runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2011-05-26:
De muligheder, som nogle bruger eller udnytter og misbruger, er jo muligheder, der er skabt, i kraft af at man har et medlemskab af EU og i kraft af de muligheder, som det giver.
Så kan man diskutere, om det overhovedet skal være en diskussion, at man begynder at tage hul på en debat om, hvorvidt det er noget, man skal kigge på at nuancere, og om man skal indrette ordningerne, så de tager hensyn til de ting.
Det synes jeg er helt relevant, for man må jo tage det udgangspunkt, at når vi laver lovgivning her og indgår i et partnerskab, skal det selvfølgelig være, fordi det gavner Danmark.
Så vil jeg godt stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til hr. Karsten Lauritzen: Hvordan kan det være, at man fra Socialdemokratiets side, sådan har jeg i hvert fald forstået det, siger, det er vigtigt, at vi i Danmark kan tilrettelægge vores egen udlændingepolitik, men samtidig siger, at det retsforbehold, der trods alt giver en vis beskyttelse i dag, ønsker man at afskaffe?
For hvis det er sådan, og sådan er det jo, at selv med det retsforhold, vi har i dag, er der i hvert fald områder af udlændingepolitikken, hvor EU, EU-Domstolen og direktiver kan komme ind og påvirke, taler det så ikke for, at man i forhold til retsforbeholdet, i hvert fald på nogle områder, f.eks. med hensyn til udlændingeområdet, kigger på at udvide det i stedet for at indskrænke det?
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Det, jeg mente med mine bemærkninger, var, at mekanismen er den samme, nemlig at man har EU-Domstolen, der fortolker, hvad der er EU-lovgivning, og når frem til nogle konklusioner.
Og det sker en gang imellem, at de politikere, de lovgivere, der har lavet loven, ikke mener, at det er de konklusioner, som Domstolen har draget, man umiddelbart kunne udlede af loven.
Der kan man selvfølgelig acceptere det, eller man kan vælge at lave loven om.
Der kan man f.eks., hvis man er utilfreds med Metockdommen, arbejde for at lave opholdsdirektivet om, og det er jo så vores politik, at man skal ændre opholdsdirektivet, men det kræver selvfølgelig et flertal for det i de lovgivende institutioner i EU.
Det er jo sådan, at når der er faldet nogle domme, uanset om det er ved danske domstole eller ved Den Europæiske Unions Domstol eller Den Europæiske. Menneskerettighedsdomstol, er man enig i nogle domme, og nogle domme er man ikke enig i.
Men vi er forpligtet til at følge dem, og det gør vi selvfølgelig, når vi er med i et fællesskab som det europæiske.
Martin Henriksen (DF), 2011-05-26:
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Karsten Lauritzen, som ligesom ministrene bruger retsforbeholdet som argument for, at den indflydelse, som EU har nu, i hvert fald ikke bliver større, om, hvordan det hænger sammen med, at man fra Venstres side ønsker at afskaffe det selv samme retsforbehold, som giver den beskyttelse, som man bruger til at berolige andre bekymrede sjæle i Folketinget og sikkert også ud i det ganske land med.
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Jamen det hænger sådan sammen, som jeg tror at udenrigsministeren også redegjorde for, at retsforbeholdet både drejer sig om retspolitikken og udlændinge- og integrationspolitikken.
Og på det retspolitiske område er der en lang række ting, som gør, at der er sund fornuft i at lave et samarbejde på tværs af grænserne.
Det tror jeg sådan set også Dansk Folkeparti er enig i.
Det stod i øvrigt i det forslag til vedtagelse, som jeg læste op fra: bekæmpelse af menneskesmugling – hvad hedder det? – pengehvidvaskning og en lang række andre ting, hvorom det er fornuftigt at samarbejde på tværs af landegrænserne.
En tilvalgsmodel, ja, vi ønsker, at man erstatter det med en såkaldt tilvalgsmodel, hvor Danmark så fortsat kan fastholde sin faste og fair udlændinge- og integrationspolitik og have den for sig selv, men hvor man så er med på de områder af retspolitikken, hvor det giver sund fornuft at samarbejde.
Det håber vi på, når der på et tidspunkt skulle komme en ny folkeafstemning, at få de danske vælgeres opbakning til.
Martin Henriksen (DF), 2011-05-26:
Men kan hr. Karsten Lauritzen ikke se, at argumentationen halter lidt?
For når det allerede er sådan, at der med det nuværende retsforbehold er områder af udlændingepolitikken, som bliver berørt af bl.a. EU-Domstolens domme og EU-direktiver, og Venstres svar og også Socialdemokratiets svar og andre partiers svar på det er, at så skal vi svække det nuværende retsforbehold, er der altså et eller andet, der ikke hænger sammen.
Hvad er egentlig argumentet for, at man ikke kan støtte, at vi nedsætter en arbejdsgruppe, som skal kigge på at udvide de muligheder, som Danmark har for at værne sig imod domme og andre ting, der kommer fra EU?
Rasmus Prehn (S), 2011-05-26:
Men der er netop mange svære ord i de skriftlige henvendelser, borgerne får fra det offentlige.
Det er ikke sjældent, at man støder på ord som kondemnable forhold, apostille , solidarisk hæftelse eller andre ord, som man selvfølgelig kan slå efter og finde ud af hvad betyder, men som for mange kommer til at virke fremmedgørende og afmagtsskabende.
Det er derfor, at vi fra socialdemokratisk side synes, at så er det altså vigtigt at få en offensiv sprogpolitik.
Det er jo sådan med sprogpolitik, at det er noget, der kommer på banen, så gør man en hel masse ved det, og så går der nogle år, og så falder man lidt tilbage til de gode, gamle ord, og så bliver det svært at forstå igen.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Er tiden ikke inde til igen at give det gode, klare, offentlige sprog et løft?
Martin Henriksen (DF), 2011-05-26:
Altså, jeg håber da ikke, det kommer som en stor overraskelse for hr. Henrik Dam Kristensen, at der er domme fra EU, som vi i Dansk Folkeparti ikke synes at man skal følge, og det er jo, fordi vi som udgangspunkt synes, at demokratiet og dermed også retssamfundet skal tage udgangspunkt i nationalstaten.
Det er så vores udgangspunkt, men det udelukker ikke, at man kan have et internationalt samarbejde mellem forskellige nationer og organisationer, på ingen måde.
Jeg bemærkede, at hr. Henrik Dam Kristensen nævnte noget om, at EU havde sikret arbejdskraft til Danmark.
Jeg havde den opfattelse, og det kan godt være, jeg har forstået det forkert, at Socialdemokratiet sammen med bl.a. fagbevægelsen synes, det har været bekymrende, at der bl.a. er kommet en del østeuropæisk arbejdskraft.
Jeg siger ikke, at noget af det ikke har været ganske udmærket i forbindelse med højkonjunkturen, men når der kommer en lavkonjunktur og vi også kan se, at der f.eks. er nogle, der presser danske håndværkere ud fra arbejdspladser, er det jo ikke et gode, som EU har skabt for danske arbejdere.
Der vil jeg bare godt sige, at fra Dansk Folkepartis side vil vi da godt være med til at kigge på, hvordan man kan lave begrænsninger for arbejdskraft, også fra østeuropæiske lande, når vi kan se, der f.eks. er en lavkonjunktur i Danmark, og når vi kan se, at danske håndværkere mister deres arbejdspladser, fordi de bliver presset af østeuropæisk arbejdskraft.
Det kan være fornuftigt i en højkonjunktur, men mindre fornuftigt i en lavkonjunktur.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-05-26:
Lad mig først sige til hr. Martin Henriksen, at hvis man indgår i et samarbejde, kan der opstå uenighed om de beslutninger, der er blevet vedtaget.
Sådan en instans er nødvendig i ethvert samarbejde, også det europæiske samarbejde.
Når det gælder østarbejdere og social dumping, er jeg som udgangspunkt ikke et øjeblik i tvivl om, at fri bevægelighed, hvad enten det gælder mennesker eller varer, i det europæiske samarbejde har været med til at gøre alle lande rigere, herunder også Danmark.
Der er ingen tvivl om, at det har været af kolossal stor betydning for Danmark.
Så er det klart, at hvis vi oplever social dumping, er det meget ofte med udgangspunkt, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, i danske virksomheder, som benytter sig af nogle muligheder.
Men det grundlæggende er, at fri bevægelighed, både for varer og mennesker, er et gode for Danmark og det europæiske samarbejde.
Karsten Lauritzen (V), 2011-05-26:
Hvis man skal prøve at tale i billedsprog, er det altså sådan i dag, at det danske retsforbehold er en meget stor fluesmækker, og når man slår med den, rammer man mere end det, man sådan umiddelbart vil ramme.
Vi vil godt have beskyttet den danske udlændinge- og integrationspolitik og selv bestemme den
, men med det nuværende retsforbehold, kommer vi så til at stå alene på en lang række områder på det retspolitiske område, f.eks. i forbindelse med nogle af de øgede tiltag til bekæmpelse af pædofili, menneskesmugling, terror osv.
Hvis vi ikke får ændret det danske retsforbehold og får – hvad skal man sige? – taget de dele ud, som vi gerne vil være med i, og så får bibeholdt det, som vi gerne vil holde fast i, nemlig vores faste og fair udlændinge- og integrationspolitik, så risikerer vi at stå uden for samarbejdet i forbindelse med nogle af tingene.
Og hvornår skal det ske?
Jamen det skal så ske ved en folkeafstemning.
Hvad angår spørgsmålet om en undersøgelse, som Dansk Folkeparti foreslår i deres forslag til vedtagelse, må jeg sige, at det kunne man godt overveje, men umiddelbart er vi tilfredse med den praksis, der er i øjeblikket i forhold til samarbejdet med regeringen og Folketingets Europaudvalg.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-05-26:
Som jeg nævnte, er det jo allerede fastsat i forvaltningsloven, at det offentlige skal skrive klart og forståeligt.
Skulle der være brug for inspiration, vil jeg da henvise til en meget spændende hjemmeside www.sproget.dk, der i den grad angiver og virkelig inspirerer til, hvordan man kan kommunikere klart og tydeligt.
Så jeg synes ikke, at det at forholde sig til sproget er noget, man skal gøre en gang imellem, det skal man gøre hele tiden.
Karl H. Bornhøft (SF), 2011-05-26:
I SF er vi ikke i tvivl om, at den problemstilling, der er baggrunden for forslaget her, er reel, ganske reel.
Officielle sider og dokumenter kan være svært tilgængelige, men det kan skyldes både et unødig kompliceret sprog og så sandelig også et regelsæt, der enten er uklart eller voldsomt kompliceret.
Derfor vil vi også gøre opmærksom på, at lige præcis på det sidste område er der et stort potentiale for forbedring.
Og hvis der er nogen, der tror, at vi igennem de sidste 10 år er blevet afbureaukratiseret og har fået lettere tilgængelige tekster fra regeringen, tror jeg altså, at de tager fejl.
Der er et betragteligt forbedringspotentiale.
På nogle områder er der altså faktisk gjort en stor indsats for at forbedre sproget, så det bliver mere enkelt og dermed mere tilgængeligt for borgerne, men det er vigtigt at slå fast, at det givetvis kan gøres bedre, men det er der også en del mennesker, der arbejder med.
SF synes nu, at der må være andre og mere smidige måder at arbejde med det her emne på end at sætte regeringen i gang med handlingsplaner på området.
Vi mener faktisk godt, at det kan lade sig gøre på anden måde.
Der er uden tvivl brug for, at vi arbejder med sprogkulturen, og det arbejde støtter vi faktisk gerne fremover.
Vi vil meget gerne være med til at kigge på, hvordan det kan gøres.
Vi finder altså faktisk, at det er vigtigt, at det sker inden for rammerne af de enkelte områder i den offentlige sektor og med basis der, og så finder vi jo som sagt, at det er vigtigt, at det også sker så ubureaukratisk som muligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-26:
Tak, hr. formand.
Jeg tænkte bare lidt på, at der jo er det, at hr. Rasmus Prehn går og håber lidt på et regeringsskifte, og jeg tror ikke, at hr. Rasmus Prehn ville sige nej til en ministerpost, hvis jeg skal være helt ærlig, og det synes jeg heller ikke han skal.
Men jeg synes måske, at hr. Rasmus Prehn så skulle overveje at sige nej til en spindoktor, for det klarer hr. Rasmus Prehn jo udmærket selv.
For hvis man går ind og kigger på hr. Rasmus Prehns Facebook-hjemmeside i dag, kan man jo se, at hr. Rasmus Prehn for 9 timer siden anbefalede alle sine gode venner på Facebook en historie på Berlingskes hjemmeside, netop om volapyk på hjemmesider.
Hr. Rasmus Prehn skrev til vælgerne: Kom ind og kig, gå ind og stem.
Nu har de haft 9 timer til det – de der socialdemokrater er jo lidt langsomme – og så er det lykkedes hr. Rasmus Prehn at få en rigtig god statistik.
Hjertelig tillykke.
Nu tror jeg, jeg vil bruge det ord, der står i hr. Rasmus Prehns indlæg på Berlingske Tidendes netavis, nemlig ordet volapyk.
For det er det, der kommer ud af ordførerens mund også lige nu.
Det er nok lige at skamrose den her fantastiske meningsmåling, som jeg synes er noget socialdemokratisk præfabrikeret i sin substans.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget helt andet: Hvad synes en kommunalordfører for Socialdemokraterne egentlig om, når man nu har vundet borgmesterposten i Aarhus, at kommunen vælger at bruge 23 mio. kr. på at have kommunikationsmedarbejdere ansat?
Synes ordføreren ikke, det var bedre med de her omtalte 25 hjemmehjælpere, hvis man bare valgte at gå ned på det niveau, der var, dengang man overtog magten fra Venstre i Aarhus?
Hvis man bare gik ned på det niveau, kunne kommunen ansætte 25 nye hjemmehjælpere.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-26:
For at starte med den her i øvrigt lødige undersøgelse, der er på Berlingske Tidendes netavis, vil jeg sige, at den jo faktisk er i en af de her blå aviser, som vi fra socialdemokratisk side ellers er meget skeptiske over for, og hvor vi mener der er en vis bias til fordel for højrefløjen.
Men selv om det er en højreorienteret avis, måske en af de allermest højreorienterede aviser, som vi jo kritiserer den for at være, så er der faktisk et klart flertal af folk, der udtrykker jubel over vores forslag.
Det glæder os, og det gør også, at vi måske ser med lidt mildere øjne på Berlingske Tidende.
Men jeg vil ikke stå og gøre mig til dommer her på Folketingets talerstol over, hvad man gør i den ene eller den anden kommune.
Som i en række andre situationer her på Folketingets talerstol vil jeg sige, at det må være op til den enkelte kommune selv at vurdere, hvad man mener er rigtigt.
Hvis man har en særlig strategi i Aarhus for at opprioritere kommunikation og information, skal man have mulighed for det.
Der tror vi på det kommunale selvstyre.
Der ville det være meget forkert at pålægge kommunen noget, jævnfør også den argumentation, som Dansk Folkeparti selv havde, om, at man ikke skal detailstyre, at man ikke skal have centralisme, og at man ikke skal pålægge kommunerne for meget.
Vi har tillid til, at det finder kommunerne selv ud af at prioritere, og hvis man er gået for langt, er jeg sikker på, at man – jævnfør den kritik, Enhedslisten har rejst, af den pågældende beslutning – vil rette ind og skrue lidt ned for antallet af medarbejdere.
Sophie Løhde (V), 2011-05-26:
Jeg blev opfordret til at starte med at konstatere, om der er et problem, og der vil jeg da gerne melde helt klart ud for Venstres vedkommende: Vi synes da, at det er et problem, at der er kommuner, heriblandt Københavns Kommune, hvor man opkræver flere hundrede millioner kroner årligt i parkeringsafgifter og parkeringslicenser, alt imens man bruger et langt mindre beløb årligt på at forbedre parkeringsforholdene.
Det er da ikke rimeligt, at man kun sørger for, at folk skal aflevere penge, når man ikke samtidig sørger for at lægge sig i selen for, at Københavns Kommune udvikler sig til, at der rent faktisk også er mulighed for nogle ordentlige forhold for borgerne, der bor her, for pendlerne, der bor her, og for erhvervslivet.
Derfor handler det her lovforslag igen om, hvorvidt man principielt synes, det er en god idé eller ej, at man sikrer sig, at der kun ligger trafikale hensyn til grund for beslutningen om at indføre parkeringsafgifter eller for stigningstakten i dem, og at det dermed ikke kan tænkes, at der kan være nogen andre ting, som skulle influere på en given beslutning, og dermed at kommunerne også med loven får et direkte incitament til at sikre bedre parkeringsforhold i forbindelse med et fradrag i det årlige beløb, som kommunerne har mulighed for.
Eller man kunne jo i Københavns Kommune vælge den balancemodel, som der også er mulighed for i lovforslaget, og som sikrer, at man kan opkræve de afgifter, man vil, så længe man bare bruger samme beløb på så at forbedre parkeringsforholdene.
Men det er man jo så åbenbart også imod i Socialistisk Folkeparti.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-26:
Man føler sig næsten afsløret her, stående på talerstolen.
Sagen er bare den, for nu at være helt ærlig, at da jeg lagde det ud på Facebook, var der faktisk endnu flere, der jublede.
Efterfølgende har jeg haft nogle rigtig dårlige venner på Facebook, der har fået det til at gå lidt ned.
Så det er faktisk ikke udtryk for spin, men udtryk for, at der ude i den danske befolkning er en sund jubel over det her forslag.
47 pct. er alligevel noget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-26:
Jo, og det synes jeg faktisk også at jeg gav klart udtryk for.
Men svaret er ikke at give dem endnu flere informationer, og svaret er heller ikke at tvinge kommunerne til at sende folk på endnu flere kurser, at overbebyrde kommunerne med endnu flere vejledninger, at overbebyrde kommunerne med endnu flere lovkrav om, at de skal være tilsluttet en bestemt hjemmeside, og at de skal omformulere alle deres hjemmesidetekster, standardbreve, vejledninger, formularer og lignende, som der står helt klart præciseret i bemærkningerne til det forslag, som vi står og behandler i øjeblikket.
Jeg synes jo faktisk, der står ganske klart, hvad det er, man ønsker fra forslagsstillernes side, og det er simpelt hen at skyde gråspurve med Boforskanoner.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-26:
Jamen fra socialdemokratisk side vil vi gerne sammen med Dansk Folkeparti glæde os over de ting, der går godt, og det er rigtigt, som ministeren var inde på, at der er mange initiativer, som er rigtig gode, og vi kan rose de mennesker, der er ansvarlige for dem, for, at det er et flot arbejde, og at det er godt gået.
Men når der er en undersøgelse fra 2010, der viser, at under halvdelen af danskerne forstår en række af de ord, som det offentlige bruger ofte, er Dansk Folkeparti så ikke enig i, at det er et problem?
Hvis man får et brev fra det offentlige og ikke forstår nogle af de ord, der bruges, så giver det en afmagtsfølelse.
Er det så ikke noget, vi skal gøre noget ved?
Er det ikke noget, vi har et ansvar for at gøre noget ved?
Troels Christensen (V), 2011-05-26:
Socialdemokratiet og Enhedslisten foreslår her med B 112 at gøre sproget på de offentlige hjemmesider og i offentlige breve, vejledninger, formularer og lignende mere forståeligt for borgerne.
Intentionen om, at det offentlige skal skrive i et forståeligt sprog til borgerne og til virksomhederne, er vi selvfølgelig i Venstre meget, meget enige i.
Men vi mener dog ikke, at det er noget, man sådan skal lovgive særskilt for.
Som ministeren også var inde på, er det jo sådan, at man i forvejen i de vejledninger, man har til forvaltningsloven, kræver, at der bliver skrevet og kommunikeret klart og forståeligt.
Der ligger nogle forslag fra forslagsstillerne her, og det, som vi sådan set er mest uenige i, er det forslag, der har at gøre med, at der skal oprettes en speciel hjemmeside, altså sådan en klagehjemmeside eller brokhjemmeside – klagehjemmeside må vi hellere kalde det – hvor borgerne så, efter at de har fundet ud af, at der er noget, de ikke kan forstå, skal hen og finde den side og plotte sig ind på den og så svare der.
Det tror vi ikke rigtigt er noget, som har nogen gang på jorden.
Man skulle prøve at forestille sig, hvordan de, der så skal forvalte den her hjemmeside, skal finde ud af at fordele de forskellige klager i forhold til de her hundredvis af hjemmesider.
Hvordan skal de så gøre det?
Der er jo meget forskel på de enkelte hjemmesider – om det er en hjemmeside på et universitet, der henvender sig til de studerende, eller om det er en hjemmeside til en børnehave.
Man har jo hver sin målgruppe, og derfor tror jeg, at det er svært at gå ind centralt og finde ud af, hvordan et klart og præcist sprog skal være over for den målgruppe, som man har.
Ministeren var også inde på, at vi har den her digitaliseringsstrategi, hvor det her jo også er et meget, meget væsentligt element.
Altså, vi kan jo ikke gå ind og styre videreuddannelse.
Det må jo helt klart være et ledelsesansvar at finde ud af, hvor meget man skal prioritere af videreuddannelse på det her felt.
Hvis man sidder som leder i en forvaltning og har ansvar for selve kommunikationen, så finder man jo ud af det. Jeg kan ikke lade være med her til sidst at komme med en lille historie fra min tid som borgmester i en lille kommune, hvor vi havde en halvtidsmedarbejder, der stod for al hjemmeside og al it-kommunikation.
På trods af den her halvtids HK-medarbejder lå vi rent faktisk i de år, som jeg husker det, nr. 3 og nr. 4 og nr. 3 igen som bedst på nettet.
Vi kom ind og blev hædret.
Jeg kom som borgmester ind sammen med den her dame, der stod for det, og som var rævestolt.
Hun var hverken journalist eller noget som helst, hun havde bare det samme synk som borgerne, var i øjenhøjde med dem og kunne skrive klart og tydeligt.
Og det var vi jo rævestolte over ude i Hashøj Kommune, altså at vi kunne blande os med de der store, fine kommuner, hvor man havde et helt kontor, der havde med det at gøre.
Så det er individuelle hensyn, og det er ledelsesansvar, det handler om.
Vi er enige i intentionen, men vi vil ikke være med til central styring.
Venstre kan ikke tilslutte sig B 112.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-26:
Venstres ordfører giver udtryk for, at vi vil sidde herinde på Slotsholmen og så simpelt hen fjernstyre, hvordan offentligt ansatte skal undervises i sprogbrug.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordfører: Hvor er det i beslutningsforslaget, at det fremgår?
Hvad er det, Venstre har imod, at man prioriterer uddannelse i sprogbrug, så folk kan blive lige så dygtige som den halve dame i Hashøj?
Troels Christensen (V), 2011-05-26:
Vi har slet ikke noget imod, at man prioriterer det.
Vi mener bare ikke, at vi centralt kan gå ind og lave nogle vigtige og mere nødvendige prioriteringer end det, som den enkelte leder, som har ansvaret ude på den enkelte institution, kan gøre.
Det har vi meget svært ved at forestille os.
Men det er godt, vi har debatten.
Den eneste måde, man kan sikre, at vi får et ordentlig klart sprog, er fokus, fokus, fokus og hele tiden at være opmærksom på det.
Det er vi helt med på, men vi skal ikke ind og lave lovgivning herindefra.
Jeg tænker også omkostningsmæssigt: Hvad med DUT-krav?
Der skal jo ikke ret meget til, før kommunerne er klar, hvis det er noget, vi kommer og beder om herindefra.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-26:
Det glæder mig meget, at Venstre er enig i, at det er en god idé at få fokus på det.
Det er jo også en del af intentionen med vores beslutningsforslag her, nemlig at sætte fokus på det, fordi vi synes, det er bekymrende, når der er så mange, der har svært ved at forstå de tekster, der kommer fra det offentlige.
Derfor vil vi gerne have fokus på det.
Kunne den hjemmeside, som Venstre kritiserer at vi foreslår, ikke være et sted, hvor man netop kunne skabe debat om og skabe fokus på det offentlige sprog og få illustreret, hvad der er godt sprog, og hvad der er dårligt sprog?
Jeg kommer til at tænke på forvaltningshøjskolen.
Der har de sådan en lang gang, og der har de hængt nogle eksempler op på breve, der er lidt kryptisk formuleret, og når man går ned ad den gang, bliver man inspireret til, hvordan man ikke skal skrive.
Det er sådan set det, der er tanken med den her hjemmeside.
Er det så dårlig en idé at sætte fokus på det?
Hvorfor så ikke have en hjemmeside, der sætter fokus på det?