runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2012-12-11:
Og med det her, vi behandler nu, skal han formentlig også betale 250 kr. hvert femte år for at få et uddannelsesbevis for at kunne køre med farligt gods.
Det har indtil videre været gratis, fordi det har været i papirform, men nu skal det laves på pap, og så kommer det til at koste 250 kr. Jeg kan huske, at Enhedslistens ordfører ved førstebehandlingen tordnede imod det her nye gebyr.
Vedkommende tordnede også imod det efterfølgende i diverse fagblade og dagblade, for det ville hr. Henning Hyllested ikke være med til.
Nu er han desværre ikke til stede i Folketingssalen i dag, og det er måske, fordi han kunne forestille sig, at han havde fået spørgsmålet om, hvad der er sket med Enhedslisten siden da.
Hr. Tom Behnke fra Det Konservative Folkeparti har stillet et ændringsforslag, der går ud på, at man i det her tilfælde ikke skulle pålægge chaufførerne dette ekstra gebyr.
Det mærkelige er, at Enhedslisten har sagt nej til det ændringsforslag, som Venstre, Konservative, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti er kommet med.
Det, der gør det endnu mere grotesk, er, at det er, som om Enhedslisten vil være sikre på at ramme erhvervschaufførerne, for i spørgsmål nr. 19 beder de ministeren redegøre for, om en chauffør selv skal betale for de her certifikater, og i spørgsmål nr. 18 strammer man endda skruen og siger: I forlængelse af svar på spørgsmål nr. 1 vedrørende lovforslaget bedes ministeren bekræfte, at ledige, der som led i et AMU-kursus ønsker et uddannelsesbevis, selv skal betale gebyret på 250 kr.
Man er altså ikke gået ind i det i blinde, man har lige villet konstatere helt sikkert, at det skal chaufføren betale, hvorefter Enhedslisten har sagt: O.k., så vender vi på en tallerken, nu ved vi det, så skal vi også sørge for, at chaufføren selv kommer til at betale.
Det er dobbelt grotesk, at man i den grad vender rundt.
Jeg vil takke Det Konservative Folkeparti for at stille det her ændringsforslag.
Og jeg skal opfordre Enhedslisten til at tænke sig om endnu en gang og stemme imod, at en lastbilchauffør nu skal have betale et ekstra gebyr hvert femte år ud over dem, han skal betale i forvejen.
Orla Hav (S), 2012-12-11:
Jeg konstaterer, når det gælder det lovforslag, vi diskuterer i dag, at det er et spørgsmål om, at det er under ti arbejdspladser, der får ændret deres adresse, og at det er noget, der ligger i naturlig forlængelse af nogle af de arbejdsopgaver, som med lovgivningen er flyttet.
Dermed ser jeg ikke det store skisma i den her sag, al den stund at der bliver kompenseret for det.
Mai Henriksen (KF), 2012-12-11:
Jamen det lyder jo på hr. Orla Hav, lyde, som om det er den rene bagatel, vi taler om, altså at det kun drejer sig om en håndfuld arbejdspladser fra eller til.
Ud over lukningen af jordbrugskommissionerne og ud over omorganiseringen af statsforvaltningerne, som allerede er blevet nævnt, kan man jo også bare dertil nævne omorganiseringen af embedslægerne, sammenlægningen af Vejdirektoratets vejcentre og flytningen af forsvarets auditørkorps.
Jeg kan fra min egen hjemegn da også bare nævne effektiviseringen af en række styrelser, det være sig Fødevarestyrelsen, Miljøstyrelsen og Naturstyrelsen, som flytter deres fynske arbejdspladser til København.
Så jeg tror vist, at de fleste her i salen godt kan se, at så er der altså ikke længere tale om bagateller.
Orla Hav (S), 2012-12-11:
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at det antal job, man ændrer på i statsforvaltningssammenhæng, jo er et antal job, man placerer uden for Københavnsområdet.
Og det glæder mig da, ikke mindst fordi det også er en del af den landsdel, jeg kommer fra, som får tilført en række opgaver.
Det er rigtigt, at der flyttes under ti medarbejdere på bekostning af det andet, men det er som konsekvens af den lovgivning, man har haft på området, hvor man har ændret på landbrugsloven eksempelvis og planlovgivningen.
Det gør, at der, som ministeren har redegjort for, er en større synergieffekt ved at være tættere på nogle af de andre ministerier, der administrerer det her.
Og så er der i øvrigt en fryns tilbage, som vi ikke er færdige med at diskutere, altså om den stadig væk kan være placeret et andet sted end i København.
Så det her er en diskussion om nogle holdninger, som ikke helt holder, over for nogle handlinger, som der er realitet i.
René Christensen (DF), 2012-12-11:
Med hensyn til omlægningen af statsforvaltningerne vil jeg sige, at mig bekendt gav det ikke yderligere statslige arbejdspladser.
Der er et minus på knap 100 – jeg mener, der bliver 95 færre arbejdspladser.
Så vil jeg bare sige til, at det her skulle være en eller anden lille, ligegyldig sag, at det, der sker, når man spørger første gang, er, at man får at vide, at det er en håndfuld medarbejdere, der bliver flyttet, eller hvor der bliver nedlagt stillinger.
Her snakker vi om jordfordelingsloven, og vi snakker om jordbrugskommissionerne.
Der vil jeg spørge: Hvor er det, de fordelinger skal ske?
Er det inde midt i København, man skal arbejde?
Nej, det er ude i landet.
Hvor er de dyreste kvadratmeterpriser?
Det er i København.
Hvordan kommer det til at se ud i forhold til kørsel?
Det er kørsel fra København og ud i landet.
Og at man ikke gør det, er vores anke i den her sag.
Orla Hav (S), 2012-12-11:
Der er jeg nødt til at sige i sandhedens navn, at det jo ikke er holdningen.
Holdningen er jo, at der, hvor det giver mening, og der, hvor det giver indhold, står vi for en fornuftig decentraliseringspolitik.
Det bevises med den handling, der foretages i forbindelse med statsamternes tilførelse af et pænt stort antal arbejdspladser.
Så er det rigtigt, at den her sag er en konsekvens af en ændring i landbrugsloven og nogle andre lovgivninger, som gør, at det har været hensigtsmæssigt at omlægge, men selv den lille omlægning holder sig på under to håndfulde medarbejdere.
René Christensen (DF), 2012-12-11:
Det er altid dejligt, når der kommer en ordfører op, som tager bladet fra munden og siger: Vi står for realiteter.
Ordføreren sagde, at man vil fortsætte med at nedlægge statslige arbejdspladser i Udkantsdanmark og bære ved til den tendens, der er nu.
28 pct. af alle statslige arbejdspladser ligger i Københavns Kommune.
Det er rigtigt, som ordføreren siger, at man bliver ved med at bære ved til det bål nu, hvor Socialdemokratiet er kommet til.
Det vil man holde fast i.
Der siger jeg bare, at vi fra Dansk Folkepartis side ikke er enige.
Det er en politisk holdning.
Og der har staten faktisk også en mulighed for at bidrage til det.
Men jeg kan forstå på ordføreren, at det ønsker man ikke i Socialdemokratiet.
Man vil centralisere, og det skal foregå i København og fire andre store byer.
Og det er jo fair nok.
Vi er politisk uenige.
Jeg vil bare spørge ordføreren: Er det rigtigt, at det er den holdning, der bare skal køre fremover?
For så har vi i hvert fald mulighed for at tage diskussionen i nogle andre fora.
Per Clausen (EL), 2012-12-11:
Jeg synes jo, det er dejligt at se VKO komme på banen for at flytte statslige arbejdspladser fra hovedstaden ud i provinsen.
De har haft 10 år til at gøre noget ved det.
jeg vil bare spørge hr. Orla Hav, om han ikke kan bekræfte to ting.
For det første: Den her diskussion, som vi har i dag, har vi haft rigtig mange gange – også i løbet af de sidste 10 år – uden at det havde den havde den konsekvens, at man flyttede arbejdspladser fra hovedstaden og ud i provinsen?
Man diskuterede det også, da venstre, Konservative og Dansk Folkeparti havde flertallet.
For det andet: Er det ikke rigtigt, at der rent faktisk er lukket flere arbejdspladser i hovedstaden på Fødevareministeriets område, end der er i provinsen?
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Jamen det er jo ikke kun antallet, det handler om, for så kunne man jo også begynde at trække forskellige andre sager frem.
Der er også et gammelt udtryk, der siger, at mange bække små gør en stor å, så i den her sag er signalet og retningen jo fuldstændig forkert.
Den kan simpelt hen ikke blive mere forkert end det, der har været sagt tilbage i valgkampen.
Dengang sagde man netop, at vi skulle have styrket landdistrikterne, vi skulle have placeret nogle statslige arbejdspladser, fordi højtuddannede trækker nogle flere ting med sig og skaber udvikling i landdistrikterne.
Hvad er det så for et signal, man sender her?
Det er jo lige præcis det modsatte.
Og det er jo ikke kun et signal.
Man gør det med den store forhammer fremme.
At det så er 15 i den her sag, kan jeg forstå er ligegyldigt for de 15, det drejer sig om, men det er jo signalet.
Hvad er så det næste?
Der ligger måske flere overvejelser.
Det får vi så mulighed for at få uddybet lidt senere på dagen.
Men jeg synes, at det her forsvar fra den socialdemokratiske ordfører ikke holder, og det er direkte imod, hvad man tidligere har sagt.
Orla Hav (S), 2012-12-11:
Det kan jeg såmænd gøre sådan ret hurtigt ved at tælle op, hvor mange arbejdspladser det drejer sig om.
Det drejer sig vel om en håndfuld eller to i den ene sammenhæng, og for dem, der bliver tilført, taler vi om minimum 120 arbejdspladser.
Så det regnestykke kan jeg sådan set godt få til at gå op, vil jeg sige til hr. Erling Bonnesen.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Tak for det.
Men det holder jo ikke, for det er da fuldstændig korrekt, at i VK-regeringens tid foretog vi også rationaliseringer, men da havde vi jo blikket for at få det afbalanceret over hele landet.
Når man så går ind og sammenligner med den her sag med jordbrugskommissionerne, er det jo helt tydeligt, at kæden ryger fuldstændig af.
Jeg må da også undre mig over, at den socialdemokratiske ordfører, som er valgt i det nordjyske, hvor man ellers plejer at stå meget sammen om at forsvare de nordjyske interesser, mener, at det er lige meget i den her sag.
Så jeg må altså sige, at der er nye toner fra den socialdemokratiske lejr.
Man har tilbage i valgkampen sagt, at man skulle satse på at styrke landdistrikterne og områderne udenfor København, og hvad gør man så i den her sag?
Lige det modsatte.
Hvordan vil den socialdemokratiske ordfører egentlig forsvare det?
Orla Hav (S), 2012-12-11:
Tak for det.
Man kan jo sige, at de to ordførere næsten efterlever skriften om, at der bliver større glæde i himlen over en enkelt synder, der omvender sig, end tusind retfærdige.
De her par eksempler med nogle forholdsvis få arbejdspladser, der bliver flyttet i den her sammenhæng, er jo for vand at regne mod, hvad de to herrer har ført an med i centraliseringens hellige navn igennem de sidste 10 år.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at den her fornuftige regering jo har sørget for, at der også er indgået en aftale om, at på statsforvaltningernes område bliver der tilført et pænt antal arbejdspladser uden for det københavnske område.
Så det er simpelt hen falsk varebetegnelse, at man nu står her og hykler og giver indtryk af, at man nu er decentralister helt ud til det yderste.
Det er falsk varebetegnelse, og Forbrugerombudsmanden burde skride ind.
René Christensen (DF), 2012-12-11:
Dansk Folkeparti kan heller ikke stemme for lovforslaget, som ligger her.
Vi anerkender fuldt ud, at staten skal rationalisere.
Vi anerkender fuldt ud, at staten skal kigge på, hvordan man udnytter de ressourcer, der er til stede, også vedrørende området her.
Det, vi ikke kan forstå, er, at når vi spørger om, hvor mange stillinger det her drejer sig om – vi spurgte faktisk også om det ved førstebehandlingen – får vi at vide, at det er et fåtal af stillinger, der bliver nedlagt, og sådan er det jo, når man rationaliserer.
Når man skal gøre det billigere, skal man se på lønudgiften.
Når der så bliver spurgt ind til det i forbindelse med sagsbehandlingen i udvalget, viser det sig jo, at man nedlægger stillinger ude i Danmark og centraliserer netop i København.
Der må vi sige, at det er vi altså frygtelig kede af.
I den her sag er det ikke mange stillinger, det drejer sig om, og så kan man sige, at det bare er en bagatel.
Men det er jo en tendens, som vi har set: Når staten går ud og rationaliserer, bliver det tit yderområderne, der bliver taberne.
Det er ikke sagens indhold, som handler om at gøre det smartere og bedre, vi er uenige i.
Vi synes, at udførelsen er dårlig.
I det her tilfælde kunne man sagtens have fundet ud af at lægge det her uden for de store byer i Danmark.
Det er begrundelsen for, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det pågældende lovforslag.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Tak for det.
Jordbrugskommissionerne, som der p.t. er syv af, og som er placeret rundtom i landet, bliver nu samlet, centraliseret og flyttet til København.
Det er udmærket at rationalisere, så man bruger ressourcerne effektivt, og det er også udmærket at samle nogle af enhederne.
Men så kan man samtidig også placere den eller de enheder, der skal være, uden for København.
Vi synes i den her sag, at det er kritisabelt at flytte det hele til netop København.
Det synes vi er det, man næsten kunne kalde københavneri, og det er i hvert fald stik imod det, der har været talt om i meget lang tid, også tilbage i valgkampen, nemlig om at styrke landdistrikterne, yderområderne og områderne uden for København.
I den her sag kan man i hvert fald sige, at regeringen siger et og gør noget andet.
Regeringen har også skriftligt i den her sag bekræftet, at der flyttes mindst 15 arbejdspladser væk fra resten af landet og til København.
Så man må sige, at regeringen i den her sag mangler vilje til at sikre udvikling og vækst i hele landet, når der så ensidigt trækkes arbejdspladser til København.
Lige præcis i en sag om jordbrugskommissionerne, som i den grad vedrører landdistrikterne og områderne uden for København, er det oplagt at bevare arbejdspladserne på dette område uden for København.
Denne centralisering skaber problemer med tab af viden, lokalkendskab og arbejdspladser uden for København.
Det bidrager til at udhule områderne uden for København.
Derfor stemmer Venstre imod lovforslaget ved tredjebehandlingen nu.
Den radikale ordfører starter jo meget interessant med hellere at ville tale om noget andet, netop om rammevilkår og skatter og afgifter.
Det ville jeg da egentlig også meget gerne tale om, selv om det ikke er det, sagen handler om.
Regeringen startede jo selv med at indføre nye skatter og afgifter for 5 mia. kr., og jeg skal hilse rigtig mange gange fra gartnerierne på Fyn og sige, at man rigtig meget gerne vil af med NOx-afgiften, jo før, jo bedre, for det kan også være med til at skabe vækst og beskæftigelse.
Så vil ordføreren fra De Radikale tage initiativ til, at regeringen får fjernet de skatteforhøjelser, man selv er kommet med?
Punkt 2 er, at jeg kunne forstå, at man ikke var helt afvisende over for at få flyttet nogle statslige arbejdspladser.
Der var en masse bøvl, men er det noget, vi skal prøve at gå videre med, altså det der med at få nogle statslige arbejdspladser ud i provinsen?
Orla Hav (S), 2012-12-11:
Jeg har nu opfattelsen af, at det er angrebet, der ikke holder.
Så kan man tale om, om det er symbolpolitik eller realiteter.
Mette Gjerskov (S), 2012-12-11:
Det anerkender jeg simpelt hen ikke at Fødevareministeriet bidrager til, tværtimod.
Det nemmeste her i verden er at centralisere.
Det har været en kæmpe udfordring i det her arbejde.
Og at jeg kan stå her med et regnestykke, som siger, at ud af 167 stillinger, der skulle nedlægges, har vi nedlagt 159 af dem i København og kun en håndfuld i det jyske, i provinsen, er jeg faktisk rigtig stolt af.
Jeg er rigtig stolt af, at Fødevareministeriet har bidraget til et Danmark i balance, også med det her lovforslag.
René Christensen (DF), 2012-12-11:
Det er sådan, at mange af de stillinger, som staten har, jo er videnarbejdspladser.
Det er jo det, der også nogle gange skaber vækst, fordi man kommer ud og der er også mulighed for at få arbejdspladser til samlevere og andre.
Så ministeren har jo også, selv om ministeren selvfølgelig skal varetage sit område, et stort ansvar for, at Danmark er i balance.
Det er et udtryk, som jeg kan huske at ministerens parti brugte utrolig meget i valgkampen, udtrykket Danmark i balance.
Ministeren må anerkende, at den dag i dag er 28 pct. af alle statslige arbejdspladser placeret i 1 kommune ud af 98.
Ministeren står også fra Folketingets talerstol nu og siger: Det bidrager jeg fortsat til.
Jeg vil bare fra Dansk Folkepartis side sige, at jeg er ked af, at det stadig væk er det, man bidrager til.
Mette Gjerskov (S), 2012-12-11:
Jeg må bare holde fast i, at den her besparelse medfører, at vi nedlægger 159 stillinger i København.
Det er samlet set det, vi har gjort.
Det, jeg synes jeg kan høre, er, at Dansk Folkeparti åbenbart synes, at vi så skulle fyre medarbejdere i København alene for at ansætte dem i Jylland; alene for at hr. René Christensen skulle blive glad.
Jeg synes ikke, at det er en rimelig måde at forvalte vores medarbejderressourcer på.
Jeg synes, vi skal have et sagligt grundlag for at gøre det.
Og vi har gjort det meget, meget sagligt og oven i købet sådan, at vi har sikret provinsen i Danmark.
Det kan man ikke kritisere.
René Christensen (DF), 2012-12-11:
Tak, fordi ministeren også går op på talerstolen.
Jeg vil gerne sige til ministeren – og det prøvede jeg også at gøre rede for fra talerstolen – at Dansk Folkeparti fuldt ud anerkender, at staten også skal tilpasse sig, ligesom kommunerne, virksomhederne, familierne og alle andre skal tilpasse sig i øjeblikket.
Det skal staten også.
Det anerkender vi fuldt ud.
Derfor er man også nødt til at slanke på organisationen i forhold til ansatte, fordi en stor del af udgiften jo ligger på lønudgiften.
Der, hvor kæden hopper lidt af, er jo, når vi ser Københavns Kommune.
Så ligger altså 28 pct. af alle statslige job i Københavns Kommune.
Der er trods alt 98 kommuner i Danmark.
Her ser vi så en sag, hvor vi ved førstebehandlingen diskuter, at man her sådan set nedlægger seks stillinger.
Når vi så spørger ind til det under sagsbehandlingen, viser det sig, at man nedlægger 16 stillinger, og at man opretter 10 nye.
Først lukker man 159 stillinger ned, og efterfølgende opretter man 10 nye, som man så tager ude fra Danmark og centraliserer i København.
Der har jeg bare sådan et opråb til regeringen, for tidligere har regeringens ordførere jo stået på talerstolen og sagt, at centraliseringen skal stoppe: Så stop den dog nu, når man har muligheden for det.
Mette Gjerskov (S), 2012-12-11:
Jeg må vel bare konstatere, at hr. Jørn Dohrmann ikke kan regne.
Altså, der er 167 stillingsnedlæggelser, hvoraf de 159 er i København.
Jeg kan kun se, at det giver en meget, meget stor overvægt til Københavnsområdet, hvor vi har måttet sige farvel til folk.
Sådan er det desværre.
Når det handler om landbrugsloven og jordbrugskommissionen, handler det jo simpelt hen ganske rigtigt, hvilket Venstres ordfører sagde før, om den liberalisering af landbrugsloven, som den tidligere regering gennemførte.
Nu tager vi konsekvensen af den.
Der er ikke behov for lige så meget fingeren i jorden, som der har været tidligere, men jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at vi i regeringen har sikret en balance.
På fødevareområdet, hvor der er 3.000 medarbejdere, er sikret en klar balance.
Jeg er faktisk rigtig stolt af, at det her er lykkedes.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-12-11:
Jeg kan forstå, at man ikke har et klart svar på det, jeg spurgte om, nemlig hvor mange det er, man har flyttet til det sydlige Danmark.
Hvorfor skal de flyttes til, man kan sige de store byer?
Jeg synes i hvert fald, at netop det her med Jordbrugskommissionen skal ligge derude, hvor det er, de har jorden, i stedet for at man flytter det hele til København bare for at centralisere det herinde.
Men det er måske den eneste politik, regeringen har lige nu, altså at tilgodese København i stedet for at tilgodese hele Danmark.
Mette Gjerskov (S), 2012-12-11:
Nu vil hr. Jørn Dohrmann kunne se, at det er et lovforslag på fødevareområdet, vi diskuterer.
Jeg har prøvet at gøre det fuldstændig klart, at vi har været nødt til at nedlægge 167 stillinger i Fødevareministeriet, heraf er de 159 nedlagt i Københavnsområdet.
Orla Hav (S), 2012-12-11:
Jeg kan rolig bekræfte begge hr. Per Clausens udsagn.
Det er i fuld overensstemmelse med den sandhed, som jeg har oplevet.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-12-11:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge ministeren om, hvordan man får regnestykket til at gå op for hele regeringen.
For hvis vi nu tager det sønderjyske område, kan vi jo se, at der er miljøcentre, der flytter væk; der er statsadvokaturen i Sønderborg, der flytter væk; der er Jordbrugskommissionen, der også flytter væk.
Nu har ministeren jo sagt, at der ikke bliver nedlagt noget og man ansætter en masse folk og alt det der.
Vi hjælper faktisk derude, det er det, ministeren står og siger.
Hun siger: Vi hjælper faktisk ude i yderområderne med at få flere folk ansat.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor det er, der er blevet ansat flere.
Jeg kan kun konstatere, at de er rykket væk fra det sydlige Danmark, og at ministeren samler det i København.
Det kan være, at det er mig, der har en forkert opfattelse, men hvad er det, der er flyttet til området, til det sydlige Danmark?
Mette Gjerskov (S), 2012-12-11:
Nu står vi jo ikke i en situation, hvor vi sådan skal ansætte hundredvis af mennesker, så det, man kan beregne den geografiske fordeling på baggrund af, er, hvor mange vi har sagt farvel til.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det drejer sig om 167 stillingsnedlæggelser, heraf 159 i København.
Hvor meget mere balanceret vil Venstre egentlig forlange at vi tænker på Danmark?
Det, det handler om, er, at vi har været nødt til at skære ned; det har vi i staten generelt.
Og hvor har vi så valgt at skære ned i Fødevareministeriet?
Det har vi valgt at gøre i København, langt den overvejende del skæres i København: 167 stillingsnedlæggelser, hvoraf 159 er sket i Københavnsområdet.
Det fås vist ikke mere balanceret i forhold til Udkantsdanmark.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Tak for det.
Kernen i den her sag og signalet fra regeringen om beslutningen, er, at man flytter arbejdspladser væk fra resten af Danmark og til København.
Jeg har i den her sag konkret spurgt ministeren, om hun ville bekræfte og redegøre for det.
Og ministeren har svaret: Ja, der bliver flyttet 15 arbejdspladser fra resten af landet til København.
Det er det, sagen handler om.
Ministeren har også sagt, at man ville kæmpe for erhvervet og skabe nærhed og mange andre ting.
Det kan fødevareministeren ikke bortforklare ved at begynde at trække en lang række forskellige statistikker og alt muligt andet frem og prøve at rode det sammen med et eller andet underskud.
Forøvrigt kan jeg da huske, at VK-regeringen i 2008 havde sikret, at Danmark netto var gældfri, og så kom krisen.
Ja, men det er sådan set ikke det, diskussionen handler om her.
Det her handler om, at vi skal placere nogle statslige arbejdspladser i landdistrikterne og områderne uden for København, når vi har chancen for det.
Det forspilder regeringen med det her.
Mette Gjerskov (S), 2012-12-11:
Jeg kan jo høre, at oppositionen er gået lidt selvsving i den her sag.
Derfor synes jeg, det er ret vigtigt at gøre fuldstændig klart, hvad det er, vi taler om.
Da den her regering overtog regeringsmagten, var der et underskud i kassen på Fødevareministeriets område.
Vi var nødt til at gennemføre effektiv administration i staten, nøjagtig som den tidligere regering faktisk havde planlagt.
Det betød, at vi på Fødevareministeriets område har været nødt til at sige farvel til en række medarbejdere.
Ud af ca. 3.000 medarbejdere er der sket 167 stillingsnedlæggelser, og af dem er 159 sket i hovedstadsområdet.
Jeg tror ikke, man kan finde en mere balanceret nedskæringsproces end den, der har været i Fødevareministeriet.
Jeg tror ikke, der kan findes mange steder, hvor man i den grad har været inde at vurdere hver eneste arbejdsplads for at se, om den ikke kunne ligge ude i landet.
Det er faktisk lykkedes os – lykkedes os – at fastholde langt de fleste job ude i landet og at gennemføre de fleste nedlæggelser i København.
At man så fra Venstre og Dansk Folkepartis side vælger at tage fat i et lillebitte hjørne – et lillebitte hjørne, som handler om den landbrugslov, som man selv har liberaliseret, viser, at man fuldstændig har glemt det store billede.
Det store billede er: 167 stillinger er nedlagt, 159 af dem lå i Københavnsområdet.