Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-25:
Enhedslisten er overvejende positiv over for forslaget om etablering af Ligebehandlingsnævnet.
Man kan diskutere, om det er fornuftigt at behandle diskrimination på så mange forskellige områder, altså køn, hudfarve, tro, politisk anskuelse, seksuel orientering, alder osv., i det samme nævn.
Men der er stadig en række områder, hvor vi mener der er grund til at se på om man kan ændre forslaget.
Ligebehandlingsnævnet bør have mulighed for at være opsøgende og for at rejse sager af egen drift, og nævnet bør have beføjelse til at komme med indstillinger og anbefalinger.
I den forbindelse er vi helt enige med handicaporganisationerne, Landsforeningen for Bøsser og Lesbiske og Institut for Menneskerettigheder.
Derudover er der ikke nogen tvivl om, at arbejdsmarkedets parter bør have indstillingsret til nævnet.
Til gengæld synes vi, at LO's bemærkninger om, at oprettelse af nævnet kan medføre afvikling af den danske model, er noget overdrevne.
Baggrunden for LO's indsigelse er selvfølgelig, at nævnet kan behandle sager af overenskomst- og ansættelsesmæssig karakter for enkeltpersoner og organisationer, der ikke er overenskomstbærende.
LO og FTF forudser, at nævnet i altovervejende grad kommer til at behandle sager af ansættelsesretlig karakter og dermed reelt bliver et parallelsystem til det fagretlige system.
Da nævnet er skattefinansieret, vil behandlingen være omkostningsfri for f.eks. de gule overenskomstbærende discountorganisationer, hvorimod fagforeninger og -forbund og arbejdsgiverorganisationer står for omkostningerne ved behandling af diskriminationssager i det fagretlige system.
Enhedslisten ser gerne, at en eventuel økonomisk diskrimination overvejes i Arbejdsmarkedsudvalgets behandling af lovforslaget.
Endnu en indsigelse mod forslaget er, at nævnet ifølge lovforslaget kan tilkende godtgørelse og underkende afskedigelse på kønsligestillingsområdet, mens det på andre områder kun kan tilkende godtgørelse.
Det er mildest talt ikke indlysende for os, hvorfor der skelnes mellem forskellige diskriminationsformer.
Derudover åbner lovforslaget udelukkende op for behandling af skriftlige klager.
Enhedslisten finder det hensigtsmæssigt, at man også får mulighed for at klage mundtligt, enten pr. telefon eller ved aftalt fremmøde.
Det skal også nævnes, at lovforslaget ikke giver mulighed for konfliktløsning ved hjælp af mægling.
Til sidst er et helt afgørende problem for os selvfølgelig, at de 1,7 mio. kr., der er afsat årligt, peger i retning af en absolut minimumsmodel.
Men jeg kan så glæde mig over, at vi fik bekræftet af den konservative ordfører, at hvis det viser sig, at de 1,7 mio. kr. ikke er nok til at behandle de sager, der vil blive rejst, på en forsvarlig måde, vil man naturligvis være indstillet på at afsætte flere midler.
Det er da rigtig, rigtig dejligt, at vi fik afklaret det her i salen i dag.
På trods af de mange svagheder, som jeg har nævnt, og som jeg mener skal tages alvorligt og man skal arbejde videre med, vil Enhedslisten altså indgå positivt i behandlingen af lovforslaget i Arbejdsmarkedsudvalget, og jeg vil da meget gerne høre beskæftigelsesministerens kommentar til de mange kritikpunkter, der er rejst.