runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-20:
Jeg tror også, jeg indledningsvis sagde, at man får mulighed for at få genoptaget sin sag, og det er jo ikke ensbetydende med, at man får et opholdsgrundlag; der er altså nogle kriterier.
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at det her er et lovforslag, der er designet til at give en enkelt lovligt ophold i Danmark, men der er problemet bare, at man ikke kan lave enkeltsagslovgivning, og når man gør det, går det galt, og det tror jeg også vil vise sig ved det her lovforslag.
Jeg respekterer De Konservatives holdning i den her sag, men der er Venstre og Det Konservative Folkeparti så ikke enige, for vi ønsker at stå fast på princippet.
Det her er jo så typisk børn af tyrkiske forældre, der har fået afslag på familiesammenføring, og jeg tror, det vil vise sig, at det samme gør sig gældende for børn af iranske forældre, og sådan er der mange flere, når man gennemfører lovforslaget.
Jeg tror i virkeligheden, der er mange flere, der kan blive omfattet end de 30, som man vurderer, og så må vi jo se, hvor mange af dem der reelt får et opholdsgrundlag, men jeg tror, det kommer til at være en hel del.
Som sagt er vi ikke enige i den her sag, og det lever vi fint med i Venstre, og det håber vi også man respekterer i Det Konservative Folkeparti.
Tom Behnke (KF), 2014-05-20:
Venstre skal jo have lov til at have sin holdning; det synes jeg ikke jeg vil diskutere.
Men jeg vil gerne diskutere lidt mere i forhold til public service.
Der er måske nogen mennesker, der sidder og følger den her debat, og det, jeg hørte, var, at et af Venstres argumenter, et hovedargument, er, at de her ca. 30 børn og unge, vi taler om, vil få automatisk opholdstilladelse, hvis det her lovforslag bliver vedtaget.
Jeg vil gerne høre, om ikke jeg hørte forkert, for det er vel ikke det, der gør sig gældende?
Det er ikke sådan, at de her ca. 30 børn og unge automatisk får et opholdsgrundlag, hvis lovforslaget her bliver vedtaget.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-20:
Fru Inger Støjberg har udtalt sig på det foreliggende grundlag, altså det, hun blev oplyst om på daværende tidspunkt; det, dagspressen skrev.
Det sker jo hver dag.
Det må man jo som politiker tage til efterretning.
Jeg mener nu, at fru Inger Støjberg kan stå inde for det, hun har sagt, og jeg mener bestemt også, at hun kan stå inde for den holdning og diskussion, som vi har haft i Venstres folketingsgruppe.
Og jeg synes faktisk netop, at man kunne kritisere Venstre for at have skiftet holdning og have en zigzagkurs, hvis vi ville stemme for det her lovforslag, men det gør vi altså ikke.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-05-20:
Jeg troede sådan set, at Venstres fru Støjberg var ordfører på det her område, men fru Inger Støjberg har udtalt sig på vegne af Venstres folketingsgruppe uden at sætte sig ind i det.
Men i hvert fald kom fru Inger Støjberg jo så i medierne i en sag, som jeg ved at rigtig mange gik op i.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-20:
Jeg skal måske lige rette det, for det, jeg mente, var, at det har været Venstres politik i de sidste 20-30 år, og jeg må sige modsat andre medlemmer af Venstre, at jeg er en del af Venstre, men jeg er ikke Venstre, og det her er Venstres holdning, og det er min egen personlige holdning, og jeg ved, at det også er fru Inger Støjbergs holdning.
Jeg kan da godt sætte flere ord på, men jeg har sådan set sagt det tidligere, nemlig det faktum, at der er tale om en person, som aldrig har haft lovligt ophold, og som jeg har forstået det på fru Inger Støjberg, var hun sådan set af den opfattelse, at der er tale om en, der havde fortabt sit opholdsgrundlag i Danmark, og ikke om en, der aldrig nogen sinde har haft lovligt ophold her.
Det er altså en afgørende forskel.
Så må jeg sige, at det her – og det illustrerer lovforslaget og den udvalgsbehandling, der kommer jo også – handler ikke om en enkelt person.
Det er designet til en enkelt person, men det betyder jo, at en lang række andre, som jeg ikke er sikker på er så velintegrerede, også får mulighed for at få lovligt ophold, på trods af at de har ignoreret myndighedernes afgørelser og ikke har villet rette sig efter dem i efterhånden ganske lang tid.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-05-20:
Tak for det.
Nu har jeg altid ment, at ordføreren er en gammel mand i en ung mands krop.
Det kan være, at det er set i det lys, ordføreren i de sidste 30 år har haft sine holdninger.
Men det er nu ikke det, jeg vil sige.
Jeg vil gerne læse et citat op af fru Inger Støjberg, og hun siger: »Når man er så god til samfundsfag og dansk, viser det, at man har en stor interesse i og viden om, hvordan det danske samfund er indrettet.
Ellers ville man jo ikke komme ud med tårnhøje karakterer.«
Og fru Inger Støjberg fortsætter: »Kunne man ikke have set knap så firkantet på den her sag?
Det tror jeg, at man kunne.
Det håber jeg, at justitsministeren er enig i, og jeg håber, hun vil tage sagen op.«
Det har fru Støjberg udtalt, og fru Støjberg er jo ikke en del af det kommunale bagland, men en del af folketingsgruppen.
Kan ordføreren sætte flere ord på, hvad det er, der har ændret sig i Songüls sag, siden fru Støjberg så klart meldte ud og faktisk kom rigtig meget i medierne på at melde så klart ud med en kritik af Justitsministeriet?
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-20:
Jo, men forældrene har et ansvar, og hvis vi skaber et system, hvor forældrene kan skubbe deres børn foran sig og på den måde sikre dem opholdsgrundlag, vil vi ikke bare se 1 eller 30, så vil vi se tusindvis af sager.
Og det er det system, som et flertal af Folketingets partier er på vej til at skabe.
Jeg ved godt, at det letteste bare er at tage den person, der optræder i tv, og sige: Ved I hvad, lad os da belønne vedkommende med et opholdsgrundlag, på trods af at man har ignoreret myndighedernes afgørelser i årevis.
Det er da den letteste løsning, men det har altså nogle konsekvenser, og de konsekvenser kan vi ikke stå inde for i Venstre, selv om vi dog gerne ville hjælpe den pågældende person.
Derfor har vi valgt at indtage det principielle synspunkt, selv om det rareste på kort sigt nok ville være at gøre noget andet.
Men vi ønsker at tænke langsigtet, og vi ønsker, at der skal være sammenhæng i vores politik.
Mette Reissmann (S), 2014-05-20:
I dag behandler vi et lovforslag, der giver mulighed for at genoptage en række sager om familiesammenføring med børn.
Baggrunden for lovforslaget er, at det kom frem, at en gruppe børn og unge er kommet i klemme, fordi de er blevet holdt i Danmark af deres forældre, selv om de tidligere har fået afslag på at være her.
I årene, der er gået siden deres afslag, er der sket det helt naturlige, at de er kommet godt i gang med integrationen i Danmark.
De har måske gået i skole, de har fået venner, de har lært sproget og er generelt blevet en del af det danske samfund, og samtidig er reglerne for familiesammenføring blevet ændret i 2012.
Jeg vil gerne slå noget helt fast: For Socialdemokraterne er det vigtigt, at vi fortsat har en robust udlændingepolitik i Danmark.
Vi stiller krav til, at man skal tage del i det danske samfund, hvis man vil bo i Danmark, man skal ville Danmark, men samtidig skal udlændingepolitikken også give mening.
Og det er meningsløst, hvis unge mennesker, der er godt på vej til at blive integreret i Danmark, sendes ud af landet, og samtidig bliver det jo ikke mindre urimeligt af, at de velfungerende unge betaler prisen for valg, som deres forældre har truffet.
Det er således vigtigt at forstå, at der for det første ikke er tale om en automatisk tildeling af opholdstilladelse til den her gruppe, det er blot en mulighed for at ansøge om at få genoptaget sin sag og prøvet den efter reglerne fra 2012.
Det betyder også, at tildelingen af opholdstilladelse bl.a. vil afhænge af en samlet vurdering af, hvorvidt barnet eller den unge faktisk er velintegreret i det danske samfund.
For det andet følger der en række betingelser med, for at man kan få genoptaget sin sag, deriblandt at barnet eller den unge i det væsentligste har opholdt sig i Danmark indtil sin 18-årsfødselsdag og ikke har begået kriminalitet i Danmark, der har givet ubetinget eller betinget fængsel eller udvisningsdom.
Så samlet set er det derfor et lovforslag, der på en fornuftig måde retter op på en urimelighed, og som man da også kan glæde sig over nyder bred opbakning i Folketingssalen.
Enhedslisten, Konservative over SF og regeringen bakker op om dette, så det er en bred aftale.
Men der er huller i den, og desværre vil Venstre jo ikke være med til at støtte op om det, og det er beklageligt, at man nu har oplevet en U-vending fra Venstres side på dette punkt.
Når det så er sagt, synes jeg først og fremmest, at vi skal glæde os over, at det er et bredt udsnit af Folketingets partier, der er gået sammen om at udbedre et hul i reglerne og har sikret, at velfungerende og velintegrerede unge mennesker ikke meningsløst sendes ud af landet.
Socialdemokraterne støtter derfor forslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-20:
Jeg hørte ikke, hvad svaret var.
Der kommer en masse børn, som har stået i præcis samme situation som dem, der nu får mulighed for at få et opholdsgrundlag.
Hvad er fru Mette Reissmanns svar til dem?
Hvorfor skal de ikke også have mulighed for at søge om genoptagelse af deres sag?
Er der ikke lighed for loven, eller er lighed for loven i Socialdemokraternes optik, at man belønner dem, der ignorerer lovgivningen?
Er det sådan, man må forstå det?
Fru Mette Reissmann må forholde sig til, hvad svaret er til dem.
Jeg tror faktisk, det er tusind, der har fået afslag, og som nu ikke har mulighed for genoptagelse, fordi de har fulgt Folketingets og myndighedernes afgørelse – modsat dem, der nu får mulighed for at søge, og som har ignoreret den.
Det er ikke fair, vil jeg sige til fru Mette Reissmann.
Mette Reissmann (S), 2014-05-20:
Altså, jeg vil lige starte med at sige, at mage til hykleri fra hr. Karsten Lauritzens side skal man da lede længe efter, når han starter med: Der kommer en mediesag.
Ja, hvem var det, der startede den?
Mig bekendt var det fru Inger Støjberg, som simpelt hen ikke kunne få nok spalteplads i starten eller midten af februar, da man netop ønskede at stå og ytre sig på vegne af en enkelt person, som man selv bragte frem i medierne.
Jeg synes ikke, hr. Karsten Lauritzen bør kaste med sten, når man selv bor i et glashus, om jeg så må sige.
Så der er ingen tvivl om, at når det er sådan, at Venstre åbenbart gerne vil profilere sig på enkeltsager, når de selv sidder ved rattet, så gør de gladelig det.
Men blot for at svare på det her spørgsmål om, hvad det er, vi svarer, vil jeg for det første sige, at det ikke handler om tusindvis af børn, der sidder i den situation.
For det andet vil jeg gerne igen understrege, at vi ikke belønner.
Vi belønner ikke, der er ikke tale om belønning her, i forhold til at man som barn får en mulighed, som dets forældre faktisk har forhindret dette barn i at få.
Børnene er uden skyld i det her, og derfor er vi også inde på et felt, hvor vi har et meget smalt juridisk, kirurgisk indgreb i en eksisterende lovgivning.
Det er det, vi taler om.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-20:
Fru Mette Reissmann bruger ordene robust udlændingepolitik.
Altså, jeg må sige, at jeg ikke synes, det er særlig robust, hvad man lægger op til her.
Der kommer en sag op i medierne, og det er jo ikke den første sag, og straks griber man til lovændringer, som ikke er gennemtænkt, og som kommer til at få nogle ganske vidtrækkende konsekvenser, bl.a. med de signaler, som det sender.
Men lad det nu ligge.
Det, jeg godt vil spørge fru Mette Reissmann om, er, hvad fru Mette Reissmann svar er til de tusind børn, som har fået afslag på familiesammenføring, er rejst hjem, men som nu kommer – med en vis berettigelse efter min opfattelse – og siger: Dem, der blev ulovligt, får opholdstilladelse; hvorfor kan vi ikke få det?
Hvad skal vi svare dem?
Hvad svarer fru Mette Reissmann dem?
Mette Reissmann (S), 2014-05-20:
Jeg ved ikke rigtig, om hr. Martin Henriksen egentlig havde et spørgsmål.
Det hørte jeg ikke, man jeg vil da i hvert fald gerne have lov til at kommentere det og sige: Det her handler om et smalt kirurgisk, juridisk indgreb, der foretages, over for en gruppe af børn, der uden skyld er kommet i klemme i systemet.
Efter de oplysninger, vi har fra politiets side, handler det om mellem 25 og 30 børn, som dækker over 14 familier.
Det kan ikke siges at være særlig mange.
Det skal også understreges, at de betingelser, der ligger i forslaget, er kumulative, forstået på den facon, at det altså er en flertrinsraket, som vi faktisk har tænkt os at have til at ligge til grund for det her.
Så først skal der være opfyldt ret stringente krav, hvorefter man så, når man er kommet igennem nåleøjet, integrationsvurderes.
Så det er ikke nogen let gang på jorden som potentiel misbruger af det her system, man har – overhovedet ikke.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-20:
Sagen er jo den, at vi med den her lovgivning ikke alene sender et signal om, at hvis man har opholdt sig illegalt i Danmark og bare i tilpas tid har set stort på de beslutninger, som de danske myndigheder har truffet, kan man ende med at få en opholdstilladelse – så bøjer Folketinget af – vi sender også et signal om, at hvis man skubber børnene foran sig i en kamp mod den lovgivning, som Folketinget har vedtaget, så bøjer Folketinget også af.
Det er jo ikke særlig sympatisk, at man gør det som forældre.
Jeg synes, at man bliver nødt til at fastholde, at forældrene har et ansvar.
Og jeg synes, man bliver nødt til at gøre opmærksom på, at når forældrene ikke blev familiesammenført med deres børn under 2004-loven, var det jo – ja, det må man antage i langt de fleste tilfælde – fordi forældrene ikke benyttede sig af den mulighed, der var, for at søge om at blive familiesammenført inden for den tidsperiode, der var, på 2 år, og det er jo forældrenes afgørelse.
Nu siger vi: Bare man skubber børnene foran sig, bare man opholder sig illegalt i Danmark længe nok, kan man ende med at få ophold.
Og det er altså ikke hensigtsmæssigt, det har ikke noget at gøre med en robust udlændingepolitik.
Mette Reissmann (S), 2014-05-20:
Jeg vil gerne understrege over for hr. Martin Henriksen, at der ikke er tale om en belønning, og at vi her taler om børn, der måske nok har været her ulovligt, men hvor det altså er deres forældre, der har taget den beslutning på deres vegne.
Det kunne de ikke selv dengang, og det mener Socialdemokraterne ikke at børnene skal straffes for.
Forældrene har jo netop skullet give samtykke til, at disse børn i givet fald skulle rejse hjem, hvis vi nu forestillede os det, og det har de her forældre ikke ønsket.
Med hensyn til, hvilket signal det sender, vil jeg altså igen understrege, at hvis der sidder nogen derude og prøver på at spekulere i lige præcis det her, så skal de ikke regne med, at det kommer dem til gode.
Regeringen fører en robust udlændingepolitik, men den skal altså også være meningsfuld, som jeg sagde i min ordførertale, og den skal ikke på den måde, som hr. Martin Henriksen lægger op til her, straffe børn, som ikke på noget tidspunkt har haft nogen skyld.
Så disse børn, der er godt på vej i deres liv i Danmark på en velintegreret måde, får muligheden – og jeg vil gerne understrege, at det er en mulighed – for at få genoptaget deres sag i medfør af reglerne fra 2012.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-20:
Tak for det.
Det er sagen.
Og hvilket signal sender det til de tusindvis af udlændinge, som i øvrigt opholder sig illegalt i Danmark, når Folketinget vedtager et sådant lovforslag?
Sender det ikke et signal om, at hvis man på ulovlig vis etablerer sig i Danmark og f.eks. har gået på en dansk uddannelsesinstitution, selv om man egentlig ikke har lovligt ophold i Danmark, og hvis man bare er stædig nok til gang på gang at ignorere og sige nej til de beslutninger og henstillinger, som danske myndigheder træffer og pålægger en, så kan det faktisk ende med, at Folketinget siger okay, så får I alligevel lov til at opholde jer i Danmark?
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-20:
Fru Inger Støjberg sagde, at man ville se en ekstra gang på den her sag, og jeg må sige, at da vi kiggede på den, kom der noget frem, som jeg ikke havde forstået på den beskrivelse, der havde været i pressen og i offentligheden.
Det tror jeg heller ikke at fru Inger Støjberg havde, nemlig det faktum, at den pågældende person aldrig har haft lovligt ophold i Danmark.
Der er jo forskel på at have haft et opholdsgrundlag og miste det og så aldrig at have haft et lovligt opholdsgrundlag.
Derfor holder vi fast i principperne også i den her sag, selv om det er svært, og det er, fordi vi synes, der skal være retfærdighed til, ikke blot over for en enkeltperson, men over for det store flertal, som har respekteret dansk lovgivning.
Mette Reissmann (S), 2014-05-20:
Igen fortsætter man den hykleriske retorik.
Men jeg vil gerne sige, at der jo altså er et tidsinterval fra den 1. juli 2004 frem til den 20. juni 2012.
Det er det vi taler om: at få prøvet sin sag.
Og det handler om, at vi åbner et vindue på 6 måneder, hvor vi så siger: Her er man velkommen til det.
I den forbindelse gør man også opmærksom på det, så de folk, som sidder i en situation, hvor de tentativt kunne have mulighed for at komme i betragtning, kan henvende sig.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-20:
Fru Mette Reissmann havde kunnet fremføre en berettiget kritik af Venstre, hvis vi var gået med til lovforslaget.
Hvis spørgeren kigger på, hvordan vi har stemt i Folketingssalen, så kan hun se, at vi har haft den helt klare linje, at hvis man har fået afslag på ansøgning om asyl, hvis man har fået afslag på ansøgning om familiesammenføring, så skal man respektere det afslag, man har fået, og så skal man rejse hjem.
Det er lighed for loven, og jeg må sige, at lovforslaget her jo altså helt grundlæggende er i strid med grundlæggende principper om lighed for loven og respekt for loven, nemlig at reglerne håndhæves.
Der er jo en forrygende uretfærdighed i det, når de tusinde, som har respekteret deres afslag og er rejst hjem, så nu ikke bliver belønnet med et opholdsgrundlag.
Det er rigtigt, at der er nogle i Venstre, der mener noget andet.
Altså, sådan er det jo i mange sager.
Venstre er et rummeligt parti, og jeg har respekt for, at nogle kommunalpolitikere i Køge mener noget andet, men det her er Venstres folketingsgruppes holdning, og den ligger helt på linje med, hvad vi har ment de sidste 20-30 år.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Det selskab, som vi taler om, og som er interesseret dernede, er det, der hedder Greenland Minerals and Energy.
De er faktisk, som jeg forstår det, fuldstændig klar til at sætte i gang allerede til efteråret.
Det er på Kvanefjeld.
Derfor kan det godt ske, at der sker en proces der, og jeg vil bare være helt sikker på, at der ikke sættes noget i gang, før den aftale ligger.
Det kan jeg godt få en bekræftelse på, ikke?
For jeg mener, det er det, der står i lovforslaget, for ellers har jeg læst det forkert.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-20:
Det projekt, som vi i første omgang jo har haft meget fokus på, har været jernmalmsprojektet.
Det er jo det, vi kan se for os kan være det, der kan blive realiseret først.
Men det, der også ligger i det her, er, at der dels skal laves en aftale om uran, dels skal laves den her aftale om, hvordan vi udveksler informationer vedrørende sjældne jordarter.
Men lovforslaget, som det ligger her, skal der sådan set ikke ændres noget som helst ved, hvis det skal også kunne bruges til et andet projekt, som også omfatter sjældne jordarter, men så skal de andre ting være på plads.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Det med hastebehandling synes jeg også er i orden.
Det sagde jeg i øvrigt også til justitsministeren tidligere.
Jeg tror bare ikke, man på det tidspunkt havde forventet, at de høringssvar først ville komme kl. 11.00 den dag, vi skulle behandle forslaget.
Det er måske lige hastebehandling nok.
Jeg har ikke læst dem endnu, for at være helt ærlig, men jeg glæder mig selvfølgelig til at se dem.
Jeg havde en lille diskussion med fru Doris Jakobsen, som jeg gerne vil bede justitsministeren forholde sig til.
Det er det om specielt Kvanefjeld og udnyttelsen der, hvor de her uranforekomster er – og også de sjældne jordarter.
Er det ikke korrekt forstået, at der ikke bliver sat noget i gang der, før der ligger en fuldstændig klokkeklar aftale mellem regeringen og landsstyret?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-20:
Nej, for at den her lov kan træde i kraft, er der flere ting, som skal gøre sig gældende.
Dels skal der jo være et flertal for den i Danmark, dels skal man støtte op om den i Grønland, og så er der det, der står i selve teksten, om, hvad for nogle ting, der skal være på plads i forhold til forsikringsordninger, man skal tegne for sine medarbejdere.
Der er spørgsmål, som selvfølgelig skal afklares fremover, og så er der selve indholdet, altså hvad der er i lovforslaget.
I det ligger der, at man kun kan få lov til at få arbejds- og opholdstilladelser til et storskalaprojekt, hvis det præcis lever op til det, som står i loven, som er meget skarpt hegnet ind med de 5 mia. kr. i anlægsfasen – ikke noget udenom.
Så det ligger sådan set hegnet ind.
Og ja, det er rigtigt, at de spørgsmål vedrørende uran og sjældne jordarter, som vi jo især fra den danske del af kongeriget har været meget optaget af, selvfølgelig også skal være besvaret og på plads.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-05-20:
Storskalaprojekterne forberedes jo gennem lang, lang tid.
Jeg har sagt det før: Jeg har hørt, at man vil starte noget med storskalaprojekter, siden jeg var lille, siden jeg var barn.
Vi venter stadig væk.
Grønland har brug for en økonomisk indsprøjtning.
Selvfølgelig mener jeg, at man skal færdiggøre arbejdet, men jeg synes, det er mærkeligt, at man allerede er i gang med at forberede sig til det.
Det gør jeg også, fordi der er meget arbejde at gøre, før man kan begynde.
Det betyder jo ikke, at man kan starte med det samme, når loven er blevet godkendt.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Jamen det har ikke noget med lovens færdiggørelse at gøre.
Det er ikke det, jeg taler om.
Det, jeg taler om, er at sætte projektet i gang.
Altså, lovens færdiggørelse har ikke spor med det at gøre.
Det, jeg spørger om, er, om ikke fru Doris Jakobsen er enig med mig i, at der ikke kan sættes noget projekt i gang på Kvanefjeld, før der ligger en fuldstændig færdig aftale mellem regeringen og landsstyret.
Stine Brix (EL), 2014-05-20:
Tak for det.
Det er jo sådan, at livet er fuldt af valg – svære valg og lette valg – og jeg tror, at alle drøfter dem med de mennesker, de har omkring sig.
Det tror jeg også gælder personer, der er transkønnede.
Men det, Venstre lægger op til her og nu, er jo at gå ind og bestemme på vegne af de transkønnede, hvem de skal drøfte den her beslutning med, og det skal være med en læge, til trods for at juridisk kønsskifte jo ikke har noget med sundhedsvæsenet at gøre.
Nu er det faktisk sådan, at vi adskiller det juridiske kønsskifte fra sundhedsvæsenet, så jeg forstår faktisk ikke, hvorfor Venstre vil bestemme, at man skal drøfte det her med sin læge.
Der kan være så mange andre mennesker, det er langt mere relevant at tale med.
Måske kunne fru Fatma Øktem prøve at forklare det lidt nærmere?
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Det var en god bemærkning.
Så må jeg sige, at det da er godt, at ministeren har fået drukket en hel masse kopper kaffe sammen med andre partier, eller hvad ved jeg, i forhold til hvor mange det er, i forbindelse med det her lovforslag.
For Enhedslistens vedkommende er det nu kun blevet til en enkelt kop – der var vist et stykke chokolade til og tak for det – og noget udkast har vi aldrig været præsenteret for.
Det er jeg hverken sur eller skuffet over, jeg tager det bare som udtryk for, at ministeren ikke tager Enhedslistens bekymringer om, at loven åbner for social dumping, særlig alvorligt.
To spørgsmål: Er ministeren enig med den socialdemokratiske ordfører, i forhold til at sådan et lovforslag ville han aldrig vedtage herhjemme, altså et lovforslag, som gør det muligt, at udenlandske arbejdere arbejder på ringere vilkår end de sædvanlige grønlandske?
Er ministeren enig i, at det forhold, at Grønland også ratificerer de relevante ILO-konventioner, ikke ændrer på, at det rent folkeretligt er Danmark som rigsmyndighed, der over for ILO har ansvaret for, at riget, herunder Grønland, lever op til disse konventioner?