runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2015-05-22:
Jeg er i den her sag enig med Det Radikale Venstre, og det er jo altid en fornøjelse at være det.
Man kunne så ønske sig, at det var et af de områder, hvor Det Radikale Venstre havde dominerende indflydelse i regeringen, men det er, som om det altid er skævt fordelt til den forkerte side.
Men jeg har et enkelt spørgsmål til ministeren, og det er i forhold til det, der står i redegørelsen.
Der står, at når det samlede resultat fra boringen i Nordjylland ligger, skal der gennemføres en evaluering.
Nu kunne man godt vælge at forstå det sådan, at nu er der én boring, og det er den, der er oppe ved Dybvad, og når resultatet af den foreligger, tages der stilling til, om der skal være flere.
Men er realiteten ikke, at man har givet en tilladelse til Total, der gør, at de sådan set kan bore alle de huller, de vil, i hele Nordjylland eller i den del af Nordjylland, altså Vendsyssel og Himmerland, der er afsat til det her, og at man sådan set, da man gav den her tilladelse, havde besluttet sig til at gøre Nordjylland til sådan et eksperimentarium for det her?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-05-22:
Regeringen har en ambition om, at vi bliver fri for at anvende CO2-udledende kilder i vores energisystem eller i landet i det hele taget i 2050.
Det gælder, uanset om det er baseret på kul eller på skifer eller andet.
Den ambition står selvfølgelig og gør sig også gældende for skiferen, så til spørgsmålet om, om vi er så rige, at vi kan lade være, vil jeg sige, at vi faktisk har sagt, at vi ikke ønsker at basere os på fossile energikilder i fremtiden.
Vi mener, at der er gode alternativer i form af vindmøller, biomasse, energieffektivitet og andet, som er velkendt i også den debat.
Det er det, vi ønsker at basere vores fremtidige energiforsyning på, og det flugter egentlig meget godt med svaret fra hr. Per Clausen før om, at selv hvis der er en merpris, mener vi, at vi har et ansvar for ikke at udlede CO2, fordi det er vores bidrag til at forhindre den globale opvarmning.
Så det er præcis sådan, hegnspælene står.
Jeg er jo indstillet på at overholde de tilladelser, der er givet.
Der er jo fra den forrige regerings side givet to tilladelser til Total til eftersøgning og indvinding af skifergas.
Det er jeg til sinds at honorere, det er regeringen til sinds at honorere.
Og jeg vil sige, at hvis Total finder skifergas i Nordjylland, kan de ikke alene konstatere, at det er der, de kan også udvinde det.
Regeringen har sagt, at vi, indtil vi kender de nærmere omstændigheder omkring skifergasudvinding, ikke ønsker at give flere tilladelser.
Radikale er gået et skridt videre og har sagt, at vi egentlig ikke behøver at afvente mere.
Vi ønsker ikke fra radikal side at give flere tilladelser.
Så regeringens holdning er, at vi foreløbig venter og ser.
Den radikale holdning er, at vi ikke ønsker at give flere tilladelser.
Mikkel Dencker (DF), 2015-05-22:
Inden jeg kom til debatten i dag, havde jeg gået det sidste stykke tid og undret mig over forskellige udmeldinger fra både regeringen og fra regeringspartierne om holdningen til skifergas.
Jeg er såmænd ikke blevet klogere i dag, fordi Socialdemokratiets ordfører sagde ja til at udnytte skifergas, hvis man kan.
Det var ikke noget begejstret ja, men det var dog et ja.
Den Radikale ordfører syntes, at man i hvert fald ikke skal bore flere huller, end der allerede var boret.
Det tager jeg jo mest som en form for et nej til yderligere udnyttelse af skifergas.
Så mit spørgsmål er: Hvad mener regeringen om udnyttelse af skifergas, hvis det er rentabelt og miljømæssigt muligt?
Mikkel Dencker (DF), 2015-05-22:
Jeg er egentlig ikke overrasket over, at regeringen vil overholde indgåede aftaler – det plejer også at være sådan.
Men det undrer mig jo stadig væk, at Socialdemokratiet har en holdning, Det Radikale Venstre en anden holdning, og så har regeringen en tredje holdning – måske en kombination af de to.
Så vi kan ikke få noget svar fra regeringen på, om man – hvis der skulle ligge gas i undergrunden til flere årtiers, måske århundreders danske forbrug, som kunne udnyttes kommercielt, og det kunne ske på en forsvarlig måde miljømæssigt – ønsker at gøre brug af de enorme ressourcer.
Er vi virkelig så rige i Danmark, at vi kan lade så store værdier blive i undergrunden?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-05-22:
Det er klart, at den tilladelse, der er givet, handler om at eftersøge og udvinde.
Det er ikke en tilladelse til at svine, og det at have en sådan tilladelse frigør ikke nogen fra de almindelige regler, der omgiver al aktivitet i Danmark.
Det er selvfølgelig også min absolutte forventning, at selskabet kan gennemføre det her uden at bedrive skader på vores miljø.
De er underlagt et ubegrænset ansvar for sådanne skader.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-05-22:
Jeg må nok sige, at jeg er meget forundret over det.
Vi er blevet lovet den – ikke i 2012, men det var en del af energiaftalen i 2012, at vi skulle have den analyse.
Ministeren siger så i dag, at han da er enig i, at vi skal have den hurtigst muligt.
Minister, vi blev også lovet, at den ville være her i løbet af foråret, og vi blev lovet den sidste efterår også.
Bliver det inden et folketingsvalg, at vi får den analyse?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-05-22:
Tak for det.
Jeg har god lyst til at hjælpe hr. Villum Christensen med at få de tal, han eftersøger.
Det vil jeg selvfølgelig gerne.
Jeg kan sige, at det jo ikke er, fordi de enkelte komponenter i energiaftalen er blevet dyrere; det er ikke blevet dyrere pr. kilowatt-time strøm at købe møllerne, om man så må sige.
Det er sammenhængen med markedsprisen, der gør, at der er store forskydninger.
Det vil så også sige, hvad angår folks elregning, at der vil man i meget høj opdage, at der er en faldende elpris, der kompenserer for den stigende PSO.
Men på den måde er der et meget omfattende kompleks i det her, som jeg gerne debatterer, men som gør, at der er andet, man kan lægge til grund, end det, hr. Villum Christensen fremhæver.
Villum Christensen (LA), 2015-05-22:
Lad os lægge konspirationsteorierne væk og tage noget superkonkret som det, jeg var inde på i min ordførertale.
Jeg undrer mig over, når man gør status og man har nogle målsætninger, at vi så ikke på en eller anden måde får præsenteret et skema, eller hvad ved jeg, over, hvor langt man er nået med de forskellige ting.
Er det sådan, at ministeren vil arbejde for, at det bliver sådan – og nu ved jeg selvfølgelig ikke, om ministeren er minister om 1 år – at vi f.eks. kan se, hvad energiaftalen koster, i forhold til hvad vi troede den kostede?
Jeg husker stadig væk de 1.300 kr. for en husstand, allerede efter 1 år ville det koste 1.300 kr., det skulle ske i 2020, og så er det kun gået en vej siden.
Synes ministeren ikke, det er rimeligt, at man har et sted i sådan en redegørelse, hvor man kan se, om den økonomi, man regnede med, svarer til den økonomi, der rent praktisk har vist sig at være gældende?
En helt almindelig status, som vi kender det i alle mulige rapporter.
Vil ministeren anbefale sine embedsmænd at lave rapporten på den måde til næste gang?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-05-22:
Tak for det.
Hvad angår den første halvdel af spørgsmålet, vil jeg henvise til min besvarelse til hr. Lars Christian Lilleholt.
For den anden halvdels vedkommende er der ikke for mig nogen tvivl om, at det hele hænger sammen.
Det er ganske rigtigt, at uanset hvor man piller i afgifts- og tilskudsanalysen, har det konsekvenser andre steder.
Så det er ganske korrekt, at det er et stort sammenhængende system, vi har, og det er også derfor, vi har brug for en analyse, hvor vi træder et skridt baglæns og ser det hele på en gang, i stedet for at pille ved den ene eller den anden afgift.
At det skulle være noget som helst ønske om at udskyde en beslutning, er ren og skær konspirationstænkning, og det, jeg har af hensigter, er alene at skaffe tilfredsstillende debatgrundlag for forligskredsen.
Villum Christensen (LA), 2015-05-22:
Jeg har lyst til at blive lidt i samme boldgade.
Jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at er der noget, der styrer det her område, så er det afgifter.
Det er fuldstændig afgørende for, om man gør det ene eller det andet, hvordan de er.
Her har man altså valgt at sige: Vi har nogle målsætninger, vi ruller dem ud – det er et projekt til 100 mia. kr. eller sådan noget lignende – og vi kan godt se, at der er en masse ting, der modarbejder hinanden, og så beslutter vi at lave en analyse.
Altså, analysen i sig selv løser jo ikke et problem.
Og som hr. Lars Christian Lilleholt var inde på, kan det da umuligt være god forretningsførelse.
Jeg kan også spørge på denne måde: Er ministeren stolt af, at det helt afgørende element i energipolitikken og dens mulighed for at blive rullet ud, som man nu ønsker det, venter man på – ja, den blev besluttet i 2012, og så ved jeg ikke, hvornår man så trykkede på knappen og begyndte at samle tal sammen, men nu er vi altså ved at gå på sommerferie her – i 2015?
Er ministeren tilfreds med det?
Der var en minister, der sagde: Det er far her, der har ansvaret!
kan jeg huske – ja, ministeren er vel far på en eller anden måde og er vel den, der bestemmer.
Kunne man tænke sig – og det er mit spørgsmål – at den her analyse vil vise, at det er fuldstændig umuligt at lave om på det her tilskud et sted, uden at man får to problemer et andet sted?
Jeg har tit kaldt det, at der ikke er nogen problemer, en afgiftssump; så der kan være en politisk interesse i at få det udskudt og i hvert fald skubbet ud på den anden side af valget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-05-22:
Nej, jeg synes, at det er på høje tid, at vi får den analyse på banen.
Jeg synes, at der er gået tid nok.
Jeg har den ikke færdig endnu.
Vi har simpelt hen brug for den.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-05-22:
Synes ministeren, at det er en tilfredsstillende måde at arbejde med sine partnere i en energiaftale på, at vi bliver ved med at vente på den lovede analyse?
Det her er jo ikke nogen tilfældig analyse.
Synes ministeren, at det her er tilfredsstillende?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-05-22:
For mit vedkommende kan jeg kun erklære mig enig med hr. Lars Christian Lilleholt og forligskredsen, der jo har indgået et energiforlig, der inkluderer det her, fordi man ved, at det er der god grund til at se på.
Jeg synes, det skal ske så hurtigt som muligt.
Jeg kan ikke i dag løfte sløret for tidsplanen, da det simpelt hen ikke er endeligt på plads, hvornår den kommer.
Men jeg har alle ambitioner om at fremskynde det så hurtigt som muligt.
Jeg finder det vigtigt og afgørende.
Villum Christensen (LA), 2015-05-22:
Nu hører jeg hr. Per Clausen bruge ordene mest mulig vedvarende energi.
Så er vi lidt inde ved kernen, for her siger vi, at vi skal have så meget af det på det og det tidspunkt, og at det må koste det og det.
Jeg siger jo, at det afgørende er, hvis vi har en klimamålsætning om at reducere CO2-udledningen, at knytte de incitamentsstrukturer, man bygger op omkring vores energiforsyning, til det, der er problemet, hvis nu man synes, at det er CO2, der er problemet, frem for at få en spekulation i, hvor kassen bedst kan scores.
Jeg ved, at Enhedslisten selv har ironiseret en del over, hvordan landbruget lige op til slutforhandlingerne fik gjort biogas rigtig attraktivt.
Og det er en form for studehandel, hvor man skal tage andre hensyn end det, der er afgørende, nemlig at få en billig og sikker energiforsyning, som jeg jo synes er meget vigtigere, frem for at man skal varetage alle mulige andre politiske interesser.
Det er jo det, man kommer til.
Man er venner med nogle, og andre er man uvenner med, og så er det vennerne, der skal have lidt.
Det er jo præmissen, når vi vælger den form for planlægning, som vi nu har valgt.
Jeg er ikke i stand til at sige, at man får mere for de samme penge.
Jeg ved bare, at man er nødt til at gøre sig nogle mere naturlige markedsmæssige overvejelser frem for blindt at sige: Nu gør jeg det her, fordi jeg ved, at jeg kan score kassen de næste 8 år, uanset hvordan markedet udvikler sig.
Det er jo sådan, vi har bygget det op, og udvikler markedet sig gunstigt, lader vi borgerne betale regningen.
Det er jo rigtig lukrativt at være vindmølleproducent og være den, der sætter vindmøllerne op.
Jeg kender ikke ret mange virksomheder, som producerer dippedutter, der på forhånd ved, at i det og det år kan de sælge så og så meget, og i det og der år kan de få den og den pris.
Det er da en form for planøkonomi, og det er da præcis derfor, at det altid går galt.
Det gik galt for de russiske femårsplaner – og jeg sagde femårsplaner – hvordan skulle så en dansk energiplan for 8 år gå i den modsatte retning?
Den lider af de samme skavanker.
Man kan ikke forudse teknologiudviklingen, og man kan ikke forudse markedet.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-05-22:
I Det Radikale Venstre respekterer vi de aftaler, der er lavet om de boringer, der er igangsat i Nordsjælland og Nordjylland, men vi ønsker ikke at igangsætte flere boringer.
Mikkel Dencker (DF), 2015-05-22:
Tak for fremlæggelsen til den radikale ordfører også, og selv om vi savner hr. Andreas Steenberg, håber jeg, at hr. Helge Vagn Jacobsen vil svare på mit spørgsmål.
Skifergas bliver jo diskuteret en del for tiden.
Hvad mener Det Radikale Venstre om skifergas?
Er det noget, der skal udnyttes i det omfang, at det er muligt og rentabelt?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-05-22:
Tak for det, og jeg skal tale på vegne af vores ordfører, Andreas Steenberg, der ikke kunne være her i dag.
Radikale Venstre mener, at en fremtid uden kul og olie er prisen værd.
Vi har en forpligtelse til at gøre noget ved de kolossale forandringer i vores vejr og klima, som vi allerede ser nu.
De forandringer vil kun blive værre i fremtiden, hvis vi ikke handler.
Vi er glade for, at der er et bredt flertal i Folketinget, som har lavet verdens faktisk mest ambitiøse grønne omstilling af sin energisektor, og Radikale Venstre vil også i dag takke for et engagement og et samarbejde omkring det i Folketinget.
Danmark tjener jo masser af penge og skaber mange job i den grønne industri.
I 2014 eksporterede Danmark energiteknologi for ca. 75 mia. kr., og det er en stigning på godt 10 pct. i forhold til 2013.
Grøn teknologi og udvikling af nye vedvarende energiformer koster penge, men vi mener i Radikale Venstre, at det er prisen værd at lave de investeringer.
Store virksomheder i Danmark som Grundfos, Danfoss, Velux og Vestas og andre virksomheder havde aldrig haft den succes, som de har i dag, hvis ikke Danmark var gået forrest på den grønne dagsorden.
Samtidig har vi i Danmark lave energipriser i forhold til andre lande, og senest i sommer afsatte vi penge til at lempe energiomkostningerne for vores erhvervsliv, for den grønne omstilling skal gå hånd i hånd med vækst og beskæftigelse i vores produktionserhverv.
Vi skal ikke hvile på laurbærrene.
Radikale Venstre ser frem til et fortsat godt samarbejde om den grønne energipolitik og tilslutter sig derfor det tidligere oplæste forslag til vedtagelse.
Mikkel Dencker (DF), 2015-05-22:
Selvfølgelig mener jeg – og det tror jeg at alle partier i Folketinget gør – at affald skal håndteres korrekt og forsvarligt, uanset hvad det stammer fra.
Per Clausen (EL), 2015-05-22:
Men er det rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti mener, at før man kan gå i gang med at udvinde skifergas sådan rigtig for alvor, skal man vide, hvor man gør af det radioaktive affald, der kommer ud af den produktion?
Mikkel Dencker (DF), 2015-05-22:
Jeg kan bekræfte over for hr. Per Clausen, at vi i Dansk Folkeparti går ind for, at vi udvinder skifergas, såfremt der er noget, og såfremt det er rentabelt at gøre og det kan foregå miljømæssigt forsvarligt.
Når man så udvinder den skifergas, skal affaldsstofferne selvfølgelig også håndteres på en ordentlig måde, og det vil vi også tilse kommer til at ske.
Det kan jeg ikke redegøre for nogen konkret plan for på det her tidspunkt; en sådan tror jeg heller ikke regeringen selv har.
Per Clausen (EL), 2015-05-22:
Jeg kan jo stadig væk huske, da energiaftalen blev indgået,
og da kunne man i medierne godt få det indtryk, at det var hr. Kristian Thulesen Dahl, der havde skrevet den.
Jeg kan forstå på hr. Mikkel Dencker, at det er man faldet lidt fra, hvad angår Dansk Folkeparti, og det tror jeg er klogt.
Men det, jeg vil spørge hr. Mikkel Dencker om, er sådan set det med skifergas, for jeg forstår, at det er de i Dansk Folkeparti store tilhængere af.
Altså, jeg ved, at Dansk Folkeparti ligesom os har været meget involveret i debatten om det radioaktive affald, vi allerede har, og det er jo ikke så nemt at komme af med.
Så jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti har en plan for det, når man nu gerne vil have skifergasudvinding i Danmark.
Anne Sina (S), 2015-05-22:
Jeg vil simpelt hen undlade at svare på det her spørgsmål, fordi jeg ikke føler mig på helt sikker grund.
Det tror jeg er meget god stil.
Villum Christensen (LA), 2015-05-22:
Tak for det.
Det var en fin og lang redegørelse.
Ordføreren startede med sådan en principiel diskussion om, at man kunne være båret af ønsket om at tjene penge – hvor man spørger, om det her kan betale sig – eller at man kunne være båret af ønsket om en bedre verden og en større bæredygtighed osv., og så ved jeg, at ordføreren siger meget skarpt, at man ikke vil have noget med skifergas at gøre uanset hvad; det må være rigtigt forstået.
Når nu ordføreren er meget optaget af bæredygtigheden og klimadiskussionen – det lister sig jo hele tiden ind, at det er af hensyn til klimaet, at meget af det her bliver sat i værk – så kunne jeg godt tænke mig at spørge sådan meget konkret
: Mener ordføreren, at det, at vi importerer træpiller fra den anden side af jordkloden og propper dem ind i vores varmeværker – noget af det, der fylder rigtig meget i det samlede energiforbrug, er jo biobrændslerne – er mere bæredygtigt, end at vi anvender skifergas, altså ud fra sådan en ren klimabetragtning, som jeg ved betyder meget for Enhedslisten?
Per Clausen (EL), 2015-05-22:
Hvis man nu skal være helt ærlig – og det kan man jo eksperimentere med – så tror jeg, det er svært at svare præcist på det spørgsmål, og det er af to grunde.
For det første har vi ofte ikke styr på, hvor meget de her træpiller og produktionen af dem osv. i virkeligheden belaster klimaet.
For det andet gør det samme sig gældende med hensyn til skifergassen, fordi der i forbindelse med skifergasudvindingen også slipper lidt metangas ud i atmosfæren, og det er faktisk rigtig, rigtig alvorligt.
Pointen er, at hr. Villum Christensen har ret i, at ingen af delene er en holdbar løsning, og derfor er Enhedslisten så optaget af at finde andre løsninger.
Jeg synes, det er godt, vi nu er kommet dertil, at hr. Villum Christensen er enig med os andre i, at man investerer langsigtet.
Og jeg synes sådan set, at hr. Villum Christensen da har ret i, at hvis vi skal se tilbage på vores energiaftale, var den da præget af en misforståelse i forhold til det potentiale, der er i solenergi.
Så kan jeg selvfølgelig sige, at det sagde jeg hele tiden, så de skulle bare have lyttet til mig, men det tager nok for lang tid at vente på det.
Jeg vil bare spørge hr. Villum Christensen, om erfaringen med det system, de har i Sverige og Norge, er, at det er billigere.
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Får man mere vedvarende energi for færre penge ved at bruge det svenske og norske system, for så er det da interessant at se på?
Villum Christensen (LA), 2015-05-22:
Skal jeg forstå spørgsmålet sådan, at fordi hr. Steen Gade har set nogle vindmøller på sin vej op gennem Sverige, så kan man ikke forholde sig til et helt andet tilskuds- og afgiftssystem, nemlig et system, der er bundet op på, hvor meget CO2 man fortrænger, eller hvordan man nu vil formulere det, uafhængigt af om man siger så meget til 1 kWh eller 1 MW, når vi har med vindmøller at gøre, så meget til solceller.
Jeg hørte også, at hr. Steen Gade ville skyde mig i skoene, at staten sætter solceller op – de sætter vel også solceller op på militærbygninger, det er ikke det – og at det ikke er private.
Selvfølgelig er det private, der langt hen ad vejen sætter solceller op på deres tage, men det er da for søren – undskyld udtrykket – os herinde, der fortæller, hvor meget vi vil give i de rammer, nu er det så afgiftsfritagelse, der er tale om her, men det er da os herinde, der bestemmer de rammer, og hvor meget vi vil have det enkelte år, og det er jo plansystemet.
Så det ender jo tilbage ved den samme problematik, som jeg startede med at nævne, nemlig at hele systemet her jo bryder sammen, fordi vi er nødt til at tænke lineært og forudse noget om 8 år, som vi er fuldstændig ude af stand til at sige noget om.
Det har vi jo fået alle beviser for.
Steen Gade (SF), 2015-05-22:
Det er jo en misforståelse, at det er staten, der bygger solcelleanlæg, og det er staten, der bygger vindmøller.
Det er jo sådan set private, og vi går da stærkt ind for, at det er dem, der bruger pengene.
Så kan jeg forstå, at det er Sverige, vi skal kigge til.
Nu har jeg den glæde, forhåbentlig, om lidt at køre op gennem Sverige, og der kan jeg jo se, at det altså fører til en masse vindudbygning, en kæmpemæssig vindudbygning i Sverige.
Sverige er jo meget snart – ministeren ved måske, om de allerede er det i dag – en større producent af vindenergi end Danmark.
Så jeg ved egentlig ikke, hvad kritikken går ud på.
Det er jo det, man gør i Sverige, og det bliver til vindenergi i Sverige.
Villum Christensen (LA), 2015-05-22:
Jeg må beklage den fejlslutning, når nu hr. Steen Gade skyder mig i skoene, at jeg vil binde nogle penge i et kulkraftværk.
Det har jeg for det første aldrig sagt noget om, og for det andet er det jo ikke staten, der opfører kulkraftværker.
Det, der er min pointe, er, at vi ikke herinde skal sige, hvad vi tror er godt om 15 og 20 år.
Det er en certifikatordning, som man kender både i Sverige og i Norge, og som er langt, langt fornuftigere end den her meget planøkonomiske forudsætning, som vi jo kan se på alle elementer er skredet, på samtlige elementer, og vi snakker ikke om, at den er skredet med 10 pct. eller 20 pct., som et budget nogle gange gør.
Det er mange, mange hundrede procent.
Så jeg må da sige, at det er en kapitulation, altså den tænkemåde, der ligger bag energiforliget, at man tror, at man ved, hvad der er godt, når man allerede inden et år kan se solcelleskandalen florere med 1 mia. kr. ud af kassen.
Det er da på en eller anden måde et bevis for, at vi skal væk fra det her regime.
Steen Gade (SF), 2015-05-22:
Tak for det, og tak til hr. Villum Christensen.
Jeg kan forstå, at hr. Villum Christensens lange betragtninger om uhensigtsmæssig afgifts- og tilskudsstruktur gør, at hr. Villum Christensen er enig i det, som jeg har foreslået sammen med de fleste andre partier her.
Der står jo simpelt hen, at den nuværende afgifts- og tilskudsstruktur er uhensigtsmæssig, så det er jo en åben dør, man løber ind, fordi det er vi jo enige i.
Det var sådan set noget, vi var enige i allerede i 2012, da vi indgik energiaftalen.
Mit spørgsmål går på, at hr. Villum Christensen siger, at man ikke skal binde sig i en leasingaftale for 8-10 år.
Det kan jeg jo godt forstå, det lyder jo rigtigt, men hvorfor er det så, at hr. Villum Christensens alternativ ville binde os i 30-40 år med, at man så ville investere i det, der måske i dag er det absolut billigste, f.eks. et nyt kulkraftværk, det binder man sig jo for i 30-40 år med risiko for, at man skal betale CO2-afgift, så det brager om 20 år?