runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magni Arge (T), 2015-10-20:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet.
Jeg skal ærligt erkende, at jeg ikke selv har den helt store erfaring i Nordisk Råd-sammenhæng, fordi jeg faktisk endnu ikke har nået at deltage i det.
Men jeg har selvfølgelig sat mig lidt ind i sagen, og jeg forstår, at det samme spørgsmål var til debat tilbage i 2008.
Som jeg redegjorde for i starten, er det jo sådan, at vi i dag deltager i den parlamentariske del på selvstændig vis, men når det kommer til konventionerne og de samarbejdsaftaler, som er indgået imellem de nordiske lande, så er vi ikke med som en selvstændig del, men kun som en del af Danmark.
Men Færøerne er som bekendt ikke Danmark, og vi har jo haft en debat tidligere i eftermiddag, hvor man netop har set på, at Danmark overfører flere og flere af sine lovgivende kompetencer til EU, og så står nogle kompetencer tilbage i Danmark, og nogle kompetencer står tilbage på Færøerne.
Derfor er der ikke identiske lovforhold, og det gør, at vi i mange tilfælde har ganske store vanskeligheder med ting, som ikke er kalibrerede.
Det gør, at færinger f.eks. kan stå i en særlig situation, når de flytter til Danmark eller andre nordisk beboede steder.
Men alt det ville løse sig, hvis vi var en selvstændig del af de konventioner, som det nordiske samarbejde omfatter.
Selvfølgelig vil vi have en ambition om på længere sigt også at være med i Nordisk Ministerråd, men om det er noget, som vi kan gøre på samme tid, eller om vi kan gøre det over tid, er så et pragmatisk spørgsmål, man kan se nærmere på.
Tak for det.
Der er jo også flere andre sådan praktiske ting i den her sammenhæng, hvor man kunne have gavn af at få de her ting kalibreret bedre, end de er i dag.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Jeg synes da, at både rigsfællesskabet og Nordisk Råd skal være så rummelige som overhovedet muligt, men der er jo ingen grund til, at ordføreren siger, at jo mere Danmark går ind i EU, des mere rummelige skal tingene være.
Det kan godt ske, at dele af Danmark er vilde efter at gå mere ind i EU, men flertallet af den danske befolkning kan godt lide Europa, men ikke det EU, vi kender i øjeblikket.
Det er den politiske elite, der desværre har flertallet i øjeblikket, som vil den vej.
Danskerne vil hellere mod Norden, vil hellere mod et fællesskab den vej, når man spørger dem.
Det viser enhver undersøgelse.
Derfor er der også vilje både i den danske befolkning og andre steder til at arbejde tættere sammen med både Færøerne og Grønland og også til at finde praktiske løsninger på de problemer, der er der.
Det er jeg helt overbevist om.
Men tusind tak for talen.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Jeg synes, at der klart må være tre områder, som vi i fællesskab prioriterer.
Det første er hele klimaspørgsmålet, både at bremse klimaforandringerne, men også at kigge på de klimatilpasninger, der skal til, og se på, hvad det er for muligheder det eventuelt giver, at der er klimaforandringer – for vi må se i øjnene, at klimaforandringerne kommer til at ske.
Det giver nogle udfordringer, og det giver nogle muligheder.
Det andet er hele spørgsmålet omkring naturbevarelsen og naturressoucer: Hvordan laver man et samspil, hvor der er plads til de oprindelige folks levevis, hvordan laver man en sikring af, at det, der sker klima- og altså naturmæssigt, ikke kommer til at forringe de oprindelige folks måder at leve deres liv på?
Og så sidst, men ikke mindst, hele spørgsmålet om erhvervsudvikling.
Der er jo forskellige forhold på Færøerne og i Grønland.
I øjeblikket har Færøerne qua fiskeriet haft nogle rigtig gode sæsoner.
I forhold til al anden erhvervsmæssig drift kunne man godt mene, at både Færøerne og Grønland kunne ønske sig en bedre udvikling.
Jeg tror, at især det, som også nogle af repræsentanterne fra Grønland her har nævnt, nemlig spørgsmålet omkring turismeudviklingen, kunne det være rigtig godt at have fokus på, og det synes jeg at vi skal prøve at prioritere, for jeg synes egentlig som hr. Sjúrður Skaale, at hvis vi bare prioriterer alt, så prioriterer vi ingenting.
Så vi er nødt til at spørge, hvad det er, vi vil ned at prioritere.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Tak for det.
Ministeren nævnte i en anden sammenhæng, at han var interesseret i at finde en vej til dialog med Rusland – det er der også flere der har nævnt i deres ordførertale – om de problemer, der findes.
Og det kunne være interessant at høre, om det er noget, der kan understøttes i nordisk sammenhæng.
Jeg tænker bl.a. på – og jeg tror, det er det, der har været antydet af nogle af ordførerne – at der er en dialogkonference i Sønderjylland her om en måneds tid, hvor de to mindretal og nogle dansk-tyske politikere har inviteret ukrainere på besøg i grænseområdet af to grunde: for det første for at vise, hvordan vi med ikkemilitære midler har trukket en grænse, og for det andet for at vise, hvordan man, når grænsen er trukket, så kan sikre, at der er en fredelig og ordentlig udvikling ved at understøtte mindretallene og ved at understøtte deres muligheder for at have egen kultur, eget sprog, egne biblioteker, skoler osv.
Det synes jeg er et meget spændende projekt, som Danmark kan være vært for i den her sammenhæng, og som det er OSCE-folk der har sat i gang.
Kan vi bidrage med mere i den retning?
Altså, hvad er formålet med dialog med Rusland, og hvilke tanker har ministeren om, at Danmark, eventuelt Norden, kan spille en væsentlig rolle i den slags aktiviteter?
Leif Mikkelsen (LA), 2015-10-20:
Vi har jo tidligere i dag drøftet forsvarspolitiske spørgsmål ved udsendelse af vores bidrag til koalitionen, og det gav også et billede af, at der er forskellige samarbejder.
Nu har vi så haft en række redegørelser her i dag om det nordiske samarbejde, og det er der bestemt grund til at tale godt om og rose, men man må også være klar over, at alt jo ikke, som hr. Christian Juhl måske var ved at antyde, kan foregå i det regi.
Redegørelsen her er på 12 sider, og det er faktisk en fin redegørelse, der giver et godt blik over, hvad det er for nogle samarbejdstraditioner, vi har, hvad der egentlig foregår i det regi, og hvordan man i forskellige konstellationer med forskellige lande samarbejder om forskelligt.
Og når vi drøfter det her og det ikke var med i de øvrige redegørelser, er det selvfølgelig, fordi forsvar og beredskab altså ikke er under Nordisk Råd, men er et samarbejde imellem lande.
Når man kigger ned over redegørelsen, vil man se, at den behandler spørgsmål som anskaffelse af materiel; forsvarets uddannelser; sikker kommunikation mellem landene i det nordiske område; veteranområdet; spørgsmål om at opdatere hinanden ved deltagelse i internationale operationer; hjemmeværnet, som vel har en særlig samarbejdsrelation i de nordiske lande, måske også fordi vi egentlig har et stærkt værdifællesskab i de nordiske lande; beredskabet, som kan spille en måske endda særdeles positiv rolle i et samarbejde – her er mulighederne i tilfælde af større katastrofer også fint beskrevet, og der kan det virkelig være en styrke, at man kan hjælpe tværs over landegrænser.
Så der er god grund til at udbygge og bearbejde det nordiske samarbejde i en række praktiske relationer.
Vi konstaterer, at Danmark skal have formandskabet i 2016 omkring en del af de her samarbejder.
Vi deltager gerne i, at Danmark lever op til de forpligtelser, der er i at have et sådant ansvar for at udvikle samarbejdet på de områder, som er nævnt i den her redegørelse, og som der heldigvis er god tradition for at dyrke, men som bestemt kan udnyttes bedre i et samarbejde på de her områder – mest fordi, vil jeg gerne understrege, jeg faktisk mener, vi har et værdifællesskab, der er ret nemt at bygge på i de her samarbejdsrelationer.
Så tak til ministeren for redegørelsen, som hermed er til behandling.
René Gade (ALT), 2015-10-20:
Jeg vil også gerne sige tak for en, synes jeg, meget håbefuld og lovende redegørelse.
I Alternativet ser vi egentlig ikke på det danske forsvar og beredskab som et nationalt forsvar, vi ser det som en del af et større hele og et bidrag, vi giver internationalt.
For vi står stærkest, når vi står stærkt internationalt og får støtte af andre.
Så jeg vil gøre det meget kort og sige: alt i alt en håbefuld og lovende beretning.
Det er jo et kæmpe område, og jeg tror ikke, der er nogen, der undervurderer, hvor voldsomt det egentlig er at involvere sig i Arktis på den ene eller den anden måde.
Vi skal nok tænke, at det beredskab, der skal til for at kontrollere dele af det, er større end noget, man næsten kan forestille sig i dansk regi.
Så også der er det vigtigt at stå stærkt nordisk. Jeg kunne godt tænke mig at fokusere på at investere i forsvarsmateriel på nordisk plan, altså simpelt hen at lave en overordnet ramme for, hvad det er, der skal bruges, og så prøve at se på, hvordan vi kan arbejde sammen om at skaffe det, der skal til, så man måske også kan være endnu mere ambitiøs, end der er mulighed for med de ressourcer, vi har i forsvaret i dag.
Det kan være, man kan mødes om det.
Men tak for en god redegørelse.
Peter Christensen (V), 2015-10-20:
Tak for det, og tak for bemærkningerne, også de korte bemærkninger, der har været til den her sidste redegørelse.
Det er jo første gang, at redegørelsen inddrager beredskabsområdet, og jeg er sådan set ganske tilfreds med den udvikling, vi har set i det sidste års tid, såvel inden for forsvarssamarbejdet som inden for beredskabsområdet.
Det er nogle vigtige områder, og det er jo områder, som vi kan udvikle yderligere der, hvor vi kan blive enige.
Det er jo ikke sådan, at alle de initiativer, som iværksættes i NORDEFCO-regi, bliver de store succeser.
Sådan er det heller ikke inden for andre internationale samarbejder; der er projekter, som giver mindre udsigt til succes, og så bliver de stoppet, og sådan skal det også være.
Det, der dog er kendetegnende, er, at det nordiske samarbejde samlet set er i en positiv udvikling.
Men lad det være sagt med det samme: Der er også områder, hvor de nordiske lande er for forskellige, såvel i det store som i det små.
Ikke alt kan gennemføres.
Det gælder på såvel forsvarssom beredskabsområdet.
Vi fem lande har som bekendt udviklet vores forsvars- og sikkerhedspolitik noget forskelligt, f.eks. med forskellige tilhørsforhold i forhold til både NATO og EU.
Men i det store billede går vi alle i retning af et tættere samarbejde, og fælles udfordringer i den nordiske region gør simpelt hen samarbejdet tættere, og her tænker jeg naturligvis særlig på Ruslands handlinger og udtalelser i den seneste tid.
Som tidligere nævnt, er der ikke et formaliseret samarbejde inden for Nordisk Råds regi, hvis jeg lige skal berøre det generelle samarbejde med Nordisk Råd, hverken på forsvars- eller beredskabsområdet.
Men der er opbygget en god tradition for, at det siddende NORDEFCO-formandskab – i år er det Sverige – på forsvarsområdet giver en mundtlig redegørelse om det nordiske forsvarssamarbejde på Nordisk Råds årlige session, og det vil også ske her i næste uge i Reykjavik.
Når man ser på det regionale forsvarssamarbejde andre steder, er der nok ingen tvivl om, at NORDEFCO-samarbejdet står som lidt af en regional rollemodel for andre lande i Europa.
Som det fremgår af redegørelsen, er værdien af det nordiske samarbejde særlig understreget af den sikkerhedspolitiske udvikling i vores nærområde.
De fælles udfordringer har vist, at de nordiske lande formår at rykke tættere sammen for at finde fælles løsninger og sende fælles politiske budskaber, f.eks. i forhold til sikkerhedssituationen i nærområdet og i Østersørådet og de baltiske lande.
Og som også fru Marie Krarup var inde på, er det jo vigtigt at få sagt med det samme, at Danmarks sikkerhed først og fremmest afhænger af vores NATO-medlemskab.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-20:
Jeg kan meddele, at Socialdemokraterne naturligvis kan støtte forslaget.
Marie Krarup (DF), 2015-10-20:
Jeg kan gentage den tidligere tale: Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2015-10-20:
Tak, formand.
Da Venstres ordfører ikke havde mulighed for at være til stede i salen, har jeg lovet at læse hr. Søren Gades ordførertale op.
Hensigten med det fremsatte forslag er at tilpasse spørgetimen med udgangspunkt i, at partisammensætningen efter folketingsvalget nu er en anden.
Vi står nu med otte oppositionspartier, og derfor er det nødvendigt at nedsætte taletiderne under spørgetimen.
Der foreslås således en mindre justering af taletiderne under det største partis anden runde.
Af Folketingets forretningsorden fremgår det desuden, at spørgetimen med statsministeren ikke må vare længere end en klokketime, og denne bestemmelse foreslås ophævet.
I Venstre mener vi, at de overvejelser, der er gjort omkring spørgetimen med statsministeren, er ganske fornuftige, og derfor støtter vi naturligvis beslutningsforslaget.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Jeg må til forhåbentlig ikke særlig stor overraskelse meddele, at vi søreme også kan støtte forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-10-20:
Det er jo egentlig ret interessant, at vi står her og diskuterer det her forslag klokken 5 minutter i 11 om aftenen, hvor diskussionen om det her forslag egentlig har været, at der skulle komme liv i Folketingssalen, man skulle more sig, det skulle være spændende osv., og det skulle rigtig røre sig her i salen.
Man kan så sige, at der er grænser for, hvor højt det er kommet op at flyve, så måske burde vi have diskuteret det på et tidspunkt på dagen, hvor vi er mere friske.
Det er også fantastisk, at vi diskuterer, om det må tage en klokketime mere eller mindre.
Den her dag har åbenbart taget mange af slagsen.
Der kunne have været mange spørgsmål til statsministeren, men okay.
Uanset det støtter vi sådan set de ændringer, selv om vi håber på, at der bliver flere svar i fremtiden på de spørgsmål, der stilles, når nu det er en spørgetime, men det kan jo være, at en ny statsminister ændrer på det.
Det kan vi håbe.
Vi vil holde øje med, om det sker.
Ellers synes jeg, vi skal diskutere det en dag, hvor vi er mere vågne.
Tak for ordet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Det bliver ganske kort.
På vegne af vores ordfører, der ikke kunne være her, skal jeg sige, at vi støtter forslaget, og på vegne af SF's ordfører skal jeg sige det samme.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-20:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi mener, at ethvert parti skulle have samme taletid, og der er det her jo et skridt i den rigtige retning, da det største partis taletid bliver forkortet en smule.
Så vi støtter generelt forslaget.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Jeg havde gerne set, at Færøerne og Grønland også var en del af afstemningen, men under den forudsætning, at Færøerne og Grønland var en del af EU.
Det havde jeg gerne set.
Jeg havde gerne set, at hele kongeriget havde stået sammen om at deltage i EU.
Men som jeg sagde før, bliver vi nødt til at respektere, at vi på det her område har valgt forskellige veje, og den respekt går begge veje.
Ligesom vi respekterer jeres valg, må det også være sådan, at vi ikke skal undlade at træffe de beslutninger her i Folketinget, som er nødvendige.
Så må vi finde praktiske løsninger på de konkrete problemer, der opstår hen af vejen.
Peter Juel Jensen (V), 2015-10-20:
Tak, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke ministeren for en god redegørelse om det nordiske forsvarssamarbejde.
Se, det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde sigter imod at skabe et mere sikkert Norden, men også et Norden, der bidrager solidarisk til håndtering af konflikter og katastrofer internationalt.
Der er fastlagt visioner for udviklingen af samarbejdet, både inden for det nordiske forsvarssamarbejde og inden for det nordiske beredskabssamarbejde.
Af militære snitflader kan i flæng nævnes nordisk materielsamarbejde, udveksling af studerende på de militære uddannelser, styrkelse af det militære samarbejde omkring luftrumsovervågning, taktisk lufttransport, fokus på militært og civilt arbejdsmiljø, kapacitetsopbyggende indsats på forsvarsområdet i Østafrika, samarbejde mellem hjemmeværnsskoler og etableringen af et sikkert kommunikationssystem imellem de nordiske lande.
På beredskabsområdet er der en lang tradition for samarbejde i nordisk regi.
Her har arbejdet på en række fælles udviklingsmål frem mod 2018 fyldt meget, men også indsatsen med forebyggelse af og ikke mindst konsekvenserne af større grænseoverskridende ulykker har fyldt, ligesom internationale arbejdsopgaver også har presset sig på.
Lad mig blot nævne ebola i Vestafrika og jordskælvet i Nepal.
Man er nået rigtig langt inden for det nordiske samarbejde, men vi glæder os også over et yderligere samarbejde i årene, der kommer, og det ser vi frem til i Venstre.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
[Lydudfald]
... to ting, og jeg vil sige, at min arbejdsdag hernede startede for 10 timer og et kvarter siden, så hvis jeg ikke lige er helt skarp i forhold til Sønderborginvitationen, kan det være, det er, fordi vi har snakket om meget andet undervejs.
Men så vidt jeg husker det, er det faktisk den tyske delegation i den parlamentariske forsamling i OSCE, der har inviteret, og med dansk deltagelse og også deltagelse på tværs af grænsen, fordi det netop er grænsespørgsmålet, der er interessant.
Og jeg mener jo, det er et initiativ, som vi fra dansk side bør understøtte, for Rusland og Ukraine skal lære at leve sammen med en fælles grænse.
Man kan ikke løfte nogen af landene op og placere dem et andet sted på verdenskortet; hvor gerne nogle end ville gøre det, kan man det ikke, og derfor skal de lære at leve sammen, og vi skal understøtte det.
I forhold til dialogen med Rusland vil jeg gerne advare mod en tendens, jeg lidt har hørt, til at have sådan en overdreven tro på, at der er nordisk enighed om alt.
Altså, vi har fra dansk side et dialogønske med Rusland – Sverige har ikke et tilsvarende ønske.
Derfor er det svært at bruge det nordiske samarbejde til noget, når de nordiske lande ikke er enige.
Og det er måske bare en påmindelse om, at selv om vi er meget glade for det nordiske samarbejde og skal fortsætte det, er der også en grænse for, hvad vi kan nå i det nordiske samarbejde, for de nordiske lande har også selvstændige prioriteter, der gør, at vi ikke altid kan bruge det nordiske samarbejde og konsensussøgningen til noget i den praktiske hverdag.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Jamen det er jeg klar over, og jeg hørte også debatten i Præsidiet, hvor jeg roste det initiativ, der er taget, hvor Rusland bl.a. kommer til debat nu her i Island, og hvor, så vidt jeg kan forstå, nogle af udenrigsministrene også er til stede ved en del af debatten – eller er det statsministrene?
Det kan jeg ikke huske.
Men da jeg roste det, blev jeg i hvert fald gjort opmærksom på, at hvis der kom nogle russere, ville de andre udvandre osv. osv.
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
En af de ting, som man skal vide, når man går ind til det job, jeg har taget på mig, er, at man kommer til at snakke med nogle af de største slyngler i verden.
Og det er netop det, diplomati går ud på, altså at tale fredeligt sammen med folk, som man også er uenig med.
Selvfølgelig skal vi tale fredeligt sammen med dem, vi er enige med, men vi skal bruge diplomatiet til at tale fredeligt sammen med folk, vi er uenige med – ikke til at bøje vores holdninger af, ikke til at gemme dem væk, men til igennem en samtale og dialog at prøve at påvirke andre til at finde en løsning, hvor vi, selv om vi er uenige, finder en vej sammen, som gør, at vi kommer uden om de hårde konflikter.
Og derfor starter vi med dialog og møder på embedsmandsniveau, vi forsøger at få igangsat møder også på ministerniveau – det bliver så ikke nødvendigvis udenrigsministrene, for jeg dækker mange forskellige ministerområder i forhold til den russiske regering, men på et niveau, hvor vi også får taget politiske holmgange om de synspunkter, vi har, og hvor vi får snakket sammen om politiske løsninger på de fælles udfordringer, vi har.
Magni Arge (T), 2015-10-20:
Udenrigsministeren har ikke kommenteret mine udsagn om, at Færøerne egentlig vil arbejde for et selvstændigt medlemskab i Nordisk Råd.
Det vil jeg gerne høre en kommentar til.
Jeg havde selv et forslag til, at Færøerne og Grønland også fik selvstændigt medlemskab i Arktisk Råd, men egentlig er jeg mest interesseret i at høre udenrigsministerens syn på, at man ændrer på den udenrigspolitiske bemyndigelseslov, som begrænser Færøerne og Grønlands mulighed for at arbejde i internationale sammenhænge og føre forhandlinger.
Det er i dag en spændetrøje, og f.eks. forudsætter den i dag, at Færøerne og Grønland skal være enige i en sag, hvad vi ikke var i NEAF-sagen omkring fiskebestanden ude i Nordatlanten, og det kan være en ganske stor og alvorlig sag for Færøerne, at der sker en ny udvikling i NEAF-sagen, som vi ikke kan påvirke, som vi har behov for.
Hvad er regeringens syn på den udenrigspolitiske bemyndigelseslov og en ændring af den i fremtiden?
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
I forhold til selvstændig deltagelse i Nordisk Råd skulle ordføreren nok have spurgt ministeren for Nordisk Råd.
I forhold til Arktisk Råd er det, som det også er blevet sagt af fru Aleqa Hammond, et samarbejde mellem nationer.
Og kongeriget er én nation.
Det betyder også, at når vi udtaler os i f.eks. Arktisk Råd, udtaler vi os med én stemme.
En gang imellem bliver den stemme så udtalt med grønlandsk accent, nogle gange med færøsk accent og nogle gange med dansk accent.
Men det er med én stemme, og det er en koordineret udtalelse.
Det betyder ikke, at Grønland og Færøerne er de eneste, der skal bøje af, det betyder også, at Danmark skal bøje af i forhold til vores holdninger for at kunne opnå en enighed.
Men som jeg sagde i starten af min tale her til aften, mener jeg, vi står stærkest, når vi står sammen og taler med én stemme.
Og ja, det betyder en gang imellem, at man skal give køb på sine egne synspunkter for at finde en fælles løsning, men det er vilkår for alle tre dele af kongeriget.
Magni Arge (T), 2015-10-20:
Det var igen den udenrigspolitiske bemyndigelseslov, og der er vi altså stadig væk i det forhold, at Grønland og Færøerne har modsatrettede interesser, og når det sker, er Færøerne ikke i stand til at forsvare sine egne interesser som f.eks. i striden om fiskebestanden.
Det er en spændetrøje, som man på Færøerne overhovedet ikke kan leve med i fremtiden, og jeg tror, Grønland kommer til at have det samme synspunkt på et eller anden tidspunkt.
Det vil være et stærkt ønske fra færøsk side, at den bliver fjernet eller taget af, og at man får en langt videre ramme til at føre egne forhandlinger.
Jeg har stadig ikke hørt synspunktet på det spørgsmål.
Kristian Jensen (V), 2015-10-20:
Så tror jeg ikke ordføreren hørte ordentligt efter, for det, jeg sagde til sidst, om, at man taler med én stemme, fordi man er én nation, er et spørgsmål om, hvorvidt man kan have en ændring af den udenrigspolitiske delegation.
En nation har én udenrigspolitisk stemme, og den finder vi i fællesskab.
Der er ikke nogen, der dikterer den for andre, vi finder den i fællesskab, for sådan er det, når man er én nation, ét kongerige.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-20:
Det er rigtigt, når udenrigsministeren siger, at Arktis diskuteres meget også uden for Arktisk Råd, nemlig inden for EU, inden for det danske kongerige, inden for Arctic Circle og meget andet.
Rigtig, rigtig mange lande er ved at udforme deres arktiske politik, og nogle har også en i forvejen, som oven i købet er ret omfattende.
Så længe der er en konsensusmodel i Arktis Råd, ser det ikke ud til, at EU kommer til at være med på observatørlisten i Arktisk Råd.
Ministeren påpeger, at der er gode dialoger og samtaler med EU omkring Arktis.
Hvilke konkrete ting snakkes der om udover EU's egen Arktispolitik?