runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2013-06-11:
Det er jo ikke, fordi man skal trække debatten i langdrag, men jeg vil godt sige til skatteministeren, at når han forsøger at beskrive det, som om Enhedslisten ikke fremsætter forslag, som kan øge beskæftigelsen i den såkaldt produktive sektor – jeg tror, at skatteministeren talte lidt ved siden af sit eget synspunkt her, for jeg tror også, han mener, at der produceres værdi i den offentlige sektor – så passer det jo simpelt hen ikke.
Det er jo ikke, fordi Enhedslisten ikke har fremlagt forslag, som er i stand til at skabe andet end minusvækst i 2015.
Så det, som skatteministeren forsøger at problematisere på den måde, er ikke et synspunkt, der findes, det eksisterer ikke.
Enhedslisten har ved en lang række lejligheder fremlagt konkrete forslag til, hvordan man kan øge beskæftigelsen, også i den private sektor.
Det, som vi derimod er helt uenige i, er, at det er vores opgave nu at finansiere de skattelettelser, som den tidligere regering delte ud af til de rigeste danskere, ved at tage pengene direkte op af lommen på de folk, der er på overførselsindkomst, ved at tage pengene fra den offentlige velfærd og dermed sikre, at der fortsat er færre ansatte i den offentlige sektor, end der var, da den her regering trådte til.
Det er det, vi afviser.
Det er bare for at sige, at den her politik, den her diskussion altså ikke handler om, hvorvidt der skal være arbejdspladser eller mulighed for at producere.
Jeg nævnte i mit indlæg de ganske gode muligheder, der er for at sikre udvikling og vækst i en række private virksomheder, hvis man vel at mærke målretter den måde, hvorpå man fører pengene tilbage.
De afgifter, man opkræver som energiafgifter, kan jo målrettet føres tilbage til virksomheder, der gør en særlig indsats for at spare på energien, spare på ressourceforbruget.
Det er sådan set en politik, som en tidligere socialdemokratisk ledet regering i 1990'erne førte med en vis succes.
Den indgik en række aftaler dengang med Enhedslisten om, hvordan de penge skulle føres tilbage, og var dermed medvirkende til at skabe en del af den kæmpemæssige succes, der har været inden for miljøteknologiområdet, energiområdet osv. Så der er sådan set rigtig mange eksempler på, at der kan laves aftaler med Enhedslisten, der fører til, at der kommet øget beskæftigelse, men der er ingen eksempler på – det har skatteministeren selvfølgelig ret i – at man kan lave aftaler med os, der fører til markant større social ulighed i vores samfund, for det mener vi sådan set overhovedet ikke der er brug for.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-06-11:
Der er mange udmærkede ting i det, som hr. Per Clausen nævner.
Og der kan laves mange forskellige ting, også med pensionskasser.
Det problem, som hr. Per Clausen så ikke vil forholde sig til, er konkurrenceevnen.
Der er da noget, der hedder, at hvis danske virksomheder skal kunne overleve i en global konkurrence, skal de kunne konkurrere.
Det handler om mange forskellige ting; det handler om mange forskellige ting.
Det handler om de afgifter, de skal betale.
Det handler om den viden, de har, om, hvor dygtige de er.
Det handler ikke om nogen enkelt sag.
Men det er dog noget, man er nødt til at forholde sig til, hvis man alvorligt mener, at der skal skabes private job i det her land.
Jeg er helt med på, at vi skal skabe investeringer, det er også det, vi gør med den her plan.
Jeg er helt med på, at vi skal forsøge at skabe efterspørgsel på forskellige områder.
Det er også det, vi forsøger i vores økonomiske politik.
Men stadig væk er man nødt til at komme ind til det, som er kernen i meget af det her, og den er, at der skal være et omkostningsniveau, der skal være en konkurrenceevne, som virksomhederne skal kunne leve op til.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-06-11:
Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.
Det er en del af den vækstaftale, som Det Konservative Folkeparti selv var en del af.
Vi får gennemført rigtig gode konservative mærkesager: Der bliver et større momsfradrag for hotelovernatninger fra 50 til 75 pct.
Det er noget, som vi har kæmpet for, og vi fik selv gennemført de 50 pct., da vi sad i regering.
Der sker en forhøjelse af reparationsgrænsen fra de nuværende 65 til 75 pct. for totalskadede biler med virkning i 2014 og 2015.
Det var en sag, vi også kæmpede for.
Jeg vil så ikke lægge skjul på, at vi også synes, det er hensigtsmæssigt, at man får sænket afgifterne på grænsehandelsvarer.
Vi vil godt have, at omsætningen og handelen foregår i danske butikker.
Vi skal ikke være moralens vogtere i det danske Folketing, med hensyn til hvad man spiser, hvad man drikker, eller hvad man i det hele taget køber.
Hvis det er sådan i den transparente og åbne verden, vi lever i, at ting er tilladt i det hele taget i de omkringliggende lande, skal det selvfølgelig også være muligt at købe dem til nogenlunde samme priser i Danmark.
Et af formålene med en sådan grænsehandelspakke har jo været at sikre, at handelen foregår i Danmark.
Vi nåede altså for langt, da grænsehandelsbutikker også begyndte at sende husstandsomdelte annoncer ud i Nordsjælland – der er altså ret langt at køre fra Nordsjælland ned til Flensborg – og det viser, at de havde en tiltrækningskraft i hele Danmark.
Så må man stoppe op og tænke sig om: Har vi nu gjort det rigtige i det danske Folketing med den afgiftsstruktur, vi har, når der nærmest skabes incitament til at tage traileren og køre ned og købe ind syd for grænsen?
Det er jo ikke bare varerne her – magnetvarer – vi sætter ned, men det er varer, som man køber, når man er i grænsehandelsbutikkerne.
Derfor har det været væsentligt at kigge på magnetvarerne, for når man først får afgifterne ned på magnetvarerne, så de nærmer sig de danske afgifter, betyder det også, at der købes færre af de andre varer, der ikke er så stor forskel på.
Vi kan varmt tilslutte os forslaget her, som vi støtter.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-06-11:
Med det her lovforslag, som også kommer ud af vækstplanen, som Liberal Alliance er forligsparti i, vil man fjerne sodavandsafgiften, sænke ølafgiften, fjerne den vægtbaserede emballageafgift, øge momsfradraget for hotelovernatninger for virksomheder fra 50 pct. til 75 pct. og forøge reparationsgrænsen for totalskadede biler.
Der bliver i dag især talt om sodavandsafgift, og det er jo rigtigt, at hvis man sænker sodavandsafgiften, vil det have en positiv indflydelse på danskernes lyst til at handle i Danmark i stedet for til at handle i især Tyskland.
Jeg synes også, at vi kan bruge lejligheden til at sige, at det også har en anden gevinst, nemlig den, at danskerne i højere grad bliver herre over eget madforbrug.
Altså, det er jo i bund og grund en forkert forestilling, at det er Folketinget, der skal bestemme, hvad danskerne skal putte i munden og hælde i halsen.
Det burde danskerne kunne bestemme selv.
Vi har trods alt udstyret danskerne med en stemmeret, så de selv kan bestemme, hvilket styre de vil have.
Kan vi så ikke også betro dem at bestemme, hvilken sodavand eller ikkesodavand de vil drikke?
Det synes jeg godt vi kan.
Så tales der om sundhed især fra Enhedslistens side, og Enhedslisten har jo ret i, at hvis danskerne bruger de lavere afgifter til at købe flere sodavand for, vil de, hvis de ikke på andre måder sparer på sukkeret, leve mere usundt, men Enhedslisten har jo ikke ret i, at en sodavand, der er købt i Tyskland, er sundere end en sodavand, der er købt i Danmark.
Desuden må man sige, at sodavandssalget i Danmark er faldet støt siden 2007, kun i 2011 steg det en smule.
Så der er altså noget andet på spil i Danmark end alene det med afgifterne.
Der er en bevægelse på spil, der er en kulturændring på spil, der er normer på spil, og normerne tilsiger i dag forældre, at de skal passe på med, hvor mange sodavand de lader børnene drikke.
Disse normer medfører så, at danskerne lever sundere, og de ændrer sig ikke på grund af afgifterne i Danmark.
Det er jo først, når danskerne får lyst til at leve sundere, at vi her på Christiansborg pludselig finder på, at det så også skal være forbudt at leve usundt.
Hvis danskerne havde lyst til at leve helt vildt usundt, var der ingen partier, der turde foreslå, at det skulle forbydes.
Så udviklingen sker i samfundet, og Christiansborg følger efter, og i det her tilfælde er det heldigvis positivt, at vi afskaffer sodavandsafgiften.
Mette Boye (SF), 2013-06-11:
Tak for ordet.
For at mindske grænsehandelen og omfanget af illegal handel nedsættes afgiften på øl og sodavand, hvilket sker allerede fra 1. juli i år.
Herudover ophæves afgiften på sodavand helt fra 1. januar 2014.
Udover at det naturligvis yderligere mindsker grænsehandelen og den illegale handel med sodavand, giver det også erhvervslivet en mærkbar administrativ lettelse.
Der er indgået en bred aftale om en vækstpakke, og det er ikke nogen hemmelighed, at en grænsehandelspakke ikke var en del af regeringens oprindelige udspil.
Det har imidlertid været et vigtigt punkt for flere af aftaleparterne, og vi er på den baggrund kommet frem til en løsning, som ikke kun vil medføre hjemvendt grænsehandel og mindsket illegal handel, men som også vil medføre administrative besparelser for virksomhederne, som følge af at sodavandsafgiften afskaffes helt.
Man kan jo fristes til at sige, at det var den fine lille aftale, regeringen måtte lave for at kunne indgå den store aftale om vækstplanen på over 90 mia. kr. Hvad angår emballageafgiften, foreslår regeringen at afskaffe den vægtbaserede emballageafgift fra 1. januar 2015.
En afskaffelse af den vægtbaserede afgift indebærer, at erhvervene lettes for betydelige administrative byrder og sparer en afgift.
Kun en lille andel af emballageforbruget er reelt dækket af den vægtbaserede emballageafgift.
Den øvrige del af emballageafgiften, som omfatter den volumenbaserede afgift på emballager til en lang række drikkevarer, på bæreposer, engangsservice og pvc-folier bibeholdes uændret.
Samtidig er forureningskilder i forbindelse med produktion og forbrug af emballager i meget stort omfang reguleret ved andre afgifter på f.eks. energi, CO2, svovl, NOx, spildevand osv.
Vi er i SF tilfredse med, at der er valgt at lempe dér, hvor miljøomkostningerne er mindst.
Regeringen foreslår, at fradraget for moms på hotelovernatninger forhøjes fra 50 til 75 pct.
Den forhøjelse af fradraget vil forbedre erhvervslivets konkurrenceevne i forhold til eksempelvis Sverige og Tyskland, hvor der er fuldt momsfradrag.
Der er også, afslutningsvis, et element om en reparationsgrænse for totalskadede biler.
Den højere reparationsgrænse, som bliver foreslået, vil give mekanikere ekstra reparationsarbejde de næste par år, og det vil sikre mere beskæftigelse i de virksomheder, det gælder.
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Tak, formand.
Med vækstplanen sender regeringen det klare signal, at alle uden arbejde skal vide, at regeringens hovedprioritet er at skabe arbejdspladser her og nu og i fremtiden.
Og når den internationale økonomi igen kommer op i gear, kan man stige på opsvinget.
Det her lovforslag indeholder en række forskellige afgiftsændringer.
Med lovforslaget afskaffer vi afgiften, og derved fjerner vi meget af det administrative bøvl og besvær, der er for virksomhederne med den her afgift.
Samtidig betyder det selvfølgelig en direkte reduktion af virksomhedernes produktionsomkostninger.
Det betyder lavere priser og øget konkurrencedygtighed, og i sidste ende betyder det, at der skal produceres mere og ansættes flere faglærte så vel som ufaglærte medarbejdere til at passe maskinerne.
Vi indfører nemlig et større momsfradrag for hotelovernatninger.
Fradraget øges fra de gældende 50 pct. til 75 pct.
Det vil forbedre danske hoteller og konferencecentres mulighed for at tiltrække danske og udenlandske kunder.
Så er der også godt nyt for arbejdsløse mekanikere, pladesmede og vognmalere og alle andre, der lever af at reparere trafikskadede biler.
Vi gennemfører nemlig en midlertidig forhøjelse af reparationsgrænsen for totalskadede biler fra de nuværende 65 pct. til 75 pct. med virkning i 2014 og -15.
Det vil give autobranchen ekstra reparationsarbejde i de kommende år og arbejde til flere hænder.
Så fjerner vi sodavandsafgiften og nedsætter afgiften på øl.
Det vil måske påvirke den danske grænsehandel i Tyskland lidt, men ikke medføre nogen større revolution.
Lempelserne var den lille, fine indrømmelse, der skulle til, for at hr. Lars Løkke Rasmussen ville stemme for regeringens store »Vækstplan DK«, som flytter rundt på mere end 90 mia. kr. til gavn for beskæftigelse, konkurrenceevne og dermed nye, private arbejdspladser.
Alt i alt er det et pragmatisk forslag, som gavner både faglærte og ufaglærte i en række brancher.
Flere mekanikere, vognmalere og pladesmede, ufaglærte 3F'ere, Metalmedlemmer og NNF'ere kan se frem til at komme i arbejde.
Socialdemokraterne støtter beskæftigelsesrettede tiltag.
Socialdemokraterne støtter dermed det her lovforslag.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-06-11:
Jeg skal i lighed med de tidligere talere tilslutte mig forslaget.
Dette forslag er en del af regeringens vækstplan, og det har mange positive elementer.
Vi afskaffer ikke alene afgifter, vi afskaffer også en del bøvl, nemlig sodavandsafgiften og den vægtbaserede emballageafgift, og det betyder både afgiftslettelser og administrative lettelser.
Samtidig får vi med forslaget adresseret grænsehandelen.
Vi kan se, at vi kan få flyttet noget forbrug hjem og dermed få færre dumme køreture, hvor der først er lastbiler fra Danmark, der kører til grænsen med varer, og der derefter er privatbiler, der kører ned for at hente dem hjem igen.
Det er positivt, og vi kan støtte L 217.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-06-11:
Hvad angår det der med, at konjunkturerne normaliseres, vil jeg sige: Hr. Per Clausen tror da ikke på, at krisen varer i al evighed.
Altså, hr. Per Clausen er jo gammel marxist, han ved godt, at det går op og ned, og det gør det da også her.
Derfor kommer der naturligvis en konjunkturvending.
Jeg ved ikke, om den kommer før næste folketingsvalg, det håber jeg.
Derfor tror jeg heller ikke, man skal vurdere 2015 ud fra de beregninger, der er lavet her.
For meget af det her afhænger også af, hvordan de generelle konjunkturer udvikler sig, og hvordan de europæiske konjunkturer udvikler sig.
Derfor er jeg sådan set fortrøstningsfuld, også i forhold til 2015, hvor der skal være valg.
Men det er rigtigt nok, at der er nogle isolerede mekanismer, som vismændene har analyseret på, og som får en speciel effekt i 2015.
Men generelt har vi da som udgangspunkt, og det går jeg også ud fra at Enhedslisten har, at konjunkturerne vender på et tidspunkt.
Hvornår jeg så troede på, at 0,6 pct. vækst kan klare velfærdsudfordringerne i stedet for 0,8 pct., kan jeg vende om til: Hvornår er Enhedslisten kommet på, at 0,8 pct. er nok?
Nej, det er også det, jeg mener.
Da jeg hørte det, tænkte jeg: Nå, det var da interessant.
For hver gang vi har et eller andet vækstmål, ved jeg udmærket godt, at hr. Per Clausen bare dobler op eller byder over.
Jeg indrømmer, at der bliver smalhals, men vi kan da godt i vores samfund klare, at velfærdsudfordringerne håndteres med den lidt mere begrænsede vækst, end der ellers ville have været.
Nadeem Farooq (RV), 2013-06-11:
Vækstplan DK er en ambitiøs plan, der sammen med porteføljen af øvrige initiativer understøtter dansk økonomi.
Målet er at genoprette dansk økonomi og sikre titusindvis af ledige danskere det, som de hungrer mest efter, nemlig et arbejde og dermed muligheden for at realisere deres drømme og muligheden for at give deres børn en god fremtid.
Vi har således gennemført omfattende initiativer til at øge efterspørgslen, f.eks. via offentlige investeringer og via investeringsvinduet til gavn for dansk erhvervsliv.
Vi har fastholdt tilliden til dansk økonomi ved at føre en ansvarlig og troværdig økonomisk politik med strukturel balance på de offentlige udgifter.
Vi har gennemført en række reformer, herunder en ambitiøs skattereform, som giver reelle skattelettelser til danskerne, og som faktisk kan give mere end 10.000 danskere mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Derudover gennemfører vi reformer, som har til formål at inkludere flere danskere i vores arbejdsfællesskaber.
Her kan jeg f.eks. nævne reform af førtidspension, reform af fleksjob og reform af kontanthjælp.
Alle kan gøre nytte, vi efterlader ingen.
Disse reformer er nødvendige, men der er fortsat et behov for at styrke vores konkurrenceevne og styrke danske virksomheders muligheder for at skabe øget indtjening og skabe ny vækst.
Når jeg siger øge efterspørgslen, er det selvfølgelig efter dansk arbejdskraft, og på den måde øger vi beskæftigelsen, for fremtiden for vores velfærdssamfund afhænger af, at der er nok penge til at betale for det.
Dansk økonomi skal nok komme ud af det nuværende økonomiske dødvande, det tvivler jeg ikke på, vi skal nok på et tidspunkt opleve vækst, men vi får kun fuldt udbytte af et kommende opsving, hvis vores samfundsøkonomi er sund og vores virksomheder er konkurrencedygtige.
Hvis vi ikke forbereder os midt i en krisetid og ikke sørger for de rette vilkår, kan Danmark havne i en længerevarende lavvækstfælde med flere ledige til følge.
Det skal være mere attraktivt for udenlandske virksomheder at investere i Danmark, det skal kunne betale sig for danske virksomheder at øge investeringerne i Danmark frem for at søge til udlandet.
Danmark er en lille åben økonomi med et begrænset hjemmemarked, og derfor er det vigtigt, at vores selskabsskat isoleret set ikke er årsag til, at virksomheder fravælger Danmark.
Derfor er det en god idé at sænke selskabsskatten fra 25 til 22 pct. Ikke sådan at forstå, at en lavere selskabsskat i sig selv løser vores udfordringer – på ingen måde.
En lavere selskabsskat er blot et element ud af flere.
Samlet set kan Radikale Venstre tilslutte sig nærværende forslag.
Per Clausen (EL), 2013-06-11:
Det gode ved at se så langt frem som til 2020 er, at så kan man jo operere med forskellige forudsætninger, f.eks. at konjunkturerne normaliseres.
Det er vel det største beskæftigelsesskabende element i regeringens og oppositionens samlede vækstplan, det er vel realiteten i det.
Jeg vil nu alligevel godt spørge skatteministeren, om han synes, at det er rigtig godt, at regeringens politik fører til, at beskæftigelsen falder i 2015 – jeg tror nok, det er det år, hvor der bliver valg.
Det er vel ikke noget godt mål at have, at beskæftigelsen falder i 2015.
Det andet, jeg godt vil spørge skatteministeren om,
er: Kan jeg ikke få bare antydningen af et svar på, hvornår skatteministeren analyserede sig frem til, at 0,6 pct. vækst i den offentlige sektor gør, at vi sagtens kan bevare og udvikle velfærden?
Skatteministeren havde jo en helt anden opfattelse af det tidligere.
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Altså, på kort sigt i 2013 vil ikke bare boligjobordningen, men også renoveringen af almene boliger og finansiel fremrykning betyde en øget beskæftigelse på 2.000.
Og i 2014 forventer vi en merbeskæftigelse på samlet set 5.500, og den kommer jo fra lavere selskabsskat, som bidrager til det, og de øgede offentlige investeringer bidrager med 2.000 flere i beskæftigelse.
Femern Bælt bidrager i 2014 med 1.500 flere i beskæftigelse, boligjobordningen bidrager med ca. 2.500 personer flere i beskæftigelse, og så er der sådan en række flere forskellige tiltag, der bidrager med 1.000 flere i beskæftigelse.
Det synes jeg vi skal glæde os over sker med den her vækstplan.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Jeg skal bare for god ordens skyld sige – når nu hr. Thomas Jensen taler om 92 mia. kr. i vækstpakken – at det jo er akkumuleret over en årrække.
For lige at sætte det i perspektiv vil jeg sige, at det offentlige forbrug i samme periode udgør 4.325 mia. kr, og så tror jeg godt, man kan se forholdet.
Hvor mange private arbejdspladser er det, vækstpakken skaber?
Hr. Thomas Jensen taler om 150.000 arbejdspladser, men kan hr. Thomas Jensen ikke bekræfte, at man kan se, at tallet er lidt anderledes, hvis man læser bemærkningerne til lovforslaget?
Det står på side 6 anden kolonne øverst oppe.
Og hvad mener hr. Thomas Jensen er det rette tal? Det, der står i lovforslaget, eller det, som hr. Thomas Jensen siger?
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Jamen jeg er ikke enig i, at den her vækstplan koster arbejdspladser – hverken på kort eller på lang sigt.
Vi kan se, at netop med boligjobordningen og f.eks. også med totalskadegrænsen og alle de der forskellige finansieringsinitiativer giver vi mulighed for, at der bliver skabt nogle nye arbejdspladser i Danmark.
Jeg vil godt lige knytte en kommentar til det, hr. Frank Aaen sagde i sin første bemærkning om finansieringen.
Det er jo ikke sådan, at vi går ud og stjæler folks kontanthjælp for at finansiere den her plan.
Det er jo med den kontanthjælpsreform, der bliver gennemført, at vi sikrer, at unge under 30 år går fra passiv forsørgelse til enten at komme i uddannelse eller at komme i arbejde, og det er jo den samfundsøkonomiske effekt, der kommer af det, der er med til at finansiere, at vi kan lave de her ting med at sikre en bedre konkurrenceevne for danske virksomheder.
Så det er ikke noget tyveri fra kontanthjælpen, men det er effekterne af de ting, der sker i forbindelse med kontanthjælpen, der sætter os i stand til at kunne lave den her konkurrenceevnepakke.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Det kan ikke udelukkes, at boligjobordningen giver nogle få arbejdspladser.
Jeg husker et tidligere regnestykke fra regeringen, der sagde, at for hver arbejdsplads, der bliver – med den gamle boligjobordning, som nu bliver genindført – koster det 1,5 mio. kr., altså pr. job.
Det er nok noget af det dyreste, man kan finde inden for beskæftigelse.
Men lad det være.
Når nu vismændene, som jo kigger på vækstplanen og vurderer dens virkning, siger, at i 2015 koster vækstplanen 1.000 arbejdspladser, kunne det så ikke være en indikator for, at det her er på den helt forkerte vej?
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Den her vækstplan kombineret med alle de andre tiltag, som regeringen har sat i værk, har det potentiale, at vi kan skabe op til 150.000 private arbejdspladser.
Og med den her vækstplan holder vi hånden under nogle arbejdspladser på kort sigt, men når vi kommer til genindførelsen af boligjobordningen og totalskadegrænsen for skadede biler, er det nogle helt konkrete områder, hvor vi får løftet beskæftigelsen med nogle tusinde stykker allerede her i 2013 og flere tusinde i 2014. Så på den måde er der nogle kortsigtede beskæftigelseseffekter, og når vi forhåbentlig har fået løbet dansk økonomi i gang, er der også mulighed for, at virksomhederne med de konkurrenceevnetiltag, vi laver i den her pakke, også kan stige på det internationale opsving, sådan at der bliver plads til at afsætte flere varer på de internationale markeder og derfor også behov for at ansætte flere folk i virksomhederne. Så på den måde er der et stort beskæftigelsespotentiale i den her pakke, og samtidig vil jeg også godt lige – nu får jeg nok muligheden, når hr. Frank Aaen kommer med sin anden kommentar – sætte finansieringen i relief.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Det er jo en samlet pakke, og der er tre væsentlige kilder til finansiering af pakken.
En stor del tages fra de uddannelsessøgende ved at forringe SU'en, en anden stor del tages fra kontanthjælpsmodtagerne, og en tredje del tages ved at fjerne penge, der var afsat til velfærd.
Det er dér, pengene tages fra – bl.a., men væsentligst – og en del af pengene bruges til at sænke selskabsskatten.
Jeg har så forstået, at målsætningen, som ordføreren lige sagde, er at skabe arbejdspladser her og nu.
Hvordan kan det så være, at vi skal se et regnestykke fra vismændene, der siger, at i 2015 koster den samlede vækstplan 1.000 arbejdspladser?