runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Daniel Rugholm (KF), 2010-12-16:
Jeg er også bekendt med de tilfælde, som hr. Peter Westermann fremfører i sin tale, og det er selvfølgelig uheldigt, når det forekommer.
Men at gå ind at ændre en hel masse på det tror jeg ikke der er nogen grund til på nuværende tidspunkt.
Peter Westermann (SF), 2010-12-16:
Vi er selvfølgelig enige i, at det er nødvendigt at gå ind at retsforfølge der, hvor loven er blevet brudt, som det er sket i det ene tilfælde.
Men problemet ligger jo i det strukturelle i den her ordning, nemlig at den desværre ikke har imødegået de forkerte strukturer, der ligger i, at en ejendomsmægler har en interesse i en meget skånsom tilstandsrapport og altså stadig væk har en mulighed for at påvirke den bygningssagkyndige, enten ved at gå igennem et forsikringsselskab, som vi så det i den første sag, jeg refererede, hvor man lavede aftale med forsikringsselskabet om, hvilken bygningssagkyndig man skal bruge, eller ved at rådgive hussælgeren om, hvem man skal vælge.
Så kunne vi ikke i udvalgsbehandlingen videre hen se nærmere på at lave en eller anden form for nyordning – en hjemmeside måske bare, hvor man oplister de bygningssagkyndige, så sælgeren selv kan vælge uden om ejendomsmægleren?
Jørn Dohrmann (DF), 2010-12-16:
Jamen man kunne jo starte med at lave en hel masse centre og sige: Vi ved bedst.
Hver eneste gang man har lavet et center og man har lavet ting om fra centralt hold, er det gået galt.
Lad os bare tage sådan noget som vandsektorloven, der gik det galt.
Med affaldssektoren gik det også galt, og det er jo ikke blevet bedre.
Derfor tror vi, at på det her område er det kommunerne, der ligesom har fingeren på pulsen og kan sige: Vi vil gerne arbejde på at blive en energikommune.
Jamen det er fint, så arbejd med det, og sæt jeres kræfter ind på det område.
Og hvis man gerne vil tale sammen med andre kommuner, der kunne tænke sig at lave noget af det samme, jamen så gør man det bare selv internt.
Det synes jeg er den rigtige måde, i stedet for at vi tror, at vi bare skal komme med et center og trække det ned over hovedet på dem.
Det tror jeg ikke giver mere kvalitet på det her område.
Men jeg vil sige: Vi vil gerne have kvalitet, det vil vi meget gerne, men vi tror altså nok, at kommunerne selv kan løse det her problem.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-12-16:
Jeg bemærker bare, at hr. Jørn Dohrmann, som udtrykker Dansk Folkepartis holdning, slet ikke taler om kvalitet på det her område, slet ikke taler om erhvervsfremme og indtjeningsmuligheder til vores lille, måske lidt sårbare land, og det undrer mig.
Men det, hr. Jørn Dohrmann bruger al sin tid på, er at forsvare kommunernes frihed.
Jeg har ikke hørt en eneste her i dag udtrykke, at kommunernes frihed skulle stækkes eller begrænses.
Så siger hr. Jørn Dohrmann afslutningsvis, at Dansk Folkeparti gerne ser, at der bliver udviklet nye ting i kommunerne.
Det er jo præcis det, vi fra socialdemokratisk side ser en mulighed for, ved at man bliver bedre til at få delt og få samlet den erfaring og viden, som er.
Ida Auken (SF), 2010-12-16:
Så kan jeg jo fortælle hr. Eyvind Vesselbo, at jeg har fået meget positive tilbagemeldinger både fra Dansk Arkitektur Center, fra Foreningen Bæredygtige Byer og Bygninger, og formentlig ville jeg også have fået det fra Dansk Byplanlaboratorium, på, at vi på Christiansborg begynder at tage sådan en debat.
Jeg vil da gerne spørge hr. Eyvind Vesselbo, hvornår man sidst har diskuteret en bypolitik i Folketingssalen.
Det tror jeg nemlig ikke at man har.
Vi har endda i udvalget i fællesskab afholdt en konference i november måned, som tiltrak interessenter fra hele landet, som var utrolig glade for, at vi ville begynde at tage den her debat.
At begynde at dreje det over i, at nu vil vi centralisere, og hvad ved jeg, synes jeg virkelig er synd for de mennesker, der arbejder seriøst med det her, og som gerne ser, at vi på nationalpolitisk plan tager de her ting op og snakker om dem i en større sammenhæng.
Det synes jeg at ministeren lagde fint op til, men jeg synes, at Venstres ordfører er ude i en noget underlig polemik, som jeg ikke synes at den her vigtige, vigtige sag fortjener.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-12-16:
Jeg gik ud fra, at det her var et politisk forslag, altså et beslutningsforslag, som jeg kommenterer seriøst og selvfølgelig ud fra en politisk vinkel.
Jeg kunne selvfølgelig bare godt stå og sige et eller andet venligt til fru Ida Auken – det plejer jeg at gøre – men jeg mener sådan set også, at det er venligt at tage det her seriøst og diskutere det seriøst og kommentere det ud fra mit synspunkt.
Når fru Ida Auken siger, at det her er et ubeskrevet blad, altså bæredygtig byudvikling, så er jeg ikke enig.
Det er ikke et ubeskrevet blad for mig.
Der er mange, der har været i gang med det her i lang tid.
Det kan godt være, at det er et ubeskrevet blad for fru Ida Auken, men som ministeren jo venligt nævnte, er der allerede syv projekter i gang, og derfor er det jo ikke et ubeskrevet blad.
Der er organisationer, der arbejder med det her område, og der er i de her syv projekter et samarbejde mellem en række kommuner, KL, Friluftsrådet, Byggesocietetet, og Lokale- og Anlægsfonden.
Ida Auken (SF), 2010-12-16:
Faktum er jo, at vi her faktisk taler om et nyt politikområde, altså vi taler om bypolitik, som egentlig er et ubeskrevet blad i dansk politik, og som vi fra SF's side synes var vigtig at få en god, bred og konstruktiv debat af.
Jeg synes, at ministeren var meget konstruktiv, så det undrer mig, at Venstres ordfører vælger at polemisere helt vildt og begynder at fordreje forslaget ud i nogle ekstremer, hvor man, hvis man har læst forslaget, tydeligt kan se, at det slet ikke er det, der er tale om.
Der er jo tale om at prøve at sætte det her på dagsordenen, give kommunerne et signal om, hvad der er vigtigt, hvad vi fra Christiansborgs side synes er vigtigt at fokusere på.
Vi ved jo godt, at de holder meget øje med, hvad vi peger på af ting.
Der er ikke tale om detailstyring.
Der er tale om at prøve at gå ud og give kommunerne en hjælpende hånd, hjælpe dem ved at prøve at sige, hvad det er for nogle områder, der virkelig er vigtige, hvis man gerne vil lave bæredygtig byudvikling, og hjælpe dem med at dele viden mellem hinanden og prøve at samle noget af den gode viden, vi har i Danmark, i et egentligt center.
Det gør man på alle mulige andre områder, men når Venstres ordfører, hr. Eyvind Vesselbo, ser sin chance til det, skal der åbenbart polemiseres helt vildt i stedet for at få en ordentlig debat om et relativt nyt politikområde.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-12-16:
Jo, jeg nævnte jo også i min ordførertale, at der faktisk findes sådan nogle videncentre.
Der er Dansk Byplanlaboratorium, der er Dansk Arkitektur Center, der er Foreningen Bæredygtige Byer og Bygninger, og der er Green Building Council.
Sådan nogle institutioner er der til at hjælpe kommunerne.
Men det, der er problemet – synes jeg – i den måde, vi debatterer på her, er, at for hr. Flemming Møller Mortensen og for venstrefløjen i det hele taget kan de gode ideer altid kun komme fra Folketinget, fordi man skal have et udgangspunkt i en centralisering, i, at det er os herinde, der ved bedst.
Og jeg har lidt svært ved at forstå, hvad problemet er med at styrke dansk erhvervsliv og den miljøteknologiske branche.
Og det er jo selvfølgelig det, som kommunerne også skal bruge.
De skal jo ikke bare bruge 179 folketingsmedlemmer til at komme med gode ideer, for det er ikke sikkert, at det er nok.
Jeg mener også, at det er en vigtig sag at drøfte, og jeg kan godt forstå de organisationer, som fru Ida Auken har talt med, er glade for, at vi drøfter det her.
Men man kan da ikke fortænke mig i at reagere, når der i beslutningsforslaget står, at man pålægger regeringen at udarbejde en national politik for bæredygtig udvikling.
At stille krav til kommunerne om at fokusere på bæredygtig byudvikling og pålægge regeringen at oprette et center, hvis ikke det er skrap kost i en god sags tjeneste, nemlig at pålægge regeringen alle de her ting, når man i forvejen er i gang med at lave det på frivillig basis, ved jeg ikke, hvad det er, og så er jeg da nødt til at tilkendegive, at det altså ikke er Venstres holdning at gøre sådan nogle ting.
Vi vil hellere gøre det med folk i stedet for mod folk.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-12-16:
Jeg tror nu nok, vi har gjort os den erfaring i Danmark, at vi har rigtig meget projektmageri, hvor man faktisk aldrig rigtig får den helt væsentlige læring ud af projekterne.
Til det her med, at kommunerne ved bedst selv, og at de selv bedst kan bestemme, hvad der er godt for dem, vil jeg nu bare sige, at min erfaring fra byrådsarbejde er, at mange kommuner rent faktisk også gerne vil have hvisket både gode ideer og gode takter og melodier i øret, i forhold til hvilken vej de gerne skulle udvikle sig.
Og man må jo blot sige, at de knap 100 kommuner, vi har i Danmark, har en meget varierende størrelse og dermed også en meget varieret kompetence inde i den enkelte kommune, i forhold til hvordan man løser opgaverne.
Kan ordføreren ikke se, at der godt kunne være nogle fordele ved, at man havde et videncenter, som lige nøjagtig står til rådighed for kommunerne med den kompetence, kommunerne skal gøre brug af i deres daglige planlægning?
Frank Aaen (EL), 2010-12-16:
Skal afvisningen af forslaget ses som et udtryk for, at Venstres ordfører mener, det er gået rigtig godt med de privatejede banker, at de virkelig har gjort det strålende og har kunnet klare sig på markedsvilkår uden staten?
Jørgen Poulsen (RV), 2010-12-16:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg bare meddele, at Det Radikale Venstre er meget positive over for beslutningsforslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-12-16:
Jamen det eneste, jeg kan høre, er, at det er gennemsyret af, at man ikke har tillid til kommunerne.
Man vil have det centraliseret, og man vil have, at alle sammen nu skal gøre det på den samme måde.
Det synes jeg ikke viser tillid til netop kommunerne.
Det har heller ikke vist sig, at man får kvalitet i det her, bare ved at man centraliserer det.
Det har vi set med alle de andre eksempler, vi har, altså vandsektoren, affaldssektoren.
Man er på nuværende tidspunkt rygende uenige i affaldssektoren om, hvad det er, man skal lave om.
Så man kan sige: Det duer ikke.
Jeg vil hellere vise tillid til de kommuner, til de kommunalbestyrelsesmedlemmer, som er valgt, uanset om det er socialdemokrater eller det er folk fra Dansk Folkeparti.
Jeg tror, at dem, der sidder derude, har mere føling med, hvad det er, der skal ske lige nøjagtig i deres område.
Så er det fint nok, at vi har nogle ingeniører, kan man kalde det, der fremadrettet rådgiver dem om, hvordan det er, de kan hente viden, altså så man får videndeling på det her område.
Det er fint nok, men det skal da ikke bare være, fordi vi beslutter, at der nu skal oprettes et center med endnu flere offentligt ansatte.
Altså, nu tror jeg, vi skal holde os til fakta og sige, at det offentlige forbrug aldrig har været større, end det er nu.
Jeg tror endda, jeg fik sagt i min ordførertale, at vi bruger 30 pct. af BNP på offentligt forbrug, og jeg husker, at der i den 2010-plan, som den tidligere regering, altså den røde regering, kørte efter, var 26,5 pct. af BNP til offentligt forbrug.
Så man kan sige, at det jo ikke er, fordi der spares på pengene til kommunerne.
Det er netop sådan, at de kan bruge flere penge, og vi burde jo alle sammen være glade for, at de har penge nok til at løse de her opgaver.
Det, der er vigtigt at sige, er, at vi skal have tillid til, at kommunerne også løser opgaverne, men det er altså ikke sådan, at vi render rundt og sparer i forhold til kommunerne.
De har aldrig før haft så mange penge at gøre godt med, som de har nu.
Ida Auken (SF), 2010-12-16:
Jeg kan forstå, at hr. Jørn Dohrmann opfatter sig selv som en slags velvilligt mellemled, der implementerer EU-lovgivning herinde og ellers bare prøver at sikre sig, at ingen overhovedet prøver at blande sig i kommunernes anliggender.
Hvis det er rigtigt, kan man jo spørge, hvorfor Dansk Folkeparti har så travlt med hele tiden at gå ind og gribe ind i kommunernes økonomi sammen med regeringen.
Altså, hvad bliver der af alle de her fine, store tanker om, at kommunerne selv kan, når man igen og igen er ude at skære ned i kommunerne og bestemme, hvordan de må bruge deres penge?
Jørn Dohrmann (DF), 2010-12-16:
Det er jo et rigtig godt spørgsmål, for man kan også sige, at det gælder for mange af de ting, vi bliver pålagt – lad os bare sige på affaldsområdet, det kender vi vist alle sammen – at det jo er EU, der kommer og siger: Det her skal liberaliseres, kom nu ud på motorvejen og få det liberaliseret.
Nej, vi vil gerne bestemme selv i det danske Folketing, hvordan vi egentlig skal indrette os.
Derfor vil jeg bare sige: Hvis vi ligesom skal give noget tilbage, er det netop ud til kommunerne, ud til dem, der sidder og arbejder med det.
Vi skal ikke centralisere det, som der bliver lagt op til.
Det er jo næsten som at høre EU, der vil have mere og mere centraliseret.
Jeg må sige, at det tager Dansk Folkeparti stærkt afstand fra.
Derfor vil vi gerne give det til kommunerne.
Ja, vi har lavet nogle fejl i forbindelse med vandsektoren og affaldssektoren, hvor det kunne have været bedre, men så er det da også voksent at erkende det fra partiernes side og sige: Det her skal laves lidt om.
Det, vi slås om i den her tid, er, at de ting, vi egentlig gerne vil have lavet om, er der nogle, der blokerer for, så vi ikke kan lave det om.
Det er det dårlige ved at have brede forlig.
Ida Auken (SF), 2010-12-16:
Det var utrolig spændende at høre hr. Jørn Dohrmanns svar til hr. Flemming Møller Mortensen, for vi kunne høre, at hver eneste gang Folketinget prøver at lave noget, der har med kommunerne at gøre, så går det galt.
Og så nævnte hr. Jørn Dohrmann to forslag, han selv har stemt for og selv virkelig har været aktiv i at få lavet, nemlig vandsektorloven, og jeg mener, det andet var om affald.
Så man kan jo spørge hr. Jørn Dohrmann, hvad hr. Jørn Dohrmann laver i Folketinget.
Hvorfor skal vi overhovedet have et Folketing, hvis ikke vi kan hjælpe kommunerne med nogle ting, hvis ikke vi kan samle noget ekspertise, hvis ikke vi kan hjælpe med at samle erhvervsliv og offentlig sektor og myndigheder?
Hvad skal vi så overhovedet med et nationalt Folketing?
Tage Leegaard (KF), 2010-12-16:
En stadig større del af den danske befolkning lever i bysamfund.
Det betyder selvsagt, at det bliver mere påkrævet at gøre vore byer mere og mere attraktive at bo i, så man også kan leve det gode liv i byen, og at vore byer er kendetegnet ved ren luft, gode trafikale løsninger og attraktive rekreative områder.
Bæredygtig byudvikling er også at sikre en arkitektur, som har en æstetik, der gør det at bevæge sig i bybilledet til en spændende oplevelse.
Og bæredygtig byudvikling er at sikre, at fremtidige klimaændringer ikke påvirker dagliglivet i byerne i væsentligt omfang, og at kloakker og afvandingssystemer kan klare eventuelle voldsomme regnskyl, så huse og kældre ikke oversvømmes af kloakvand.
Intentionen i dette beslutningsforslag er at pålægge regeringen at udarbejde en national politik på området, at stille øgede krav til kommunerne på området, og at oprette et center for bæredygtig byudvikling.
Der er allerede godt gang i erfaringsopsamlingen på en lang række områder, som skal sikre større bæredygtighed i den planlægning, som fremadrettet skal finde sted i vore byer.
Der er således gang i arbejdet med grønne oplevelser, det at bevæge sig i byerne, regnvand m.v., og en række projekter er ved at blive gennemført til gavn for en erfaringsopsamling, som skal understøtte det arbejde, som kommunerne løbende skal gennemføre for at sikre det gode liv i byerne.
Det er op til kommunerne at forholde sig til de erfaringer, der gøres med de tiltag, der allerede er iværksat.
Og der er efter Det Konservative Folkepartis mening ikke behov for at gennemføre yderligere tiltag på nuværende tidspunkt, så derfor afviser vi beslutningsforslaget, dog med den bemærkning, at intentionen i forslaget er vældig positiv, og jeg hæfter mig ved ministerens bemærkning om, at vi skal se fremad mod et videre samarbejde om emnet.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-12-16:
Ja, det er godt at få samlet viden og initiativer.
Det er helt fint, men det behøver man bare ikke at vedtage det her beslutningsforslag for at gøre, det kan man gøre i forvejen.
Det er jeg helt enig i, men nu er det sådan, at hr. Flemming Møller Mortensen kan kigge i finansloven og deri kan se, at der er afsat 90 mio. kr. til at udvikle og teste nye miljøteknologier, som bl.a. har med det her at gøre.
Så hvis hr. Flemming Møller Mortensen sætter spørgsmålstegn ved, om regeringen gør noget på det her område, er der jo en klar dokumentation for, at der er sat 90 mio. kr. af netop til at fremme og teste nye miljøteknologier, der kan bidrage til erhvervslivets vækst.
Hvad er det så, hr. Flemming Møller Mortensen mangler?
Thomas Jensen (S), 2010-12-16:
Jeg vil også gerne kvittere for ministerens positive tilgang til at se på uvildigheden.
Det er jo vigtigt, at forbrugerne sikres, at de oplysninger, der bliver lagt frem i tilstandsrapporten, er dækkende for det hus, de overvejer at købe.
På den måde kan man også tage alle forhold i betragtning, når man sætter prisen.
Så det ser jeg frem til at diskutere i udvalgsarbejdet.
Jeg er også helt enig med ministeren i, at prisen på tilstandsrapporten er afgørende for, hvor mange der vil tilslutte sig ordningen og få lavet sådan en rapport.
Vi har i de forskellige ordførertaler hørt mange forskellige bud.
Jeg har selv fremført radon, og jeg har fremført, at der skal sættes noget mere fokus på skimmelsvamp, og SF har trukket energimærkningsordningen ind.
Vi skal jo få det til at balancere, så vi holder os på et ordentligt prisniveau.
Men jeg vil lige prøve at knytte er par ord til radonproblematikken, for det er jo sådan, at der med bygningsreglementet i 1991, tror jeg det var, blev indført krav om, at der i nybyggeri skulle være en radonmembran.
Erfaringerne viser desværre, at der er mange huse, hvor radonmembranen ikke er lavet korrekt eller er gået i stykker med tiden, og det må siges at komme ind under skader på huset eller en mangel ved huset.
Så jeg vil spørge ministeren, om ministeren ikke er enig med mig i, at hvis der er en mangel eller skade i forbindelse med en radonmembran, så er det også noget, der bør komme med i en tilstandsrapport?
Lars Barfoed (KF), 2010-12-16:
Så er det mulighederne for at opdage og retsforfølge dem, der bryder reglerne, som man måske skal interessere sig mere for.
Men det kan vi jo så få en dialog om under udvalgsarbejdet.
Peter Westermann (SF), 2010-12-16:
Det skal jeg forsøge.
Jeg synes, det er en meget positiv tone, og jeg er sikker på, at vi får et godt udvalgsarbejde.
Men når det gælder konkurrencen og man ser på tingenes tilstand, synes jeg dog, at der er grund til at overveje, om det ligger, som det bør, nu, altså når man kan se, at meget få bygningssagkyndige laver en meget stor del af tilstandsrapporterne, mens en rigtig stor del ikke laver nogen.
Det kunne tyde på, at der er nogle uheldige tendenser i markedet, om man vil kalde det sådan.
Samtidig har vi talt med en uvildig ekspert – der til daglig er teknisk revisor for ordningen, og som har haft foretræde for udvalget – der netop via sine erfaringer fra branchen hører om mæglere, der omgår reglerne.
Det er jo ganske rigtigt, at der bliver ændret, således at mæglere ikke må formidle kontakt til bygningssagkyndige, men i praksis er det altså realiteten, at det ofte forekommer.
Det vil jeg bare sparke ind og så tage med videre til udvalgsbehandlingen.
Lars Barfoed (KF), 2010-12-16:
Jeg synes altid, det er befriende at tænke ud af boksen, og hvis nogen vil det, er jeg med på det.
Især er det jo godt, hvis det, at man tænker ud af boksen, også kan føre til, at man rent faktisk får nogle gode ideer, der kan bruges.
Det er jo ikke altid, nogle gange bliver det for vildt, når man tænker ud af boksen.
Men det er jeg sådan set med på at vi gør.
Altså, man skal jo være opmærksom på, at der allerede i 2006, tror jeg, det var, skete det, at man indførte nogle nye regler for at sikre de bygningssagkyndiges uvildighed og uafhængighed, for så vidt angår ejendomsmæglere og deres interesser i den her sammenhæng, således altså at en ejendomsformidler ikke på sælgers vegne må indgå aftale om at rekvirere en byggeteknisk gennemgang og heller ikke må bringe nogle helt konkrete bygningssagkyndige på banen i den forbindelse over for sælger.
Så der er jo i hvert fald sket noget med de regler, der skal sikre uvildighed.
Men jeg er bestemt parat til at tænke ud af boksen, som hr. Peter Westermann siger.
Peter Westermann (SF), 2010-12-16:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens fremlæggelse.
Jeg noterer mig, at ministeren er imødekommende over for at se på de ændringer af ordningen, som jeg og andre ordførere er kommet ind på – i hvert fald nogle af dem.
Når nu ministeren holder fast i, at vi skal sikre konkurrencehensynet i forbindelse med uvildighed, må ministeren meget gerne forholde sig til, at det her jo faktisk er en unik ordning, hvor det så at sige er forbruger mod forbruger, vi forsøger at skærme, og at konkurrencen jo dermed er markant anderledes, end den vil være på det normale forbrugerfelt.
Altså, her er priskonkurrencen til gavn for sælgeren, mens kvalitetselementet er til gavn for køberen.
Og der ligger altså nogle overvejelser, vi skal kigge på.
Vil ministeren være enig med mig i, at den her ordning er noget helt specielt, der kræver, at vi måske tænker helt ud af boksen?
Frank Aaen (EL), 2010-12-16:
Vi er som de øvrige partier positive over for de ændringer, der er fremlagt i lovforslaget, som vi i udgangspunktet støtter.
Der er fremlagt forskellige forbedringsforslag, bl.a. fra Forbrugerrådet, om større sikkerhed for, at skimmelsvamp altid dækkes, også uden for beboelsesområdet.
Der er spørgsmålet om, hvordan skadesbetegnelserne skal indrettes.
Det kunne et mindre studiearbejde så hjælpe på, men jeg synes godt, man kunne lette forståeligheden i rapporterne ved at overveje, om man kunne beskrive skaderne mere enkelt og klart.
Så er der foreslået, at genhusning skal vare i 2 år, hvis der er brug for det, og ikke indskrænkes til 1 år, og det lyder også fornuftigt.
Så er der den problemstilling, som vi jo også kender fra medierne, og som andre har været inde på: Hvordan sikrer vi, at sælger, forsikringsselskab og mægler ikke kan påvirke de byggesagkyndige til at lave for pæn en rapport?
Jeg synes, det er en helt grundlæggende problemstilling, så kan vi gøre noget for at forbedre det forhold i udvalgsarbejdet, er vi bestemt også med på det.
Altså, kort sagt: Vi synes, det er et udmærket forslag, men det kan forbedres.