runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-02-10:
Tak for svaret.
Det, man så kunne se i går aftes på TV Syd, var et gammelt klip fra før sidste valg, hvor daværende formand for Landdistriktsudvalget, Hans Christian Schmidt, udtaler: Vi skal have den fulde landevejsmodel.
Og det ville være ensbetydende med langt lavere priser på at sejle med færgerne.
Der skulle være den samme pris for at køre på den blå landevej som på den sorte landevej, som vi plejer at sige.
Vi har fået en udredning på, at det koster 281 mio. kr.
Der må man så sige, at regeringen nu har fundet de 95 mio. kr. Der er jo et godt stykke op til de 281 mio. kr.
Så nu er mit spørgsmål til ministeren: Hvad er regeringens plan i forhold til det løfte, som Hans Christian Schmidt på daværende tidspunkt udtalte?
Karen Ellemann (V), 2016-02-10:
Mit svar til det er, at jeg mener, at vi har taget et stort og rigtigt skridt i retning af landevejsprincippet med den her vækstaftale, hvor det altså lykkedes os at finde 95 mio. kr. årligt til netop at få sænket taksterne på passagerbefordringen.
Jeg er helt med på, at det jo ikke er en hundrede procents indførelse af landevejsprincippet.
Og så er der diskussionen om, hvorvidt der så er tale om et løftebrud, eller hvad der er.
Jeg har også genset de her klip og hørt en klar politisk vision om, at det er i den retning, man gerne ville gå.
Det er noget af det første, man gør.
Det var det, regeringen gjorde i sommer.
Og der må man konstatere, at den her kasse var mere end tom, så det der med at forestille sig, at man bare kan hive over 280 mio. kr. op årligt til så fra dag et at lave et landevejsprincip, er vanskeligt i virkeligheden.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Det er ikke hundrede procent skridtet til indførelse af landevejsprincippet, men det er et stort og rigtigt og vigtigt skridt.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-10:
Altså, først og fremmest vil jeg jo gerne slå fast, at nu har vi besluttet at lave en udflytning af 3.900 statslige arbejdspladser fra hovedstaden til de øvrige fire regioner.
Det hører jeg også at spørgeren på en eller anden måde kvitterer for.
Man må konstatere, at det ikke var en ambition, den tidligere regering, og dermed det parti, som spørgeren tilhører, havde.
I forhold til hvordan den aktuelle situation måtte se ud fremadrettet, hvad angår de medarbejdere, der har ansvaret med hensyn til LAG, er jeg ikke i stand til at oplyse noget om det i dag.
Men så snart jeg har det overblik, vil jeg selvfølgelig også give det til Folketinget.
Men på stående fod i dag er jeg ikke i stand til af give den oplysning.
Det er jeg ked af, men sådan er det.
Det er, fordi vi ikke har et konsolideret tal for det.
Kasper Roug (S), 2016-02-10:
Tak til ministeren.
Det er også rigtigt, at det jo er en stor udflytning, der er i gang.
Men det, som jeg egentlig spørger til, er jo: Bliver LAG-sekretariatet berørt af det her?
Bliver LAG-sekretariatet berørt af, at man nu skal skære ca. en tredjedel i LAG-puljerne?
Så er det jo rigtigt, at der kommer nogle flere statslige arbejdspladser til Nykøbing Falster.
Det er sådan set også fint, det er slet ikke det.
Men det, vi oplever, er jo, at der stille og roligt sker en udhuling.
Det er jo fint nok, at man udflytter statslige arbejdspladser, men vi frygter sådan set bare, at der sker en stille og rolig udhuling ved, at man så stille og roligt skærer ned igen.
Der var i Politiken for ca. 7 måneder siden også en fin artikel, som beskriver det, nemlig at i Vest- og Sydsjælland er der fra 2009 til 2013, altså i en 4-års periode, blevet flyttet – egentlig uden de store bemærkninger – 7,2 pct. statslige arbejdspladser.
Det samme sker vel næsten også her, hr. minister.
Sker der ikke det, at nu risikerer vi lidt at få en udhuling af det, som allerede er besluttet?
Det er jo ikke engang et år siden.
Nu risikerer vi sådan set, at en tredjedel af de medarbejdere, der er på LAG-sekretariatet, sådan set skal afskediges allerede.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-10:
Regeringen fremlagde i november 2015 en samlet strategi for at skabe vækst og udvikling i hele landet.
Det havde jeg også fornøjelsen af at have en drøftelse med spørgeren om i sidste uges spørgetid.
Strategien indeholder langt over hundrede initiativer, som vi nu arbejder målrettet på at føre ud i livet.
I forlængelse af strategien kan jeg jo oplyse, at vi så sent som i går, den 9. februar, indgik en aftale om 800 mio. kr. i perioden 2016 til 2019 til konkrete initiativer om bl.a. nedsættelse af færgetakster for passagertransport til og fra øerne, en bredbåndspulje samt en målrettet indsats for erhvervslivet i områder, der kan være præget af stærk tilbagegang.
Strategien har, som det nok også er spørgeren bekendt, i alt fem indsatsområder, hvor udflytningen af statslige arbejdspladser og bedre rammer for fødevare- og landbrugserhvervet er to af de store indsatsområder.
Regeringen vil jo også, som det tidligere er oplyst, over de kommende år flytte ca. 3.900 statslige arbejdspladser fra hovedstadsområdet til de øvrige fire regioner.
Det er den største samlede udflytning af statslige arbejdspladser
nogen sinde i danmarkshistorien.
LAG-sekretariatet flyttet til Nykøbing Falster i starten af 2015.
Pr. 1. januar 2017 flyttes yderligere 25 arbejdspladser fra Erhvervsstyrelsen i København til Nykøbing Falster.
Nykøbing Falster vil derfor få endnu flere statslige arbejdspladser, end de har i dag.
Det er arbejdspladser, som vil være med til at bidrage til at kunne styrke det lokale arbejdsmarked og også understøtte væksten i området – og ikke mindst bringe de statslige arbejdspladser tættere på de borgere og virksomheder, som bliver serviceret herfra.
Som jeg også oplyste i sidste uge, indgik regeringen jo også den 22. december en aftale om landbrugs- og fødevarepakken, som tog afsæt i at give bedre muligheder for at udvikle vores landdistrikter, og her noterer jeg mig også, at det er noget, der kan være med til at styrke vores arbejdspladser og ikke mindst vores produktionsvirksomheder i landdistrikterne.
Kasper Roug (S), 2016-02-10:
Hvordan mener ministeren, at det passer ind i regeringens overordnede strategi om udflytning af statslige arbejdspladser, at beskæringen af LAG-midlerne med over 30 mio. kr. fra næste år efter alt at dømme vil koste statslige arbejdspladser på LAG-sekretariatet i Nykøbing Falster, hvor sekretariatet åbnede så sent som den 1. januar sidste år?
Karen Ellemann (V), 2016-02-10:
Jeg tillader mig at sige, at det er lidt mere end et nej eller ja-spørgsmål.
Men hvis jeg skal forsøge bare at give et kort svar på det, vil jeg starte med at konstatere, at vi har en historisk tradition for faktisk at have et godt og bredt samarbejde om færgeområdet.
Og det, jeg gør, i forlængelse af den aftale, vi indgik i går med de øvrige blå partier, er, at jeg nu vil indkalde de øvrige politiske partier – det vil sige alle, der er med i det her – til en drøftelse af den nærmere udformning af den her ordning.
For der vil skulle være tale om en lovgivningsproces, som skal udmønte ordningen også for de ikkestatslige ruter, og derfor vil det være at gå for meget i teknikrummet nu.
Men jeg vil blot konstatere, at jeg ser frem til, at vi får en konstruktiv drøftelse af, hvordan vi konkret kommer til at udmønte den her nye pulje, sådan at den kommer de her mere end 30 ruter til gavn.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-02-10:
Nu har jeg fundet ud af, at man jo skal holde sig inden for de der 30 sekunder, så jeg vil stille et spørgsmål til ministeren, som er nemt at svare på, altså sådan et ja eller nej-spørgsmål.
Når nu vi så når frem til de 95 mio. kr., skal de jo rulles ud på en eller anden facon, og jeg kan se, at vi skal starte her efter sommeren med på en eller anden måde at bruge de første 48 mio. kr. Så jeg kunne tænke mig at spørge om, hvordan teknikken bliver i forhold til det her med udmøntningen af de 95 mio. kr. og af de 48 mio. kr. Hvor stor bliver reduktionen?
Kan ministeren sige noget om det?
Karen Ellemann (V), 2016-02-10:
Jeg vil gerne anerkende, at spørgeren ikke bruger den form for betegnelse, om end det er et ord, der bliver brugt meget og nogle gange også meget i flæng.
Vi har jo taget skridtet nu i retning af indførelse af landevejsprincippet.
Det er rigtigt, at det ikke er det fulde skridt, men det er dog et skridt.
Det har ikke været der før.
Det har slet ikke været foretaget før.
For nogle år tilbage blev der lavet en aftale om at sænke taksterne for godstransporten, og nu er der så lavet aftalen her om sænkelse af taksterne til passagerbefordringen, altså billetterne for passagererne.
Ja, vi har da i hvert fald taget et skridt nu med de 95 mio. kr., og så må vi se, hvordan økonomien ser ud i årene, der kommer.
Men nu er vi i gang.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-02-10:
Jeg er fuldstændig enig i, at det jo er et godt skridt.
Jeg synes godt nok, at det er for lille, men det er jo et skridt i den retning.
Jeg tror, at hvis man spørger alle medlemmerne i Landdistriktsudvalget, vil de sige, at vi skal have landevejsmodellen, og så må man se, hvor langt man kan komme.
Vi har jo selv, da vi havde regeringsmagten, sagt, at vi kunne nå de 133 mio. kr.
Nu har regeringen fremlagt de 95 mio. kr.
Så kan man diskutere, om det er nok, eller om det ikke er nok.
Det er der mange der har en mening om.
Jeg har så i øvrigt ikke sagt løftebrud.
Det var ministeren selv, der sagde det.
Jeg sagde bare, at daværende formand for Landdistriktsudvalget, Hans Christian Schmidt, sagde: Vi går efter den fulde landevejsmodel.
For jeg har respekt for, at man kigger i kassen og alt det her, men man må jo have en plan for det her, så man kan sige, hvornår vi skal nå til, at vi har den fulde landevejsmodel.
Christian Langballe (DF), 2016-02-10:
Kære minister, det er klart tilkendegivet, hvad det er, vi taler om.
Der er jo ikke nogen, der skal sætte sig ned og definere noget, for det er allerede gjort i loyalitetserklæringen, det sker jo allerede, og det har vi allerede gjort.
Så det er inden for den bane, vi spiller, og det drejer sig om loyalitet over for folkestyret og over for grundloven og de her grundlæggende danske værdier og retsprincipper.
Det er jo det, det handler om.
Jeg forstår ikke koblingen, og jeg forstår ikke, at der ikke er en interesse for det.
For vi kan altså komme til at stå i en situation, hvor vi tildeler statsborgerskab til personer, som simpelt hen ønsker Danmark og den nuværende samfundsordning hen, hvor peberet gror.
Skal de have statsborgerskab?
Nej, siger jeg.
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Til det første spørgsmål om tidspunktet kan jeg sige: Nej, jeg kan ikke blive mere præcis.
I forhold til det andet spørgsmål om ønsket om at blive inviteret er det selvfølgelig blevet hørt, og det er også forstået, men det vil jeg tage stilling til på et senere tidspunkt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-02-10:
For det første vil jeg spørge: Kunne ministeren blive lidt mere præcis end at sige, at det er til efteråret?
For det andet vil jeg gerne opfordre ministeren til at indkalde alle partier til en forhandling om det her, når der nu er så bred enighed.
Det har vi jo set tidligere i pressen, og det er altså blevet bekræftet i Folketingssalen i dag.
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Så kan jeg jo så forstå, at tingene i den ene sag har ændret sig, ved at vedkommende har søgt et andet opholdsgrundlag i Danmark og har fået godtaget det.
Til det første spørgsmål om hvornår kan jeg sige, at det er til efteråret.
Til det sidste spørgsmål kan jeg sige, at det endnu ikke er afklaret.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-02-10:
Tak for det.
Det er jo positivt, at alle partier med undtagelse af Dansk Folkeparti kan se, at de her regler er for bureaukratiske, og at de skal laves om.
Jeg har to konkrete spørgsmål.
Det første er: Hvornår regner ministeren med at kunne fremlægge et forslag til nye regler?
Det andet er: Forestiller ministeren sig at indkalde alle partier til en form for forhandling, eller hvordan er forløbet tænkt?
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Altså, det har jo noget på sig, når man betaler en bøde, og så er det vel også, fordi man selv er klar over, at man har gjort noget forkert.
Det er meget, meget sjældent, at man går ind og betaler en bøde sådan umiddelbart og uden i øvrigt også at klage over den, uden at man er klar over, at man har gjort noget forkert.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-10:
Reglerne er jo, at man selvfølgelig ikke må arbejde mere end 15 timer, men så har man betalt en bøde, og så kan man jo godt sige, at den sag dermed er ude af verden.
Man behøver ikke oven i købet at tilføje, at man formoder, at vedkommende så er arbejdstager.
Det er jo regeringen, som har skrevet de forarbejder, så derfor kan man vel godt sige, at ja, det formodes, men det er ikke dermed bevist.
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Nu er det jo sådan, at det ikke er mig, der sidder og afgør de her sager, og det er jo også sådan, at de, når der så bliver klaget over dem, går til Udlændingenævnet.
Det er jo et nævn, som vi i Venstre var imod blev oprettet, men som det daværende flertal i Folketinget ønskede at oprette, altså sammen med den socialdemokratisk ledede regering.
Jeg bliver nødt til at rette mig efter reglerne, hvad enten jeg har stemt for Udlændingenævnet eller ej, men når en sag ligger i Udlændingenævnet, kan jeg ikke blande mig.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-02-10:
Jeg synes, at det har været en god debat i dag, og jeg vil gerne takke et bredt flertal af partierne for deres tilkendegivelser og også regeringen for viljen til at gøre noget ved det, sådan at vi kan få en bedre balance i de her ting.
Så kan man måske stilfærdigt opfordre regeringen til at skynde sig lidt mere.
Jeg ved godt, at det nogle gange er svært med multitaskingen, og at der er topartsforhandlinger og trepartsforhandlinger, og hvad ved jeg, men det er jo en meget lille sag, vi her taler om, så vi er i hvert fald fra vores side parate til at stille op, hvis ministeren er interesseret i dialog, drøftelse og aftaler på den her side af sommerferien.
Jeg tror sådan set ikke, det vil tage mange timer for partierne at blive enige om at få ændret regelsættet.
Så jeg vil sige tak for alle de positive tilkendegivelser og den store samarbejdsvilje, der har været, og så har jeg bare et lønligt ønske om, at vi kunne få sat endnu mere speed, undskyld, fart, på processen.
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Næh, men som jeg også tidligere har sagt, synes jeg jo heller ikke, at erklærede antidemokrater eller islamister bør tildeles et dansk statsborgerskab, og det er sådan set derfor, vi har loyalitetserklæringen, som man skal skrive under på.
Så spørgsmålet er jo også lidt, om hr. Christian Langballe selv tror på, at den loyalitetserklæring, som vi har indgået en aftale om, er nok, og det kan jeg så forstå at han ikke synes.
Det skal retfærdighedsvis siges, at det også er et synspunkt, han tidligere har flaget.
Christian Langballe (DF), 2016-02-10:
Jeg må sige, at jeg simpelt hen synes, det er noget snak.
Det er jo ikke, fordi jeg har tænkt mig at lave sådan en form for tankekontrol, hvor folk skal gå rundt med apparater på hovedet, for at måle, hvad der udgår, men jeg tænker på de ytringer, som folk foretager sig, og man gør det jo ærligt talt i forvejen.
For PET gør det jo, så jeg kan simpelt hen ikke forstå det, og når det er inden for den ramme, der hedder folkestyret og grundloven, skal man respektere det.
Jeg så for mange år siden et program, der hed Undercover Mosque, hvor man gik ind i en moské og filmede med skjult kamera, og hvor der simpelt hen fremkom nogle ytringer om at omstyrte det danske demokrati og indføre sharialoven med afhugning af hænder, som var så horrible.
Skal sådan nogle mennesker have statsborgerskab i Danmark?
Nej, det synes jeg bare ikke de skal.
Det er sådan set det, der er udgangspunktet.
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Altså, vi lever jo i et frit samfund, hvor man i virkelighedens verden kan mene, hvad man vil, og derfor synes jeg heller ikke, det er så simpelt, som det måske lige kunne lyde som, at gå ind og definere, hvad man må mene.
For mig at se lugter det næsten af noget andet, som jeg ikke tror at hr. Christian Langballe bakker op om, og det gør jeg i hvert fald heller ikke selv og har aldrig nogen sinde gjort det.
Altså, jeg må sige, at det bare ikke står mig helt klart, hvad det præcis er sådan en screeningsenhed skal.
Nu kan jeg så godt høre, hvad det er, screeningsenheden skal foretage sig, men hvordan skal det reelt skrues sammen, og hvordan skal det fungere?
Skal enheden f.eks. bestå af embedsmænd, eller er det politikere, der skal afgøre og definere, hvilke værdier der er acceptable i Danmark?
For mig at se er det grundlæggende jo, at vi for ikke særlig lang tid siden har indgået en aftale om, at man netop skal skrive under på en loyalitetserklæring – og det er blevet fremhævet – og det er sådan set for mig at se den knage, vi har at hænge tingene på.
For ellers må man jo her i Danmark ret beset mene, hvad man vil.
Christian Langballe (DF), 2016-02-10:
Jeg er fuldstændig klar over, at PET laver et tjek som noget af det sidste, inden lovforslaget bliver fremsat.
Men det, som jeg er ude efter, og det, som jeg foreslår, er sådan set, at man opretter en screeningsenhed – og den kunne være i PET-regi, men det kan ministeren selv bestemme – altså en enhed, der kontrollerer, at nogen ikke ytrer sig og f.eks. tilkendegiver, at de vil omstyrte det danske folkestyre, eller at de vil have udskiftet grundloven med sharialoven.
Jeg mener simpelt hen, det er grundlæggende, og det er jo det, man skriver under på i loyalitetserklæringen.
Så det er jo egentlig bare at tage loyalitetserklæringen alvorligt.
For jeg vil altså mene, at fem islamister, der ønsker at omstyrte det danske folkestyre, og som står på statsborgerskabslovforslaget, er fem islamister for meget.
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Tak for det.
Det er derfor min klare opfattelse, at erklærede antidemokrater eller islamister, hvilket der her spørges til, ikke bør tildeles et dansk statsborgerskab.
Der stilles i dag strenge krav til personer, der ønsker at søge om dansk statsborgerskab – det gælder bl.a. i forhold til vandelskrav, sprogkrav og ansøgerens kendskab til danske samfundsforhold – men derudover skal en ansøger også være villig til at acceptere de grundlæggende principper og spilleregler, der er, i et demokrati som det danske.
Derfor stilles der krav om, at ansøgeren lover troskab og loyalitet over for Danmark og det danske samfund og erklærer at ville overholde dansk lovgivning, herunder Danmarks Riges Grundlov, og respektere grundlæggende danske værdier og retsprincipper, herunder det danske demokrati.
Så vil jeg gerne understrege, at Politiets Efterretningstjeneste jo altid foretager en vurdering af, om hver enkelt af de ansøgere, der står til at blive optaget på lovforslaget om indfødsrets meddelelse, altså dansk statsborgerskab, kan være til fare for landets sikkerhed.
Hvis det er tilfældet, forelægges sagerne for Indfødsretsudvalget, der tager stilling til spørgsmålet om udelukkelse fra optagelse på et lovforslag om indfødsrets meddelelse for en nærmere angiven periode.
Såfremt en person opfylder samtlige af de almindelige betingelser, herunder ved at erklære troskab og loyalitet over for Danmark, og vedkommende i øvrigt ikke er i PET's søgelys, ja, så er det min opfattelse, at den pågældende bør optages på et lovforslag om dansk statsborgerskab, altså indfødsrets meddelelse, uanset hvilke holdninger han eller hun måtte have. Det er altså sådan, retningslinjerne er skruet sammen.
Og så er det jo op til Folketinget efterfølgende at forholde sig til og afgøre, om man så i sidste ende bliver tildelt et statsborgerskab.
Christian Langballe (DF), 2016-02-10:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Er det for ministeren ikke bekymrende, at der kan være eksempelvis islamister, der får statsborgerskab, som ikke anerkender det danske folkestyre, grundloven og grundlæggende danske værdier, og hvilke initiativer vil regeringen tage, for at disse personer ikke får statsborgerskab, det kunne ske ved oprettelsen af en screeningenhed?
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-10:
Mit spørgsmål ligger lidt i forlængelse af hr. Simon Emil Ammitzbølls.
Der står jo nemlig, at en overskridelse af den tilladte arbejdstid skaber en formodning om, at hensigten med opholdet ikke er at studere, men at arbejde.
Kunne man så ikke sige, at den formodning lige så godt kunne være gået den anden vej, altså at man ikke havde behøvet at formode eller tage som givet, at der nu var tale om et studie, men om et arbejde?
For man kunne vel lige så godt have formodet, at der faktisk var tale om et arbejde.
Så kan man ikke sige, at det lige præcis i forhold til den formodning er gået den forkerte vej i den her konkrete sag?
Vil ministeren ikke godt bekræfte, at man ikke nødvendigvis behøver at udvise folk på en formodning?
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Nej, sådan ser jeg det faktisk ikke.
Og jeg tror, der ville opstå andre problemer, hvis jeg begynder at tolke reglerne anderledes, end de er rent lovgivningsmæssigt.
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-10:
Hr. Søren Pape Poulsens partifælle Erik Ninn-Hansen havde en i 1980'erne.
Er det derfor i virkeligheden ikke bedre, at vi holder det ude af ministerens hænder og fastholder, at beslutningerne skal træffes af en myndighed?
Tak, og tak for ordførertalen.
Jeg kan forstå på De Konservative, at I i hvert fald ikke er afvisende over for Dansk Folkepartis idé om en særlig klageadgang hos ministeren, sådan som der har været tidligere.
Jeg tror endda, at din partifælle Erik Ninn-Hansen havde sådan en i 1980'erne, og der opstod noget diskussion i den forbindelse, nemlig ...
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-02-10:
Som en, der er opvokset i og lever og bor i Produktionsdanmark, så finder man ud af, hvor vigtigt det er, at vi har den kvalificerede arbejdskraft, der er brug for.
Også steder, hvor folk ikke nødvendigvis flokkes – som på de store uddannelsesinstitutioner og i de store byer – har man brug for at kunne få arbejdskraft.
Når jeg møder erhvervsfolk, også lokale erhvervsfolk, så kommer debatten meget hurtig til at dreje sig om, hvordan det er, vi sikrer at få den kvalificerede arbejdskraft til vores virksomheder, til vores land.
Frustrationen bliver selvfølgelig stor, når man får diskussioner med dem om sådan nogle eksempler, vi har set i pressen, som virker tåbelige, og som en blind mand vel kan følge med en stok simpelt hen ingen steder holder.
Når man så samtidig ser alt for mange, som også er i vores land, som begår kriminalitet og på alle måder viser, at de ikke har lyst til at være her, men får lov til at blive her, så deler jeg den frustration.
Men jeg er faktisk meget enig sådan i grundsubstansen i noget af det, Martin Henriksen sagde, nemlig at det jo altid er betænkeligt, når vi lovgiver ud fra enkeltsager.
Hvor mange enkeltsager skal der til, før vi træder til med lovgivning?
Nu rejser vi en sag her med baggrund i nogle tilfælde, og så håber jeg, at vi ender et sted, hvor vi generelt får en ny aftale, som kan give mulighed for, at man kan gøre det lidt mere smidigt.
Når det er sagt, har vi sådan set den tilgang, at vi som hovedregel ikke synes, at den her lov er helt hen i vejret.
Langt hen ad vejen synes vi faktisk, at der er meget sund fornuft i den – det er også det, jeg hørte på ministerens indledende bemærkninger, hvis jeg hørte rigtigt.
Det er vi faktisk meget enige i.
Men vi er med på at kigge på, om det kan gøres mere smidigt.
En del af det kunne for os godt være, når vi skal kigge på det regelsæt, også at give ministeren en særlig adgang til at kunne gribe ind, hvis der er nogle helt særlige tilfælde.
Men vi er med på at kigge på regelsættet generelt.
Vi ønsker, at dem, der vil Danmark og kan bidrage, også kan komme til det, men at stå og sige, at den nuværende lovgivning er helt hen i vejret, mener vi på ingen måde er tilfældet, og der skal vi bare finde den rette balance.
Det, der ligger mig utrolig meget på sinde, er spørgsmålet om, hvorvidt vores virksomheder får den arbejdskraft, de skal bruge, at de får en velkvalificeret arbejdskraft, og at dem, som ikke vil vores samfund, finder et andet sted at bruge deres tid.
Jacob Mark (SF), 2016-02-10:
Som jeg også startede med at sige i min tale, synes vi, at det er rigtig godt med den her forespørgsel, fordi den jo netop kommer på baggrund af nogle sager, som er helt åbenlyst urimelige, og hvoraf den ene stadig væk ikke er løst.