runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2016-05-19:
Hvis man så i virkeligheden tager det her beslutningsforslag og nogle af dem, vi har været inde over lidt tidligere i forbindelse med indberetningspligt for udlejningsselskaber, lex Airbnb, er det, sådan som jeg forstår regeringens vurdering, svært, for dybest set kan vi godt vedtage det, men vi kan ikke indføre det for platforme, der ikke er fysisk til stede i Danmark.
Hvad vil resultatet dybest set være, altså, hvis vi nu vedtager det her, kan vi så håndhæve det?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Jeg kan sige til hr. Henning Hyllested, at jeg har deltaget i et møde med Uber, hvor jeg klart har opfordret dem til at sikre, at deres forretning blev gjort lovlig, og i øvrigt at sikre, at der bliver betalt den skat, som de og deres chauffører skal betale.
Og så er det jo et spørgsmål mellem den pågældende virksomhed og den relevante myndighed.
Det vil jeg helst ikke gå ind i som minister og sådan i detaljer blande mig i.
Men hr. Henning Hyllested er velkommen til at spørge.
Jeg tror ikke, jeg fik sagt før, at der ikke var problemer, for der kan være problemer med en indberetning.
En af udfordringerne kan jo være, at man ikke bare kan sende en masse tal ind, men at de skal knyttes op på cpr-numre eller cvr-registeret eller andre ting.
Men det er jo både den person, der indberetter, der kan gøre noget, og så skattevæsenet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-19:
Jeg vil gerne spørge lidt bredere ind til det, vi kalder deleøkonomi, og så holde specifikt Uber ude af det et øjeblik, fordi jeg synes, at det her jo ikke giver mening, hvis det viser sig, at Uber er et ulovligt selskab.
For det, vi taler om, må være lovlige selskaber, der skal indberette.
Der synes jeg at ministeren et par gange har sagt – og vi har hørt de samme toner i Erhvervsudvalget – at det her både er nogle nye og spændende forretningsmodeller, men at de også kan være en udfordring, begge dele på samme tid.
Der er flere og flere skattekroner, som kan være involveret i det her, og der er rigtig mange mennesker, der kan være det.
Jeg tror, vi alle sammen kender nogle, som udlejer deres hus eller lejlighed på Airbnb eller lignende, og det kan jo være rigtig fint.
Der skal bare svares skat.
Der er det efterhånden et stykke tid siden, ministeren sagde, at han ville rette henvendelse til nogle af de pågældende virksomheder.
Så det er bare for at forstå det, ministeren svarede min kollega lige før: Er det sådan, at der altså pågår en konkret dialog?
Er det et spørgsmål om, at de pågældende virksomheder frivilligt skal indberette eller lave systemer, så de kan indberette?
Er det et spørgsmål om, at fordi der er tale om et udenlandsk selskab, kan skatteministeren ikke sikre, at potentielt millioner af skattekroner kan komme i statskassen?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Det var jo en rigtig gengivelse af, hvad jeg har sagt som minister, så tak for det, nemlig at vi betragter deleøkonomi som noget positivt, men at der også er nogle udfordringer ved nye forretningsmodeller.
Men nye markeder åbner sig, nye arbejdspladser dukker op, nye skatteindtægter dukker op.
Det skal vi ikke slå ned, det skal vi omfavne, men vi skal sørge for, at der bliver betalt den skat, man skal.
Én vej kan være den frivillige indberetning, og det har jeg opfordret en række af de her deleøkonomiselskaber til, også på møder i Skatteministeriet.
Så kan der være nogle tekniske udfordringer, som man skal have overvundet.
Hvis fru Lisbeth Bech Poulsen ligesom hr. Henning Hyllested gerne vil have en nærmere redegørelse for det, vil jeg foreslå at stille det som et spørgsmål til beslutningsforslaget, og så vil jeg indhente et svar fra SKAT.
Og så vil jeg gerne give det politiske tilsagn, at jeg arbejder for, at den frivillige indberetning kan ske så hurtigt som muligt.
Og det har jeg så sandelig også en forventning om at SKAT gør.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-19:
Nu er SKAT desværre i en forfatning, så der hverken er ressourcer eller politisk vilje til at lave de ligningsmæssige og kontrolmæssige opfølgninger, som vi ser andre steder.
Så et helt konkret skriftligt spørgsmål, jeg vil stille ministeren, er, hvor mange af de virksomheder, som vi kalder deleøkonomiske virksomheder, der har svaret skat af en skattepligtig indtægt.
Mit konkrete spørgsmål er bare: Er det tilfredsstillende, at sådan noget her skal bero på frivillighed?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Det synes jeg egentlig ikke det er, men det er nødvendigt ved de her forretningsmodeller, hvor meget foregår via en app eller en hjemmeside, der ikke er hjemmehørende i Danmark.
Det udfordrer os jo fremadrettet.
Vi kan vælge at ignorere den teknologiske udvikling, eller vi kan vælge at se på, om vi kan indrette skattelovgivningen klogere, så vi får sikret, at man betaler den skat, man skal.
Jeg vælger altså det sidste, men hvis vi skal gøre det klogt og intelligent, tror jeg, vi skal vente til de drøftelser, der kommer til at være på den anden side af sommerferien, når vi har et godt fagligt grundlag for at beslutte, hvad vi gør for at sikre, at skatten bliver betalt.
For det skal den.
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
Nu siger skatteministeren, at ministeren synes, det er vigtigt at lave nogle frivillige aftaler omkring automatisk indberetning.
Når skatteministeren siger det, betyder det vel, at skatteministeren siger, at automatisk indberetning som princip er en god ting.
Og hvis det er en god ting, hvorfor kan vi så ikke allerede nu sige, at vi gerne vil have det, også selv om der tilsyneladende måtte være andre dele af skattelovgivningen, som ikke er på plads, f.eks. i forhold til om den automatiske indberetning kun skal ske, hvis der er tale om en virksomhed, som er skattepligtig i Danmark?
Hvad mener skatteministeren om det synspunkt?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Det korte svar på det, hr. Rune Lund, er, at jeg ikke kun er optaget af, hvad Folketinget vedtager.
Jeg er også optaget af, hvad og hvordan og hvor hurtigt vi kan omsætte det til at virke ude i virkeligheden.
Og hvis man vedtager Enhedslistens beslutningsforslag, som jeg jo godt forstår at Enhedslisten gerne vil have opbakning til, kunne man efterlades med det indtryk, at så er problemet løst.
Det er det bare ikke, som jeg redegjorde for i min ministertale.
Men når det er sagt, vil jeg da godt tilkendegive, at jeg er glad for automatisk indberetning.
Det er noget af det, der gør, at rigtig mange danskere betaler den skat, de skal, fordi alt bliver indberettet elektronisk.
Det skal vi da også fortsætte med.
Vi er bare udfordret, når der er tale om selskaber, som ikke er fysisk hjemmehørende i Danmark, og det skal vi finde en løsning på.
Den er jeg sikker på vi finder, men det kræver, at vi kommer til at tænke os lidt om, og det gør vi så fra nu af og frem til efteråret, hvor vi kan havde de politiske drøftelser.
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
Jeg er godt klar over, at alting ikke bliver løst, bare fordi der bliver trykket på nogle grønne knapper hernede i Folketingssalen.
Der skal mere til.
Men jeg synes da, at hvis ministeren står og siger, at automatisk indberetning er en god ting, hvorfor så ikke vedtage det?
Og så har vi den del af lovgivningen på plads.
Der foregår jo nogle diskussioner i EU i øjeblikket – det ved ministeren også godt – i forhold til at ændre de regler, der er på området, på en sådan måde, at overskuddet skal beskattes der, hvor det bliver skabt.
Og hvis de principper ligesom lægger til grund for den lovgivning, som kommer, vil vi jo få muligheden for, at det kan blive koblet på den automatiske indberetning.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Jeg synes, at automatisk indberetning er en god ting, når man kan håndhæve indberetningspligten, og det kan man, hvad angår selskaber, der er hjemmehørende i Danmark.
Men det kan man ikke, når det drejer sig om selskaber, der kun udgør en app eller en hjemmeside og er i Tyskland, på Cayman Islands, i Panama eller et eller andet fjerde sted.
Der skal man finde noget andet og mere effektivt for at sikre, at de selskaber også betaler den skat, der retmæssigt hører hjemme i den danske statskasse.
Det finder vi nogle løsninger på i efteråret, det er jeg fortrøstningsfuld omkring.
Det er jeg sådan set enig med spørgeren i er en af grundene til, at vi skal tænke os lidt om i stedet for bare at fare til lovgivning og beslutningsforslag og andet, for hvordan får vi det afgrænset: Hvad er deleøkonomi, og hvad er ikke deleøkonomi?
En af de ideer, som jeg har lanceret, og som jeg vil prøve at forfølge til efteråret, hvis der er Folketingets opbakning til det, er, om vi kan lave nogle skattemæssige incitamenter.
Og det vil sige, at hvis man laver automatisk indberetning, er der så et bundfradrag eller noget andet.
Det kender man fra sommerhusområdet, hvor det har været effektivt til at gøre den sorte sommerhusudlejning hvid.
Men det skal man jo også afgrænse, med hensyn til hvilke virksomheder der kan være en del af det, deleøkonomi og andet Så det er nogle yderst relevante spørgsmål, som vi må tænke over og finde nogle gode svar på, og de svar har jeg ikke på nuværende tidspunkt.
Derfor synes jeg heller ikke, det er oplagt at lovgive.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-19:
Ja, det er en kort bemærkning, for jeg vil sådan set bare oplyse fru Merete Riisager om, at der ikke er noget som helst progressivt ved at støtte social dumping, som jo undergraver de gode og velordnede arbejdsmarkedsforhold, som vi har i det her samfund, og da de er en hjørnesten i vores velfærdssamfund, betyder det også i sidste ende, at det bliver undergravet.
Så venstrefløjen er ikke svinget over til at blive konservativ, tværtimod, det er vældig progressivt at bekæmpe social dumping.
Det er nok nærmere LA, som er ret konservative i det her spil, som jo ønsker et opgør med velfærdssamfundet, og at det er hver mand for sig.
Merete Riisager (LA), 2016-05-19:
Men mon ikke også de mennesker, som arbejdede på aviserne, og som førhen konkret stod med bogstaverne og samlede dem og satte dem i orden osv., når avisen skulle trykkes, oplevede det som social dumping, da man indførte edb og der lige pludselig kom folk ind ad døren, der forstod at arbejde med edb, så man hurtigere og mere effektivt kunne sætte morgendagens avis op?
Det gjorde de jo nok, og sådan er det med nye forretningsmodeller.
Det er derfor, at de er progressive, og det er derfor, at de hele tiden fører til, at vores samfund kan blive rigere og udvikle sig, og det kan man godt bekæmpe.
Men det er der altså ikke noget progressivt i.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Altså, jeg tror, at Danmark opfører sig, som det er tilfældet på de fleste andre områder, som duksen i klassen, når vi forhandler DBO'er, og respekterer synspunkterne i de lande, vi forhandler med.
Vi står så fast på nogle principper, og dem kan man jo altid diskutere, men jeg tror, de fleste af dem er fornuftige – det skal vi berøre i det næste beslutningsforslag.
Og det er derfor, at jeg siger, selv om jeg godt forstår intentionerne og roser og anerkender dem, at på det område ønsker vi i regeringen ikke at gå så langt som Alternativet, SF og Enhedslisten.
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
Det her forslag udspringer jo i virkeligheden i høj grad af en begivenhed fra november 2014, hvor et lovforslag i forlængelse af en dobbeltbeskatningsaftale mellem Danmark og Ghana blev behandlet, og som betød, at danske selskaber, der opererer i Ghana, faktisk betaler en lavere skat, end tilsvarende ghanesiske selskaber skal gøre.
Det skal forstås på den måde, at hvis en dansk virksomhed med et datterselskab, som opererer i Ghana, overfører udbyttet til Danmark, skal man kun betale 5 pct., men hvis en tilsvarende ghanesisk virksomhed gør det samme, skal man efter de gældende love i Ghana betale 8 pct.
Det var den der uligevægt, som lige pludselig opstod, og som gjorde, at man fik øjnene op for, at hov, her er noget, vi bliver nødt til at kigge lidt nærmere på.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Det er det faktisk ikke.
Det er faktisk ikke min opfattelse, at det nødvendigvis vil føre til mere fair aftaler.
Man kan jo altid diskutere indholdet af en dobbeltbeskatningsaftale, men jeg abonnerer grundlæggende ikke på det der syn med, at udviklingslandene ikke forstår papirerne.
Jeg siger heller ikke, at det er det, hr. Rune Lund siger, men der er nogle, der kunne fremstille det sådan, at de ikke forstår papirerne, at de har ikke eksperterne, og at de ikke kan forhandle.
Jeg er sådan set af den opfattelse, og det er også det svar, jeg får, når jeg spørger i Skatteministeriet, at man er fuldt ud fagligt kvalificeret i udviklingslandene til at forhandle de her DBO'er, og man har nogle meget dygtige folk til at sidde på den opgave, også fordi det kan få stor betydning for landet.
Det er bedst, at nogle forhandlinger foregår bag lukkede døre, og så kan man altid diskutere adgang til transparens efterfølgende, men jeg tror ikke på, at vi f.eks. ville få en bedre finanslovsproces af, at alle forhandlingsmøderne var åbne; det tror jeg faktisk ikke.
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
Men i den debat, vi har om udviklingspolitik her i landet, går vi jo hele tiden meget op i – med god grund – at ulandene skal have nogle velfungerende skattesystemer, og at de skal sikres de skatteindtægter, som ligesom hører til hos dem.
Og hvis nu der havde været en mere offentlig proces i forbindelse med den dobbeltbeskatningsaftale, som blev indgået mellem Danmark og Ghana, kunne man jo have forestillet sig, at nogle organisationer i forbindelse med en høringsproces havde rejst debatten om, hvorvidt vores overordnede principper for at give udviklingsbistand hang sammen med den konkrete aftale her, og så tror jeg, der ville have været et politisk pres for, at man ændrede aftalen, sådan at danske virksomheder blev ligestillet med ghanesiske og ikke fik en bedre position, bare fordi danske virksomheder kommer fra et rigere land, end ghanesiske virksomheder gør.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Det er en hypotetisk situation, som jeg prøvede at svare på før.
Folketinget er jo velkommen til, og det var det, jeg forsøgte at signalere her i efteråret, at få en orientering om det, for jeg vil gerne dele, hvad der er, og jeg vil også gerne diskutere de principper, der står bag vores dobbeltbeskatningsaftale.
Jeg har bare en politisk dagsorden om, at vi skal indgå flere dobbeltbeskatningsaftaler og ikke færre, og det er, fordi jeg tror, at dobbeltbeskatningsaftaler i langt de fleste tilfælde er noget, der gavner begge lande, der indgår dem.
Det er jo en gensidig aftale, og vi skal samarbejde mere også om beskatning, også med udviklingslandene.
Så det tror jeg er den mest farbare vej frem.
Men jeg giver gerne tilsagnet om en fortrolig orientering til Folketingets Skatteudvalg.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-19:
Der er tale om fattige ulande, som måske tænker, at den her aftale er bedre end det, de har i dag, men at den ikke er rimelig, i forhold til at f.eks. danske virksomheder bliver positivt særbehandlet i forhold til de eksisterende skattesystemer.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Ja, når der er nogen, der kommer med en saglig kritik og fremfører den konstruktivt, så gør det altid indtryk på mig.
Det gør ikke altid, at jeg skifter holdning eller mening eller nogen af delene, men det gør selvfølgelig indtryk.
Og det gør det selvfølgelig også, når der er nogle ulandsorganisationer, der nævner den her problemstilling.
Men det ender nok med, at jeg synes, at det system, vi har, er udmærket.
Der er jo også – det er sådan en problemstilling, som fru Lisbeth Bech Poulsen er inde på – nogle lande i EU, der har lavet særlige fordele for at tiltrække udenlandske virksomheder, hvor man kan få forskellige tilskud, etableringsomkostninger dækket og andet.
Det gør man for at lokke virksomheder til.
Som jeg forstår udviklingslandene, også den lange række af mellem- og lavindkomstlande, jeg har besøgt, så vil de gerne tiltrække virksomheder.
De vil meget gerne tiltrække danske virksomheder, for danske virksomheder opfører sig ordentligt.
Og det er jo derfor, vi skal lave de her dobbeltbeskatningsaftaler, så vi kan få vækst og udvikling til gavn for udviklingslandene såvel som for Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-19:
Men er det ikke lidt underligt, at vi bruger ret mange penge og ressourcer på f.eks. at hjælpe med at få skattesystemer op at stå?
Lige før den her dobbeltbeskatningsoverenskomst blev lavet, igangsatte man et skatte- og udviklingsprogram i Ghana, fordi noget af det vigtigste for de her lande er at få ordentlige og robuste skattesystemer.
Samtidig flytter vi kildebeskatningen til hjemstavnslandet, fordi noget af den skat, der ellers skulle have været betalt i Ghana, rykker ud af landet til Danmark.
Er det ikke lidt underligt, at vi bruger ressourcer på at ruste dem, hjælpe dem i arbejdet med deres egne skattesystemer, og så tager vi egentlig noget af beskatningen i form af de aftaler, vi indgår?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Ikke nødvendigvis.
Det er jo også sådan i Danmark, at hvis du er skattepligtig til Danmark, investerer i danske aktier, skal du betale en skattesats af afkastet, af aktieudbyttet.
Hvis du bor i udlandet, slipper du billigere.
Det kan man mene er retfærdigt eller uretfærdigt, men det er jo et system, vi er valgt, fordi vi gerne vil have, at udenlandske investorer skal investere i Danmark.
Så derfor kan man godt have det synspunkt.
Og derfor kan det jo godt være afspejlet i dobbeltbeskatningsaftalerne, uden at det nødvendigvis fører til, at der er nogle problemer i det.
Man skal også bare huske på, at der ikke bliver indgået en dobbeltbeskatningsaftale, før begge parter er enige.
Jesper Petersen (S), 2016-05-19:
Tak for det.
Jeg er i vid udstrækning dækket ind af ministerens bemærkninger.
Vi er enige i, at det kan være fornuftigt at få skabt mere åbenhed om dobbeltbeskatningsområdet, som på mange måder jo er omgærdet af mystik.
Men formålet med at lave dobbeltbeskatningsoverenskomster er jo, at to landes skattemyndigheder får koordineret skattesystemerne, der i udgangspunktet er forskellige, så de spiller bedre sammen og skaber gode vilkår for, at der kan ske samhandel og virksomhed på tværs af de to landes grænser.
Bare for at gøre det helt klart hverken kan eller ønsker Danmark, som jeg forstår det, at tvinge udviklingslande til at indgå dobbeltbeskatningsoverenskomster, som de ikke har et ønske eller en interesse i at indgå.
Sådan var det også tidligere.
Så for os er der ikke i sig selv noget suspekt ved den måde, der i dag bliver forhandlet dobbeltbeskatningsoverenskomster på.
Der er ikke nogen forhandlingsrum, der kan siges at være magtfrie, og det er der jo heller ikke, når man forhandler dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Det pålægger selvfølgelig os et ansvar for at være fair, også når vi varetager statens og vore egne virksomheders interesser i de her forhandlinger.
Så vi synes ikke, det er muligt at give indblik i verserende og fremtidige forhandlinger undervejs, mens forhandlingerne foregår.
Det vil ikke være gavnligt for at lave aftaler med andre lande, at der skal være sådan en løbende åbenhed.
Men vi vil gerne bidrage til at kvalificere processen, forud for at der indledes forhandlinger om en eventuel dobbeltbeskatningsoverenskomst med et udviklingsland.
Og der er jo i dag dialog med virksomheder, som ved, hvor skoen trykker i mulig samhandel mellem landene.
De bliver altså involveret på forhånd, og det er en praksis, som vi synes sagtens kan udvides.
Vi vil ikke stemme for beslutningsforslaget her, men synes, at man i Skatteudvalget kan lave en beretning, hvor en sådan forudgående høringsproces bliver bredt ud til også at omfatte udviklingsorganisationer i de tilfælde, hvor der er tale om at forhandle med et udviklingsland og man altså ved, at de forhandlinger pågår, og man kan give sine input som udviklingsorganisation uden til gengæld at få muligheden for at følge med i forhandlingerne undervejs.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-19:
I sagens natur kan dobbeltbeskatningsoverenskomster jo være en rigtig god idé, fordi man ideelt set både sikrer, at der ikke sker en dobbeltbeskatning, og at der heller ikke sker en dobbelt ikkebeskatning.
Men i realiteten er det jo det, man nogle gange ser.
Mellemfolkeligt Samvirke havde et eksempel med et hollandsk bryggeri, som brugte en DBO med Ghana, hvor der var et stort gab imellem de forskellige skattesatser, til på en måde at sikre noget nær en dobbelt ikkebeskatning.
Mener ordføreren, at det er rimeligt – og jeg er glad for, at ordføreren anerkendte, at der ikke er magtfrie rum, og at et rigt land selvfølgelig har flere muskler at spille med end et fattigt land – at man på den måde undergraver lokale skattesystemer i lande , der måske i endnu højere grad end os har brug for en fair beskatning, altså at danske virksomheder i Ghana slipper billigere, end lokale ville gøre?
Jesper Petersen (S), 2016-05-19:
Knap nok, endnu.
Meningsmålingerne tyder på det, men lad os nu se.
Til den indledende bemærkning fra fru Lisbeth Bech Poulsen vil jeg sige, at en dobbeltbeskatningsoverenskomst jo som udgangspunkt er en god idé at få, og hvis ikke et land er tilfreds med den måde, en aftale bliver lavet på, har man jo så mulighed for at lade være med at lave den.
René Gade (ALT), 2016-05-19:
Jeg vil gerne vedkende mig, at forventningerne fra Alternativet til skatteministeren er meget, meget store, for jeg mener faktisk, at Danmark gør det rigtig fornuftigt, og jeg tror ikke, der er nogen i Danmark, der prøver at vride armen om på nogen.
Men omvendt har vi fra Danmarks side en pligt til at gå forrest, og jeg kan godt se, at det bliver svært, når vi så taler om konkurrence i forhold til andre lande.
Men hvis vi i Danmark skal gå forrest, er det i mine øjne ikke nok at sige, at det her jo ikke er noget, vi går ud og gør, og at udviklingslandene ellers bare kan sige nej tak.
Jeg mener, at vi har en pligt til faktisk at skabe en situation, hvor det ikke handler om, hvor meget vi kan slippe af sted med, eller hvor lidt vi kan slippe af sted med over for udviklingslandene, men hvor vi simpelt hen prøver i den her forhandling at udvikle.
Kan ministeren følge mig i det, selv om det er hårde odds og høje forventninger, i forhold til at vi skal have den rolle?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-19:
Altså, jeg tror bare, man ville løbe ind i det forhold, at på det her område er der behov for, at nogle lande går ind i et forhandlingsrum.
Så jeg mener slet ikke, det er sådan som i det tænkte eksempel, at Danmark går ind og tvinger armen om på ryggen af et udviklingsland – altså, hvis det skulle ske, tror jeg bare, at udviklingslandet vælger at sige: Så vil vi ikke lave nogen dobbeltbeskatningsoverenskomst med jer.
Og hvis det sker, at Danmark eller andre lande farer for hårdt frem, har det land, man forhandler med, mulighed for at sige: Vi opsiger DBO'en; vi ønsker den genforhandlet.
Så jeg abonnerer ikke på det – altså, jeg forstår godt det, hr. René Gade er inde på, og jeg forstår i øvrigt generelt også ønsket om åbenhed, og det er noget, jeg som skatteminister er fortaler for, men en gang imellem må man erkende, at nogle forhandlinger foregår bedst i et lukket forhandlingslokale.
Og så skal du have mulighed for at få indblik i resultatet og processen og sådan noget efterfølgende.
Henning Hyllested (EL), 2016-05-19:
Det eneste, de forlangte – og det var grunden til de meget store konflikter på området – var at få hånd i hanke med udviklingen, så de ikke blev kørt over, og det synes jeg jo er meget rimeligt, hvis man netop også vil tage hensyn til det enkelte individ. Så må jeg sige med hensyn til det her foretagende, den her branche, at taxikørslen nok vil blive ved i rigtig mange år endnu.
Det er kun et spørgsmål om, på hvilke vilkår det skal foregå, altså om det skal foregå på ordnede vilkår ud fra de krav, som samfundet stiller til det, eller det bare skal være fuldstændig wild west og et frit marked og ingen som helst kontrol med chauffører, vognmænd eller biler.
Merete Riisager (LA), 2016-05-19:
Men hvis taxabranchen skal overleve, skal vi jo sørge for, at den får mulighed for at blive liberaliseret, så den bliver konkurrencedygtig.
Og der håber jeg da også, at ordføreren fra Enhedslisten vil være interesseret i at hjælpe de konkrete individer, der står med en udfordring, nemlig at de kan risikere at blive gjort arbejdsløse, hvis ikke deres branche får mulighed for at udvikle sig og følge med udviklingen.