Danmark.
Dette bliver stadig mere relevant, efterhånden som de små pensionskasser finder sammen i administrationsfællesskaber for at spare på udgifterne.
ATP PensionsService fungerer som en selvstændig virksomhed.
Det betyder, at skulle ATP PensionsService få underskud, vil det ikke gå ud over danskernes pensioner.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Som det er i dag, kan ATP levere administrative ydelser til pensionskasser og livsforsikringsselskaber, der er omfattet af lov om finansiel virksomhed.
Med lovforslaget kan ATP etablere en helejet dattervirksomhed, der kan sælge administrative ydelser til arbejdsmarkedspensionsordninger, som er etableret og drives inden for EU/EØS-området.
Samtidig gives der mulighed for ATP PensionsService til at levere ydelser til sammenslutninger, administrationsfællesskaber og administrationsvirksomheder for arbejdsmarkedspensionsordninger.
Dansk Folkeparti finder det fornuftigt at give ATP mulighed for at udnytte og tilbyde den viden og ekspertise, der er blevet opbygget i ATP, til at løse opgaver for andre.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Og således er ikke bare jeg, men også Folketinget blevet klogere.
Eigil Andersen (SF), 2009-03-10:
Arbejdsmarkedets Tillægspension, ATP, er gode til at administrere, og de er samtidig billige.
Det betyder jo simpelt hen, at det er til fælles gavn, fordi overskuddet ved at påtage sig de opgaver vil medvirke til flere penge i kassen til udbetaling til ATP's pensionister.
Jeg tror ikke, at det bliver nogen kæmpe beløb, men dog en smule, og alt i alt støtter SF forslaget.
Det Radikale Venstres ordfører, hr. Morten Østergaard, kan desværre ikke være til stede, men jeg skal hilse fra ham og sige, at også De Radikale støtter forslaget.
Knud Kristensen (KF), 2009-03-10:
Lovforslaget her er om en udvidelse af ATP's aktiviteter med netop administrative ydelser, for at man kan udvide sit arbejdsfelt i hele EUog EØS-området.
Det Konservative Folkeparti synes, det er et meget godt forslag.
Forslaget begrænser sig dog til, at det ikke er et spørgsmål om, at man skal rådgive om investeringer, men er alene et forslag om administrative ydelser.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
Jeg havde jo sådan set tænkt mig, at jeg ville benytte lejligheden til at holde en brandtale mod EU og mod en række andre ting, men da jeg blev truet med, at der så ville blive stillet spørgsmål til mig, vil jeg henholde mig til, at jeg ikke er ordfører på området, og at jeg på vegne af fru Line Barfod, som er ordfører på området, skal meddele, at vi kan stemme for lovforslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-10:
Jeg vil gerne takke for tilslutningen til lovforslaget, og skulle der være uafklarede spørgsmål, vil vi afklare dem under udvalgsbehandlingen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-10:
Så står vi her igen for at debattere et af Dansk Folkepartis yndlingsemner: forbehold over for EU-samarbejdet.
Det kan jo næppe være gået Dansk Folkepartis næse forbi, at det af regeringsgrundlaget fra 2007 fremgår, at det er regeringens mål at få afskaffet de danske undtagelser ved en folkeafstemning i denne valgperiode, og det betyder selvfølgelig også, at hverken Venstre eller jeg selv ønsker, at vi indfører flere undtagelser i samarbejdet.
Jeg er af den klare opfattelse, at de undtagelser, Danmark fik indføjet i Maastrichttraktaten i 1993, i dag klart skader Danmarks interesser, og jeg mener derfor ikke, at det vil være fordelagtigt, at vi distancerer os yderligere fra samarbejdet.
Derimod mener jeg, at hvis der er noget i EU-reglerne, der ikke er i Danmarks interesse, så skal det løses gennem politiske aftaler og præciseringer på EU-plan.
Det er en langt bedre løsning end noget, der måske bliver opfattet som en fornærmet tilgang til samarbejdet, hvor vi vender ryggen til og erklærer, at vi ikke ønsker at være med.
Det mener jeg absolut ikke er den måde, man skal skabe fundamentet for et givtigt og udbytterigt samarbejde på.
Hr. Morten Messerschmidt burde vide, at ingen EU-lovgivning kan støtte ret på unionsborgerskab alene, det skal altid være andre artikler i traktaterne, der ligger til grund for lovgivning og domme.
Så hvis hr. Morten Messerschmidt vil gøre sig den ulejlighed at læse dommene, ikke mindst de domme, som vi har diskuteret meget, i hvert fald gennem det sidste halve år, vil han opdage, at selv om unionsborgerskabet optræder i nogle af EF-Domstolens domme, så vil dommene altid være baseret på andre regler end unionsborgerskabet.
I forhold til EF-Domstolens afgørelser er en af præmisserne også, at reglerne ikke misbruges.
Og netop muligheden for at sætte ind over for misbrug er essentielt.
Det betød nemlig, at vi sidste efterår kunne sætte et punktum i den politiske debat, der opstod i kølvandet på Metochdommen.
Det skete, da regeringen og Dansk Folkeparti indgik en aftale, der gennem en kraftig opstramning af de udlændingeretlige regler skal være med til både nu og i fremtiden at sikre den faste og fair udlændingepolitik, som VK-regeringen har indført, og som har været et af vores kendetegn gennem årene.
Hverken Venstre eller jeg mener altså, at der er grund til at indføre et nyt forbehold over for det europæiske samarbejde.
Tværtimod mener vi, at de danske undtagelser, vi har på nuværende tidspunkt, bør afskaffes hurtigst muligt, og derfor kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-03-10:
Der er blevet talt lidt om, hvad det her forslag drejer sig om, så det eneste, jeg egentlig bare vil sige om det, er, at det støtter godt op om det EU-direktiv, som er blevet lavet, om et mere forenklet og effektivt indre marked for arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser.
Og så håber vi også på, at det her giver en øget indtjening til ATP’s datterselskaber, som selvfølgelig kan give medlemmerne en større gevinst.
Så vi støtter forslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-10:
Ja, det er jeg da helt sikker på, for når statsministeren bruger det ord, er man ret sikker på, at der ikke kommer en pind ud af det, og det understøtter hr. Morten Messerschmidt jo så glimrende.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Jeg tror, historien taler for sig selv om, hvad der tidligere er sket, når socialister har talt om revolution.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-10:
Tak for det.
Det er næsten svært at fortsætte debatten her, den får næsten et ideologisk præg.
Men grundlæggende vil jeg sige, at vi fra konservativ side egentlig også er positive over for de intentioner, der ligger bag det her forslag.
Hvad angår timingen i forhold til regeringens udspil »Grøn Vækst«, kan man sige, at det måske er ærgerligt, at det kommer lige nu.
Jeg er egentlig også enig med ministeren i den pointe, der ligger i, at det måske er for fokuseret på placeringen af anlæggene, for jeg mener faktisk, at der er væsentlig flere barrierer i forhold til etableringen af biogasanlæg, som også bør indgå i den her diskussion.
Måbjergværket i Holstebro-området er jo et godt eksempel.
Her har man mere eller mindre været 8 år undervejs, før det endelig ser ud til, at det kan lade sig gøre.
Der har jo vist sig den ene forhindring efter den andet.
Derfor er det ikke bare et spørgsmål om placering, men om utrolig mange forskellige barrierer, som man samlet set skal have ryddet af vejen, for at man kan leve op til de målsætninger, som det jo lyder til at vi alle sammen har med hensyn til at fremme anvendelsen af biogas i Danmark.
Netop anvendelsen af biogas sammen med biomasse er jo helt, helt central for at nå de klimamålsætninger, vi har.
Der har altid været meget fokus på vind, men netop de ressourcer, vi taler om her, er jo det, der har gjort, at vi i de senere år har kunnet hæve andelen af vedvarende energi med omkring 1 pct. årligt, og det, der gør, at vi også i de kommende år kan fortsætte den udvikling.
Derfor er det helt centralt, at der kommer fart på også den her teknologi, og der er jeg da glad for, at et bredt flertal i Folketinget i forbindelse med energiforhandlingerne har sikret et økonomisk grundlag ved at hæve afregningsprisen på det.
Der er flere barrierer, der skal kigges på, og derfor kan vi fra konservativ side ikke støtte forslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-10:
Det er meget svært for mig at forstå logikken i hr. Per Ørum Jørgensens modvilje mod det her.
Han siger: Der er flere barrierer, så derfor vil vi ikke være med til at fjerne den her store barriere, der handler om at få fundet pladser til biogasanlæggene.
Hvad er det, der gør, at hr. Per Ørum Jørgensen ikke synes, det er vigtigt at få fjernet det, jeg mener - og de fleste mener - er den største barriere, nemlig at man ikke kan finde pladserne?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Tak for det.
I forhold til den uforpligtende kærlighed må jeg sige, at selv om jeg jo anerkender fru Anne Grete Holmsgaards indsats i forhold til biogas, tror jeg også, at fru Anne Grete Holmsgaard må anerkende, at Venstre gennem mange år har arbejdet intenst på, at vi skulle have udbygget biogasnettet.
Venstre har også været et af de partier, der i energiforhandlingerne har forfægtet det synspunkt, at det var helt nødvendigt, at man skulle give bedre vilkår til biogasanlæggene.
Lad mig så svare på det spørgsmål, som fru Anne Grete Holmsgaard meget klart prøver at stille, nemlig: Hvorfor kan man ikke bare acceptere den plan, som nu ligger?
Jeg har mødtes med et utal af borgmestre og diskuteret, hvordan og hvorledes kommunerne skal planlægge med hensyn til forskellige energikilder, bl.a. vind, og også biogasanlæg.
Så det er jo ikke, fordi jeg ikke engagerer mig i den her debat.
Men at man skal have sådan en helt overnational plan, som helt præcist skal sættes op på den måde, som fru Anne Grete Holmsgaard nævner, er jeg simpelt hen ikke enig i nødvendigvis er den tilgang, man skal have.
Så blev der spurgt, hvad det så er, vi vil mere.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-10:
Det er et rigtig dårligt svar at henvise til Måbjergværket, for det står der.
Så er det sådan, at hr. Per Ørum Jørgensen vil være venlig at sige, hvad de en, to eller tre andre barrierer er, som han gerne vil have ned - og hvis han får dem ned, vil han så stemme for det her forslag?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-10:
Jeg synes, der er mange barrierer, hvilket jeg har været inde på.
Vi har hele diskussionen om miljøgodkendelser.
Der er Måbjergværket, hvor man f.eks. lige pludselig skulle til at have en miljøgodkendelse pr. landmand, der deltager i det projekt.
Det synes jeg da i hvert fald er en barriere, som vi kan lære meget af.
Vi har haft rigtig mange forskellige ting, hvilket har gjort, at man har et rigtig godt projekt, som har været 8 år undervejs, og som ikke er etableret endnu.
Derfor mener jeg, det er fornuftigt samtidig at kigge på de barrierer, der nu engang er, belært af de erfaringer, man bl.a. har fra Måbjergværket, for at sikre, at der kommer fart på det her.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-10:
Der er, som det allerede har været nævnt fra flere ordføreres side, fortsat et meget, meget stort potentiale i biogas primært baseret på gylle fra landbruget.
Det er et potentiale, der altså slet ikke er udnyttet, og som vil kunne bidrage til, at vi i Danmark fremadrettet vil kunne producere energi på en klimavenlig måde og få en endnu større andel af vores energi, der produceres netop med sådan et afsæt.
Så vi er naturligvis optaget af, at man benytter alle muligheder for at komme så langt som muligt i den retning.
Vi synes, det er positivt.
Og man må nok sige, at en af grundene til, at der måske ikke tages så pænt imod det fra regeringspartiernes og Dansk Folkepartis side, måske mere har at gøre med, hvem der har fremsat forslaget, end noget som helst andet.
For vi har svært ved at se, at der er noget galt med forslaget.
Det handler om at samle alle de aktører, der er på området, få dem til at tale fornuftigt sammen og lave en samlet tilgang til det her område, så man får tingene gjort så rationelt og så positivt som overhovedet muligt.
Vi vil altså ikke bedømme forslaget på, hvem der fremsætter det, men på, om forslaget er godt og interessant.
Jeg har hermed sagt, at det synes vi det er, og vi synes, der er god grund til, at man går videre ad den her vej.
Jeg kan være enig med forslagsstilleren i, at det er underligt, at hun fra den konservative ordfører hører, at den eneste grund til, at man ikke derfra kan støtte det, er, at der er flere barrierer.
Jamen så er det jo kun et spørgsmål om at få de barrierer på bordet og få dem fjernet også.
Det er da ikke et argument for at lade den her stå.
I øvrigt er det sådan, at en af de barrierer, hr. Per Ørum Jørgensen nævnte, allerede er fjernet, inden den stort set blev defineret, og sådan kan det jo være med mange ting.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-10:
Hvis man bruger Måbjergværket som udgangspunkt og som eksempel, så ville det jo ikke være et spørgsmål om, hvor placeringen skulle være.
Så ville der være en lang række andre barrierer, der skal ryddes af vejen.
Derfor mener jeg, at det er for snævert udelukkende at kigge på selve spørgsmålet om placeringen.
For jeg medgiver da, at det helt klart er en kæmpe udfordring, og at man har set kommuner overveje at placere det her på almindeligt industriareal og ikke, hvor ressourcerne er.
Derfor mener jeg faktisk et godt stykke hen ad vejen, at det her er en relevant problemstilling.
Jeg mener bare, at det skal ses under et med alle de barrierer, der nu engang er, for at sikre, at vi får fart på det her, og at vi får en effektiv udnyttelse af den biogas, vi har.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Det var nok det, jeg tænkte, at når jeg kommenterede det her, ville fru Ida Auken blive en lille smule sur og gnaven og anklage mig for at være useriøs.
Men jeg prøvede faktisk på at tage fru Ida Auken og SF højtideligt ved at gå ned i forslaget her og sige, hvad det var, vi var uenige i.
Jeg tog endda den her og gennemgik den og sagde, at der jo ikke er nogen finansiering.
Når fru Ida Auken siger, at SF har sat 100 mio. kr. mere af til miljøområdet, end regeringen har, så passer det jo ikke.
Der står, at det er af SF's reservepulje.
Da der stod i avisen, at SF ikke havde sat noget af til miljøområdet, tænkte man: Nå ja, vi har en reservepulje, den bruger vi lige til miljøet.
Jamen altså, det er pinligt - det er det
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Jamen nu kan jeg jo forklare Venstre én gang til, hvordan det fungerer med ændringsforslag til finansloven: Vi tager det, regeringen er kommet med - og vi har jo altså hørt i dag, hvor mange penge regeringen kyler i nakken på naturen, der er jo ingen ende på det - og så har vi sat 100 mio. kr. mere af end regeringen.
Det er åbenbart ikke nok for hr. Eyvind Vesselbo, for det ene øjeblik bruger man alt for mange penge på fugle, frøer og fisk, og det andet øjeblik bruger man ikke penge nok.
Det er jo meget svært at finde ud af, hvad Venstre egentlig synes.
Jeg kan bare sige, at alle kan gå ind og kigge i forslaget, alle kan se, at vi har vores finansiering på plads, det hænger sammen med vores øvrige planer.
Vi er nemlig ikke ude på at bruge bruttonationalproduktet flere gange.
Men jeg vil så spørge hr. Eyvind Vesselbo: Kan vi lige få et svar på, hvordan regeringens brakhandlingsplan er finansieret.
Det vil jeg da gerne høre hr. Eyvind Vesselbo om, når nu han er så optaget af finansiering.