runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-06:
Jeg refererer til, at vismændene har sat spørgsmålstegn ved, om ordningen virker, om pengene er brugt rigtigt.
Så kører ordføreren ud ad en tangent om, hvad vi vil og ikke vil.
Vi vil gerne være med til at se på, om de er hensigtsmæssige.
Det kan jeg også forstå beskæftigelsesministeren vil.
Jeg kan også konstatere, at ordføreren sidder i et parti, som har været med til at sørge for, at overførselsindkomsterne bliver reguleret mindre, end de ellers ville være blevet, altså at de ikke stiger så meget.
Det er det ene initiativ, L 200, som har den største beskæftigelseseffekt.
Regeringen vurderer, at det, at overførselsindkomsterne ikke vokser helt så meget, vil betyde, at 6.000 kommer i beskæftigelse.
Så for mig lyder det, som om ordføreren er lidt ude af trit med sin egen regering, og hvad hans egen regering tror på.
Bjarne Laustsen (S), 2012-11-06:
Det er jo fint, at et parti har skarpe synspunkter, men når det er en syg tanke, som hr. Joachim B. Olsen leger med på vegne af Liberal Alliance, kræver det jo et par ord med på vejen.
For det, jeg kan forstå at der stod i det forslag til vedtagelse, var, at hele det her område skulle afskaffes, og at de penge, der blev brugt på området, skulle bruges til skattelettelser.
Hvem er det i øvrigt, der skal have de der skattelettelser?
Jeg ved ikke, om hr. Joachim B. Olsen hørte efter, hvad ministeren sagde.
Hvis det er sådan, at man afskaffer løntilskudsjob, er det jo ikke lig med en besparelse på næsten 4 mia. kr., for de ledige skal jo også have understøttelse.
Jeg kan så nu her forstå, at det ikke er vigtigt, at de ledige får nogen understøttelse.
Går man egentlig i Liberal Alliance og leger med den tanke, at hvis det er sådan, at man gør de rige rigere – apropos købekraft og alle mulige andre ting – altså at hvis man bare straffer de arbejdsløse nok, bliver der nok et eller andet arbejde, fordi de rige bare vil sørge for, at de arbejdsløse kommer i arbejde?
Jeg kan forstå, at det er det, der ligger i teksten: at vi skal afskaffe de ordninger, vi har, og bruge pengene på skattelettelser.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-06:
Om ordføreren finder vores regnestykker troværdige eller ej, må stå for ordførerens egen regning.
Jeg kan bare konstatere, at de tal, vi har brugt, kommer fra Finansministeriet, og at konsekvenserne af vores politik er der regnet på af Finansministeriet; vi har spurgt ind til det.
Så hvis ordføreren ikke mener, at Finansministeriet er troværdigt, synes jeg, at ordføreren har et problem, idet han sidder i et regeringsparti, men det må stå for ordførerens egen regning.
Med hensyn til fattigdomsgrænsen i USA glemte ordføreren behændigt nok at indregne købekraften.
Det beløb, som ordføreren kom frem med, er rigtigt.
Man skal bare huske at gange det med 1,7, så har man købekraften i USA, og så kommer man op på et beløb på over 200.000 kr., og så begynder vi at nærme os danske forhold – ikke helt, men vi begynder at nærme os danske forhold.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-06:
Jeg må sige helt ærligt, at jeg ikke betragter Liberal Alliances regnestykker på det her område som troværdige.
Men nu er det heldigvis sådan, at hr. Joachim B. Olsen og jeg sammen har været i USA, i Atlanta, Georgia , hvor det er sådan, at 18 pct. af befolkningen lever under fattigdomsgrænsen.
Den er på 22.000 dollar om året, altså 132.000 kr. om året til fire mennesker.
Har jeg ret i, at det billede, der er af de fattige i Georgia, er det, som Liberal Alliance ser som sin ønskedrøm for det danske samfund?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-06:
Der var en del stråmænd i de bemærkninger, f.eks. at vi er et ekstremt liberalistisk parti.
Jeg vil bare lige slå en kendsgerning fast: Hvis man gennemførte vores politik, det, som vi er gået til valg på, ville man få et skattetryk i Danmark på 43-44 pct.
Når Sverige har gennemført de skattelettelser, de har annonceret, vil de være nede på det samme skattetryk.
Jeg ved ikke, om ordføreren opfatter Sverige som et ultraliberalistisk land, jeg gør ikke.
Når jeg henfører til overførselsindkomstniveauet i Sverige, mener jeg heller ikke, at man kan sige, at Sverige er et ultraliberalistisk land.
Omkring lønningerne er det jo en kendsgerning, at lønningerne i Danmark er for høje.
Nu er det ikke os herinde, der bestemmer lønningerne, og det skal det heller ikke være, men man kan sige, at det, jeg tror folk er fokuseret på, er ikke, hvad der står på deres løncheck, det er, hvor meget de får udbetalt, og man kan sige, at sænker vi skatten, kan folk få mere udbetalt, og virksomhederne kan bevare deres konkurrencekraft.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-06:
Liberal Alliance er jo et liberalistisk parti i ekstrem grad, og det indebærer bl.a., at man hylder arbejdsgiverne og deres magt og ønsker, at de skal have endnu mere magt, end de har, og lønmodtagerne på gulvet og dem, der er uden for arbejdspladserne, er man så ligeglad med.
Et mantra i den her forbindelse er så, at Liberal Alliance mener, at lønningerne er for høje, og at de skal sænkes for at skabe et rummeligt arbejdsmarked.
Jeg vil gerne stille Liberal Alliance og hr. Joachim B. Olsen et spørgsmål
: Hvor langt skal lønningerne ned, før vi har nået det mål, Liberal Alliance har sat sig?
Skal lønningerne ned på 40 kr. i timen, som man har i f.eks. rengørings- og restaurationsbranchen i USA, og som betyder, at folk ikke kan leve af det, de tjener?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-06:
Jeg vil godt rette noget.
Nu spurgte ordføreren overordnet om, hvorfor arbejdsmarkedet ikke fungerer helt.
Jeg ved, at regeringen taler om en kontanthjælpsreform, og at den sigter på nogle af de her ting, men man kan jo bare se på Sverige.
Man kunne sætte niveauet for overførselsindkomster, som det er i lande, som vi ellers sammenligner os med.
Vi har de højeste overførselsindkomster i verden, og det er jo ikke noget, jeg står og finder på, når jeg siger, at overførselsindkomster har en indirekte effekt på de mindstelønninger, der er i et land, for det står i Velfærdskommissionen.
Det er heller ikke noget, jeg står og finder på, når jeg siger, at mindstelønninger selvfølgelig har en betydning for, hvor mange der kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er klart, at dem med de laveste kompetencer ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet, hvis de ikke kan sælge deres arbejdskraft til mindstelønnen.
Omkring selskabsskatten vil jeg sige, at det jo er sådan, at en lavere selskabsskat betyder, at en virksomhed kan investere i et nyt produktionsapparat, og det betyder, at arbejdskraften på virksomheden bliver mere værd, og det medfører en højere realløn for de ansatte.
Alternativt kan man bruge den til at ansætte flere mennesker, eller man kan sænke prisen på de varer, man sælger.
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Jeg synes måske, hr. Eigil Andersen går lige lovlig hurtigt frem.
Vi er enige om et forslag til vedtagelse i dag, og der er et analysearbejde i gang, og vi vil gerne se på, hvordan man forbedrer de her ordninger.
Det vil vi sådan set gerne se på helt åbent, for vi skal da ikke bare hælde milliarder ned i offentlige løntilskudsjob, hvis de ingen mening har.
Altså, de skal jo have effekt først og fremmest for at hjælpe den ledige ud på arbejdsmarkedet.
Og det næste er, at vi skal bruge pengene rigtig fornuftigt, så det er sådan set mit svar.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-06:
Som det er fremgået også af Venstres ordførers indlæg, har den jo et fint formål i en del tilfælde inden for det private erhvervsliv, men inden for det offentlige kører det rigtig skævt og er spild af tid og penge for mange.
Hvorfor er det ikke tilstrækkeligt?
Det er det ikke, fordi den tidligere borgerlige regering indførte det her kassetænkningssystem, som er en økonomisk mekanisme, som ligger bag ved det hele og i virkeligheden bliver yderst styrende for, hvad der foregår med hensyn til løntilskudsjob.
Så min konklusion på det her er: Jeg er glad for, at Venstre kan se, at der er et negativt element af kassetænkning i det system, som Venstre selv har arrangeret, men jeg er ked af, at Venstre ikke vil være med til at tage skridtet fuldt ud og så sige, at vi også bliver nødt til at se på at få lavet de refusionsprocenter, som der er nu, om.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-06:
Vi har set, at der er rigtig mange steder, især inden for det offentlige, det kommunale, hvor der er rigtig mange i løntilskudsjob og ikke særlig mange fastansatte.
Det virker, som om der sker en fortrængning.
Derfor har jeg stillet nogle spørgsmål til ministeren, hvor det i svarene er kommet frem, at der i offentligt, kommunalt, regi bliver brugt 2,5 mia. kr. til løntilskudsjob, men at det har en meget dårlig effekt.
Der er ikke ret mange, der kommer i job.
På det private arbejdsmarked bliver der brugt 900 mio. kr. til løntilskudsjob, og der er effekten meget større.
Derfor synes jeg, det er på sin plads at få en debat om det her, vel vidende, at regeringen har sat et udredningsarbejde i gang, men efter Dansk Folkepartis mening ser det ud til, at der sker et vist misbrug.
Der skulle gerne være den effekt, at når man kommer i et løntilskudsjob, får man også en stor chance for at få et job bagefter, så man ikke bare lige bruger den sidste rest af dagpengeperioden, inden man falder ud af systemet.
Det har for rigtig mange, der har været i et løntilskudsjob inden for det kommunale, været sådan, at de, når de så har været der i et halvt år, finder ud af, at de snart har opbrugt dagpengeperioden, og at der ikke er udsigt til, at de kan få et job.
Det er ikke hensigtsmæssigt, og derfor er der behov for ændringer på området.
Så jeg ser frem til debatten og til at finde ud af, hvor de forskellige partier står henne i det her spil.
Når det så ovre, venter vi også med spænding på den udredning, som regeringen vil komme med.
Manu Sareen (RV), 2012-11-06:
Jeg kan ikke kun bekræfte én ting, jeg kan bekræfte flere ting, bl.a. også det, som hr. Flemming Damgaard Larsen startede med at sige, nemlig at hr. Christian Langballe får fremstillet det urimeligt skævt.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er fuldstændig rigtigt, at meninghedsrådene selvfølgelig vil blive hørt på et senere tidspunkt; det her handler bare om at skyde revisionsklausulen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-11-06:
Nu får hr. Christian Langballe det her til at fremstå noget skævt, synes jeg.
Jeg kan desværre ikke stille spørgsmål til hr. Christian Langballe, men så må jeg prøve at stille et spørgsmål til ministeren, så ministeren kan bekræfte min opfattelse af det.
Med den her lovændring går vi jo ikke ind i det indholdsmæssige, vi går ikke ind og evaluerer stiftsrådenes betydning, hverken i forbindelse med opgaver, sammensætning eller kompetence.
Det drejer sig alene om en udskydelse af revisionen i 2 år.
Og til den tid får menighedsrådene også mulighed for at komme ind og vurdere, om stiftsrådene har fungeret hensigtsmæssigt, eller om de skal fungere på en anden måde eller sammensættes på en anden måde.
Manu Sareen (RV), 2012-11-06:
Ordføreren siger »jeg siger bare«.
Nu vil jeg prøve at samle op igen, også på noget af det, som ordføreren sagde tidligere, om, at menighedsrådene ikke skulle betyde noget for regeringen og for undertegnede.
Ordføreren siger samtidig i forlængelse af den udtalelse, at vi har diskuteret de her ting før, også det om kompetencerne, om, hvem der skulle kunne tage kirker ud af drift.
Igen vil jeg bare sige, at de to ting intet har med hinanden at gøre.
Og det betyder jo ikke noget med, at vi ikke har respekt for menighedsrådene.
Så glemmer ordføreren bare en ting, og den er, at ministeriet netop også er i gang med en evaluering og med at høre de involverede parter.
Så det er jo ikke sådan, at vi ikke lytter, tværtimod lytter vi.
Det, vi også gør, og som vi har gjort sammen med DF, er at nedsætte det udvalg; det har vi stor respekt for, det skal have arbejdsro, og det skal have lov til at kigge på de her ting, og så rykker vi simpelt hen bare revisionsklausulen.
Længere er den ikke, det er meget, meget simpelt.
Christian Langballe (DF), 2012-11-06:
Jeg skal ikke forholde mig til kommissionens arbejde, for den gør sig selv sine overvejelser.
Når alle folk er taget på sommerferie, skal den folkelige debat om bl.a. stiftsrådene foregå.
Så vidt jeg ved, vil de fleste menighedsråd ikke være samlet i den periode.
Jeg siger bare det enkle, at folkekirken er baseret på det almindelige demokrati, som er ude i de lokale menighedsråd.
Det er sådan, folkekirken er bygget op.
Nu er vi ved at få en kirke, som er styret af organisationer og parthavere, som så at sige skal udtale deres forskellige holdninger.
Folkekirken er bare det her velordnede anarki baseret på det enkelte menighedsråd.
Jeg forstår ikke, hvorfor det enkelte menighedsråd ikke er blevet hørt i den her sag, med hensyn til at man udsætter evalueringen af, hvordan stiftsrådene har virket.
Hvem ved det?
Det ved de enkelte menighedsråd.
Og det kan godt være, at de kommer til en anden konklusion, end man gør i Menighedsrådsforeningen.
Manu Sareen (RV), 2012-11-06:
Nu var det dér en kaskade af spørgsmål med hvorfor i.
Jeg skal prøve at samle op på dem.
For det første er der ikke noget odiøst i, at de enkelte menighedsråd, de 2.200 menighedsråd, ikke bliver hørt, når vi taler om en revisionsklausul, som hr. Flemming Damgaard Larsen i øvrigt også gjorde opmærksom på.
Der er ikke noget odiøst i det, man plejer ikke at gøre det.
Det andet er jo, at dem, der udgør det store antal – sådan er det jo, når man lytter til græsrødderne – er repræsenteret, men af hvem?
Jo, de er lige præcis repræsenteret af Lansforeningen af Menighedsråd.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det også er sådan, at de enkelte menighedsråd har mulighed for at udtale sig via stiftsrådene, så vi har hørt bredt.
Når det også er sagt, vil jeg sige, at det jo er fuldstændig korrekt, at ordføreren også har været med til at få kommissoriet på plads, at få udvalget på plads, og til at beslutte, hvem der skal sidde i det udvalg.
Det udvalg skal netop kigge på det, vi taler om i dag, og det er kun derfor, vi rykker revisionsklausulen.
Længere er den faktisk ikke.
Christian Langballe (DF), 2012-11-06:
Den her revisionsklausul har været til høring ved en masse forskellige parthavere, ved forskellige organisationer.
Hvad jeg savner i det her, er ikke organisationernes stemme, de skal nok lade høre fra sig.
Jeg savner de folk, som så at sige repræsenterer den fladbundede folkekirke, dvs. folk fra menighedsrådene, der står med fødderne i mulden og ved, hvad der foregår.
Jeg spørger om det enkle: Hvorfor er de ikke blevet hørt med hensyn til den her klausul?
Nu lyder det næsten, som om det så bliver overleveret til en kommission.
Vi har også været med til at sige ja til kommissionen, men det lader til, at det så lige pludselig er op til kommissionen, og at det ikke er det enkelte menighedsråd, der skal tage stilling til det.
Jeg spørger: Hvorfor er det sådan?
Hvad med det enkelte menighedsråd?
Hvorfor er det ikke blevet hørt med hensyn til den udskydelse?
Manu Sareen (RV), 2012-11-06:
Formålet med lovforslaget er, som vi har hørt, at ændre revisionsklausulen vedrørende bestemmelser i lov nr. 506 af 12. juni 2009 om ændring af lov om folkekirkens økonomi vedrørende etablering af permanente stiftsråd, således at der bliver fremsat forslag om revision af bestemmelserne senest i folketingsåret 2014-15 frem for i folketingsåret 2012-13.
Stiftsrådets opgaver og rolle skal selvfølgelig belyses af det udvalg, som vi har nedsat, som flere har været inde på, og derfor vil det set i lyset af det være naturligt at lade revisionen af loven indgå i det udvalgsarbejde. Derfor skal det her lovforslag som sagt ses i lyset af det.
Vi rykker simpelt hen revisionsklausulen.
Bjarne Laustsen (S), 2012-11-06:
Ja, der var jo ikke noget særlig interessant i Venstres ordførers tale i dag.
Det eneste var, at man nu er inde i kampen igen; nu synes man, det er godt, at de ledige kommer i job med løntilskud.
Jeg vil bare minde om, at det var Venstre, der tog initiativ til aftalen »Flere i arbejde«, som vi valgte at støtte, og derfor er alle de tal, som hr. Hans Andersen læste op, jo tal for ting, som Venstre selv har foreslået.
Og vi kan se på udviklingen, at det følger konjunkturerne: Hvis der er mange ledige, er der også mange løntilskudsjob; er beskæftigelsen god, er der færre i løntilskudsjob.
Så det er jo en regulator.
Men samtidig skar Venstre voldsomt ned på uddannelsesaktiviteterne.
De her folk, der er uden for arbejdsmarkedet, skal jo ind og have nogle kompetencer, for at deres ekspertise ikke ruster.
Hvad er forslaget så, hvis det ikke skal være det her?
Hvad skal det så være i stedet for?
Nu har vi jo lige set i forbindelse med akutjobaftalen, at de private arbejdsgivere siger: Vi vil gerne være med til at løse det her problem.
Hvor er forskellen?
Karl H. Bornhøft (SF), 2012-11-06:
Jeg kan desværre ikke bidrage med yderligere ud over det, jeg allerede har bidraget med.
Jeg respekterer til gengæld, at der er folk, der har et andet synspunkt.
Og jeg kan love spørgeren, at jeg, ligesom spørgeren selv, altid vil bruge min sunde fornuft.
Jeg vil så også orientere spørgeren om, at det givetvis en gang imellem vil føre til forskellige konklusioner.
Det er så også det, der er vores privilegium.
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Vi kan hurtigt blive enige om, at ledige ikke skal ud i perspektivløse løntilskudsjob.
Altså, jeg har sådan set en forventning om, at jobcentre og dermed også kommuner etablerer løntilskudsjob med mening.
Den forventning har jeg sådan set, og jobcentrene rundtomkring i det her land gør det samlet set fornuftigt.
Jeg vil gerne sige, at vi da skal sætte ind over for de kommuner, der misbruger de her ordninger.
Jeg synes bare, at inden vi dømmer alle sammen ude, må vi bare erkende, at der altså også er ting, der fungerer, og så må vi jo have det på bordet og have stoppet det de steder, hvor der finder misbrug sted.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-06:
Jeg er meget glad for, at Venstres ordfører erkender, at det nuværende system kan bruges til kassetænkning.
Det skal jeg da lige love for at det bliver brugt til.
Og i virkeligheden er det jo ordførerens partifæller, de tidligere beskæftigelsesministre Claus Hjort Frederiksen og Inger Støjberg, som har indført det her system, som indebærer, at hvis arbejdsløse er i løntilskudsjob, er der 50 pct. refusion af dagpengene, og hvis de ikke er, er der 30 pct. refusion.
Efter min opfattelse er det jo derfor, at systemet blev indført.
Det betyder så, da kommunerne kan tjene nogle penge på det og de er økonomisk klemt, at masser af arbejdsløse bliver sendt ud i løntilskudsjob, som er fuldstændig perspektivløse.
Men jeg er glad for hr. Hans Andersens erkendelse af det her problem, og så vil jeg bare spørge: Skal det forstås på den måde, at Venstre som parti nu er indstillet på at tage et opgør med det her skøre system, som medfører, at arbejdsløse kommer ud i perspektivløse løntilskudsjob?
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Det er rigtig mange penge i forhold til 16 mia. kr., som vi bruger på den samlede aktive beskæftigelsespolitik.
Jeg tror heller ikke, at spørgeren har hørt mig stå og sige, at det fungerer fantastisk med løntilskud i det offentlige.
Vi har bare eksempler på, at der er ting, der sådan set fungerer, men den største effekt har vi på det private arbejdsmarked.
Jeg så jo gerne, at vi kunne opnå den samme effekt på det offentlige arbejdsmarked, og så spørger jeg: Hvordan gør vi så det?
Det er jo den debat, vi har i dag.
Jeg lytter gerne til gode forslag om, hvordan vi forbedrer det her system.
Og ja, der er løntilskud på det offentlige arbejdsmarked, som ingen mening har.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-06:
Jamen, altså, den dokumentation, vi har både fra Det Økonomiske Råd, fra Dansk Arbejdsgiverforening og andre, er ret utvetydig i sin kritik af offentlige løntilskud.
Det er ikke en særlig god måde at bruge pengene på.
Hr. Christian Juhl stillede jo faktisk et meget relevant spørgsmål, nemlig om det er liberal politik på den måde at give folk penge med, når de skal ud i et job.
Det må vi kunne blive enige om det ikke er.
Men når vi så oven i købet står på et ret solidt fundament, i forhold til at de der 2,5 mia. kr., som man bruger på offentlige løntilskud, ikke virker – de har måske endda en negativ effekt – kan vi så ikke i det mindste blive enige om, at det er en fejl at bruge penge på den måde.
2,5 mia. kr. er ikke et lille beløb.
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Jeg mener ikke, at det er nogen fejl, at vi fører en aktiv beskæftigelsespolitik her i landet, hvor løntilskud er et af værktøjerne.
Jeg vil bare sige, at når vi så kigger på tallene, er det jo klart, at vi skal arbejde med løntilskud der, hvor det har mest effekt – det har det på det private arbejdsmarked.
Men der kommer jo også tal fra f.eks. Københavns Kommune, der viser, at løntilskud i Københavns Kommune faktisk har ført til, at nogle mennesker er kommet i beskæftigelse.
Og det synes jeg jo ikke er spild af penge; det er sådan set en udmærket brug af de værktøjer, der er.
Så jeg mener ikke – og jeg vil ikke stå her i dag og sige – at det her er en fejlslagen beskæftigelsespolitik.
Jeg mener bare, at vi kan gøre det bedre, hvis vi drøfter tingene i fællesskab.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-06:
Efter valget har Venstre været fremme og givet udtryk for, at de har fortrudt en lang række af de ting, som de gennemførte i 00'erne.
Det drejer sig bl.a. om fedtskatten, som man nu mener var en fejl.
Man har også – jeg tror, det var i dag, eller var det i går? – været ude at sige, at randzonerne også var en fejl.
Det skal også rulles tilbage.
Nu står vi så her og snakker om løntilskud, og både beskæftigelsesministeren og hr. Bent Bøgsted har været oppe at sige det, som forskningen viser, nemlig at de her, hvis vi sætter det lavt, 2,5 mia. kr., man bruger på løntilskud i det offentlige, i bedste fald ingen effekt har, i værste fald har en direkte negativ effekt på de lediges mulighed for at komme i beskæftigelse.
Var det også en fejl, da Venstre indførte det?
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Jeg tror sådan set ikke, at jeg har nævnt, at der er nogle private virksomheder, der misbruger den her ordning.
Det hjælper ikke de ledige, og jeg mener sådan set heller ikke, at kommunerne bør kritiseres for at misbruge ordningerne.
Med hensyn til private virksomheder tror jeg sådan set, at virksomhederne også gerne vil påtage sig det ansvar at være en del af arbejdsmarkedet.
Jeg lytter mig bare til, at de synes, at den måde, vi har indrettet løntilskudsordningerne på, godt kunne være mere fleksibel, end den er i dag.
Det er sådan set det budskab, de kunne sende, og det sender jeg hermed også i dag.
Christian Juhl (EL), 2012-11-06:
Kan man sige, at det er en slags erhvervsstøtte, vi driver med de 16 mia. kr., og at det er nødvendigt for erhvervslivet at få de penge?
Eller hvordan skal man se på det, hvis der er tale om et omfattende misbrug af pengene?
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Jeg tror, at når jeg indledte med at sige, at vi bruger 16 mia. kr. på vores beskæftigelsespolitik i Danmark, så var det jo ikke, fordi vi i dag lige pludselig i Venstre løber bort fra det og ikke vil tage ansvar for det.
Det vil jeg gerne tage ansvar for, deriblandt også for ordninger om løntilskud.
Jeg synes bare, at vi skal se på, om vi kan gøre dem bedre.
Vi skal se på, om vi kan dæmme op for det misbrug, der måske er nogle steder.
Det synes jeg vi skal gøre, fordi det sådan set handler om at få de ledige ud i helt almindelige job på den anden side af et løntilskudsjob.
Christian Juhl (EL), 2012-11-06:
Jeg vil gerne høre, om ikke sådan noget som løntilskud, hvor man giver tilskud til virksomheder, er direkte imod en liberal tankegang.
Altså, det er jo usundt for markedet, at man på den måde hælder offentlige penge ud i virksomheder og skævvrider konkurrencen.
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
For lige at tilhørerne til den her debat måske også kan forstå, hvad det er for spørgsmål, hr. Bjarne Laustsen stiller, så handler det om en tidligere debat, vi havde i dag, om akutjobordningen.
Jeg vil sådan set meget gerne drøfte med hr. Bjarne Laustsen, hvordan vi kan forbedre de her løntilskudsordninger.
Der er noget, der tyder på, at jo flere vi formår at få ud i job med løntilskud i det private, jo bedre er det sådan set for de enkelte ledige.
Jeg stiller bare stilfærdigt spørgsmålet, om jobcentrene kunne spille en større aktiv rolle her.
Jeg tror sådan set også på, at virksomhederne gerne vil spille med.