runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-05-07:
Jeg takker faktisk rigtig meget for debatten her i dag.
Den har været god, den har været oplysende, og forslaget er blevet mødt med forståelse, vil jeg sige, lige nøjagtig på det punkt, hvor jeg kunne forvente det, for man kan aldrig få et flertal for noget, når man står her som oppositionspolitiker.
Og jeg skal da undskylde, hvis det er lidt uklart beskrevet, så jeg vil da til gengæld i udvalgsarbejdet bestræbe mig rigtig meget på at gøre det klart for enhver, hvor problemet er.
Men jeg takker vitterlig for forståelsen af, at hygiejnen i Danmark skal gøres bedre.
Det er sådan, at vi rent faktisk har noget ganske, ganske unikt.
Jeg har endda fået at vide, at det er det eneste sted i verden – og jeg ved ikke, om det ligefrem skal være det eneste sted i verden, for at være unikt – hvor man med baggrund i evidens har været hele vejen omkring en patient både ude i primærsektoren og i sekundærsektoren og fundet ud af, hvordan man forbedrer hygiejnen.
Disse 12 standarder ligger i skuffen.
De er bundet af et ejerforhold, om end staten har været med til at finansiere produktionen af dem, og det er dem, vi skal have frem.
Tak for i dag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg synes, at det simpelt hen er en stammedans rundt om et bål, der for længst er gået ud.
Jeg har prøvet at forklare det.
Der er store fordele for kommunerne ved den struktur, der er nu.
Kommunerne har fået en lang række kompetencer overdraget bl.a. omkring styringen af forskellige områder, det kan være miljøindsats, det kan være andre opgaver, som førhen lå i amterne.
Det er nogle ting, som er blevet overført til kommunerne.
Man har også fået hele beskæftigelsesområdet.
Jeg synes, man er nødt til at sige, at her ligger en lang række opgaver, som er kommet over i kommunerne, og det betyder selvfølgelig også, at kommunerne har fået kompetencen med til at løse de her opgaver, og de har også fået midlerne med til at løse de her opgaver.
Jonas Dahl (SF), 2010-05-07:
I forhold til hygiejnesygeplejerskerne er jeg fuldstændig enig i, at de selvfølgelig har et overordnet ansvar, men det, der jo også er interessant, er, at bl.a. FOA, men også andre faglige organisationer, sådan set har efterlyst, at rengøringspersonalet også selv får en uddannelse.
Der er det altså ikke tilstrækkeligt, at der er en hygiejnesygeplejerske, som instruerer det ene og det andet sted.
Og som ordføreren jo sådan set selv var inde på, er der mange steder bl.a. mangel på hygiejnesygeplejersker, og dermed står vi også i en situation, hvor der selv de steder, hvor der altså burde være en hygiejnesygeplejerske, ikke er det.
Derfor har vi også behov for at løfte uddannelsesniveauet for dem, der rent faktisk udfører rengøringsopgaven.
I forhold til rengøringsstandarden gik Dansk Cleaning Service igennem en række forskellige hospitaler i hovedstaden, og der var det kun cirka hvert fjerde, som var rent nok, så det her er jo et generelt problem.
Det var også noget af det, som DR-dokumentaren fra 2008 viste, nemlig at det jo ikke bare var et problem særskilt i hovedstaden; det var sådan set et generelt problem over hele landet.
Liselott Blixt (DF), 2010-05-07:
Jamen problemet med nogle af de undersøgelser var netop, at det ikke var rengøringspersonalets job, der blev kritiseret.
Det var netop det, der var i højde, så det var sundhedspersonalet, der blev kritiseret.
Derfor retter man kritikken det forkerte sted hen, og så er det forkert at sige, at det er rengøringspersonalet, der mangler kurser eller uddannelse.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren igen: Hvilke sygehuse er det, der har rengøringspersonale, der ikke har fået kurser eller uddannelse?
Jonas Dahl (SF), 2010-05-07:
Det, jeg også synes er centralt, er jo faktisk, at det er personalet selv, der efterlyser den her uddannelse.
Det er personalet selv, der siger: Vi er faktisk interesseret i at få noget mere uddannelse i at gøre rent, fordi vi dybest set ikke føler, at vi er i stand til at løfte den opgave, vi bliver pålagt.
Det synes jeg sådan set at vi bliver nødt til at lytte til som ansvarlige politikere, altså at tage det ansvar på vores skuldre og sige, at når der netop er et ønske om mere uddannelse fra medarbejdernes side, er det da også et politisk ansvar at sige: Vi vil gerne give jer den ekstra uddannelse, så vi kan undgå nogle af de 100.000 infektionssygdomme, som danske patienter får, mens de er indlagt på sygehuse i dag.
Og man kan jo sige, at med 2 ugers kursus rutter man i hvert fald ikke med det.
På 2 uger kan man nå en basisuddannelse, og det synes jeg er en god start, men det er jo ikke sådan, at uddannelsen skal stoppe efter de 2 uger.
Vivi Kier (KF), 2010-05-07:
Jeg bliver lige nødt til at følge op på fru Liselott Blixts spørgsmål, for jeg synes ikke helt, at der er kommet svar på det.
Jeg vil også gerne høre, om hr. Jonas Dahl kan fremvise noget dokumentation for, at rengøringsassistenter bliver sat til f.eks. at gøre rent på operationsstuer, intensivstuer, uden overhovedet at have fået nogen oplæring.
Det vil jeg gerne se dokumentation for.
Jonas Dahl (SF), 2010-05-07:
Jeg vil meget gerne vise den dokumentation, jeg har, og de henvendelser, jeg har fået; det vil jeg meget gerne lægge ud i det åbne.
Men det helt centrale er jo – det er også fremgået af den dialog, jeg har haft med bl.a. FOA – at der netop er en efterlysning af det her, og at FOA oplever, og det er jo også det, de siger meget klart og har sagt gentagne gange, at der sådan set er et behov for, at deres medarbejdere bliver opkvalificeret.
Og hvis det er sådan, at der er medarbejdere, der har gennemgået det her 2-ugers-kursus, er det jo ikke ensbetydende med, at de skal gennemgå det igen.
Der er nemlig også en række sygehuse, hvor man faktisk har et 2-ugers-grundforløb, men det er bare ikke alle, og det synes jeg er det centrale, altså at der faktisk er en meget stor forskel på det på landets sygehuse.
Vivi Kier (KF), 2010-05-07:
Nu nærmede vi os måske, for nu drejer det sig pludselig om en opkvalificering og ikke om en uddannelse; for nu er der åbenbart en uddannelse.
Så får jeg lyst til at fortælle, at sygeplejerskeuddannelsen varer 3½ år, og der ligger rigtig, rigtig meget i den om hygiejne, rigtig, rigtig meget om håndhygiejne.
Om nogen ved de, hvor vigtigt det er, og alligevel kan man gå ud på enhver sygehusafdeling i dag, lave en stopprøve, lige lave en undersøgelse, og så ved vi godt alle sammen, at der er nogle rutiner, man sådan lige nogle gange springer lidt over, og der vil mere uddannelse jo ikke hjælpe.
Det er jo her, at ledelsesansvaret for, at alle tager del i det, og at det forankres, kommer ind.
Vil ordføreren sige, at også sygeplejersker skal have mere uddannelse, eller er det nok med det, der ligger i deres uddannelse?
Jonas Dahl (SF), 2010-05-07:
Jeg skal ikke stå her og gøre mig klog på alle dele af sygeplejerskeuddannelsen – det er jeg helt sikker på at ordføreren kan gøre bedre, da hun har taget den faglige uddannelse – men jeg vil bare fastholde, at det er fint, at der er nogle, der gerne vil opkvalificeres yderligere, og at det er fint, at der er nogle, der i dag får et 2-ugers-kursus, men at der jo bare er en problemstilling, når der er en række medarbejdere, der i dag på landets sygehuse bliver sat til at gøre rent uden at have den fornødne uddannelse.
Det er jo det, der er det helt centrale.
Så synes jeg da sådan set, at det helt centrale er, at vi løbende får en opkvalificering af vores sundhedspersonale generelt set, og det er sådan set ligegyldigt, om det er læger, administrerende direktører, sygeplejersker eller alt muligt andet sundhedspersonale.
Jeg synes da – det tror jeg da også at den konservative ordfører er enig i – at der er behov for, at vi løbende løfter uddannelsesindsatsen for vores ansatte generelt i det offentlige sundhedsvæsen.
Det tror jeg at der sådan set er bred enighed om, men vi må bare også holde fast i, at der altså er en problemstilling i, at der er nogle, der i dag ikke har den fornødne uddannelse til at gøre rent.
Og derfor må vi også sige, at der er et behov for at løfte det niveau.
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-07:
Jeg synes, at ordføreren blander utrolig mange ting sammen.
I talen er der blevet fremhævet nogle eksempler på, at der er problemer på fire sygehuse med en diarré, som slår folk ihjel, og at der er flere tusinde, der dør.
Det behøver nødvendigvis ikke være på baggrund af dårlig rengøring.
Det, der er vigtigt at sætte fokus på, er jo det, at man med det blotte øje ofte ikke kan se det, og at man derfor må have de rette procedurer eksempelvis for håndvask osv.
Så jeg synes, at forslagsstilleren til beslutningsforslaget skal gøre op med sig selv, om det her handler om rengøring, eller om det handler om de rette procedurer for god hygiejnestandard.
Jonas Dahl (SF), 2010-05-07:
For vi skal løfte de udfordringer, vi står over for bl.a. på rengøringsområdet, hvor vi må sige, at vi har et behov for et generelt løft for at undgå bare nogle af de ca. 100.000 infektioner, som i dag påføres de patienter, som er indlagt på landets sygehuse.
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-07:
Jeg kan konstatere, at SF overhovedet ikke har tillid til de offentligt ansatte, der går ude på vores sygehuse, og til de ledelser, der er på sygehusene, og til de regionsrådspolitikere, der sidder ude og har ansvaret for driften og for, at der er det rigtige og kvalificerede personale til rådighed for at løfte opgaverne.
Jeg synes faktisk, at det er en hån mod de mange tusinde, der går derude og løfter opgaven hver eneste dag.
Jonas Dahl (SF), 2010-05-07:
Jeg vil sådan set bare vende det om og sige, at jeg synes, det er en hån, at Venstres ordfører kan stå her i Folketingssalen og sige det, hun gør.
Det, der jo sådan set er centralt, er, at vi faktisk har lyttet til de offentligt ansatte.
Vi har faktisk lyttet til den faglige organisation, som repræsenterer de her medarbejdere, og man har ganske klart og tydeligt efterlyst, at der kommer mere uddannelse.
Så hvis der er nogen, der håner nogen, er det sådan set Venstres ordfører, som her i Folketingssalen håner de ansatte, som dagligt gør rent, og som faktisk har sagt: Vi vil gerne have noget mere uddannelse, for så kan vi gøre en bedre indsats.
Det synes jeg er det helt centrale.
Så jeg synes sådan set, at aben peger en vis anden vej, hvis man nu skulle bruge det udtryk.
Det, der er behov for, er jo netop, at vi sætter fokus på at højne den generelle rengøringsstandard på landets sygehuse, og der har medarbejderne et behov, for de har ganske klart efterlyst øget uddannelse.
Det synes jeg da også at Venstre skulle tage at lytte til.
Bertel Haarder (V), 2010-05-07:
Nu står jeg ikke med rapporten, men den handler jo om kvalitet i almindelighed, den handler også, så vidt jeg husker, om ledelse og om uddannelse.
Det var derfor, jeg tillod mig at nævne den.
Det vigtige ved den er jo, at den bygger på den tankegang, at vi skal opbygge stærke ledelser, kvalitetsledelser, som styrer ved hjælp af mål og resultater og ikke gennem, at vi har vedtaget nogle firkantede minimumsregler, eller hvad det nu kan være.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-05-07:
Tak for det.
Til fru Lone Dybkjærs og til ministerens orientering kan jeg sige, at de 8,2 pct. af patienterne på landsplan, som får en infektion, svarer til ca. 100.000 patienter om året – 100.000 patienter – så alvoren er trukket op.
Ministeren nævner Den Danske Kvalitetsmodel.
Det er et digert værk, det er noget af et dokument, der er noget papir heri, og der går mange mandskabstimer ude på sygehusene med at arbejde med den her i øjeblikket frem til 2012, hvor sygehusene skal være akkrediteret efter Den Danske Kvalitetsmodel.
Ministeren fæster stor lid til Den Danske Kvalitetsmodel.
Mit spørgsmål til ministeren skal være: Set i forhold til rengøringen kan ministeren så ikke lige forklare mig, hvad det er, der står i den her, som har direkte med beslutningsforslaget i dag at gøre?
Når et flertal i Folketinget har besluttet, at man skal have en behandlingsgaranti på 4 uger, er det så ikke naturligt, at befolkningen siger til sig selv: Nå ja, der må jo være fornuft med det, der må jo være en sammenhæng, og det må jo være helt reelt, at jeg så får en forventning, som siger, at jeg da så også skal behandles inden for 4 uger?
Kunne man forestille sig, at fagligheden – både læger og sygeplejersker – er af den modsatte opfattelse og siger, at det netop ingen sundhedsfaglig mening giver, at man skal behandles inden for 4 uger?
De siger blot: Giv os lidt mere tid, lad os gøre det inden for 8 uger, det vil vi kunne få et rationale i forhold til.
Og det ville gøre, at man ville kunne være med til at reducere den ulighed, der her har sneget sig ind mellem patientgrupper.
Er det en plausibel, er det en legal, er det en fornuftig begrundelse, hvis det er det, der er deres begrundelse for at sige 8 uger frem for 4 uger?
Vivi Kier (KF), 2010-05-07:
Jeg må så igen sige, at det ikke er nogen behandlingsgaranti, det er en ret.
Vi ved jo godt alle sammen, at det ikke er alle patienter, som har mulighed for at gå ud og bruge de 4 uger, fordi det tilbud ikke findes.
Det virker godt.
Som fru Liselott Blixt sagde lige før mig, er der jo rigtig, rigtig mange patienter, der har gået rigtig længe, før de kommer til læge og får stillet diagnosen.
Så jeg synes, at 4 uger er godt.
Jeg har ligesom signaleret, at jeg egentlig ikke ønsker at give køb på det, overhovedet ikke.
Så bliver der spurgt: Var det ikke meget bedre, hvis det blev 8 uger, hvis det blev 12 uger, hvis det blev alt muligt?
Jeg lytter altid meget gerne til, hvordan det kan være.
Det der i spørgsmålet med ulighed i patientgrundlaget forstod jeg simpelt hen ikke, og nu lyser den røde lampe.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-07:
Når jeg hører argumentationen, synes jeg, det lyder, som om det fremskridt, man talte så meget om i 2002, da man indførte det udvidede frie valg efter 8 uger, fuldstændig er glemt nu, nu er der kun et tilbage, og det er den halvering til 4 uger, til trods for at ikke bare lægerne, men også sygeplejerskerne og alle de, der arbejder med patienterne i det daglige, siger, at det her ikke er godt, og at der faktisk er markant fare for, at flere bliver overbehandlet, altså bliver behandlet for noget, som kunne være gået over af sig selv.
I stedet får de nu en operation, som er overflødig, og som måske i mange tilfælde medfører en infektion eller en fejlbehandling.
Noget af det, som spiller ind på de 4 uger her, vedrører jo bl.a. de mange mennesker, der de senere år har fået sundhedsforsikringer.
Der tyder meget på, at man som følge af en sundhedsforsikring nu får en hurtig forundersøgelse på et privathospital.
Med resultatet af den i hånden går man til lægen og siger: Privathospitalet siger, at jeg har brug for behandling, den vil jeg nu gerne have efter 4 uger, hvor jeg har stået på venteliste og bum, så henviser den ortopædkirurgiske afdeling tilbage til privathospitalet, hvor man nu får en behandling, der så ofte viser sig at være overflødig.
Det er der meget der tyder på.
Kan man ikke godt se, at det også kan være en forklaring på, hvorfor der er sket en så markant stigning i ortopædkirurgiske operationer og rygoperationer de sidste par år?
Vivi Kier (KF), 2010-05-07:
Jeg må sige, at jeg er helt enig i, at det var et kæmpe fremskridt, da den her regering indførte det udvidede frie sygehusvalg, først med de 8 uger, og siden nedsatte man det til de 4 uger.
Det mener jeg stadig væk er rigtig, rigtig positivt.
Jeg kender utrolig mange patienter, der har skrevet til mig, og som har stået og ventet, og som kunne være i fare for at miste deres arbejde, fordi de gik sygemeldt derhjemme.
De kan jo nu blive behandlet hurtigt og komme tilbage på arbejdsmarkedet, og det sparer vi alle sammen en masse penge ved.
Så bliver jeg noget bekymret og overrasket, når jeg hører, at fru Sophie Hæstorp Andersen siger, at nu, hvor man så kan blive behandlet inden for 4 uger, sker der pludselig en masse fejlbehandlinger, der opstår infektioner, og der foretages faktisk overflødige operationer.
Så er jeg nødt til at sige, at jeg er politiker.
Jeg sætter nogle rammer, og jeg er nødt til at have en dyb tillid til de læger, der har afgivet et lægeløfte, og som skal leve op til det lægeløfte.
Og jeg må igen pointere, at jeg ikke forventer, at en læge siger, at jeg skal opereres, hvis det ikke er en operation, der er behov for.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-07:
Der findes jo masser af tilfælde, og man behøver jo kun at tale med læger for at vide, at læger selvfølgelig også er rationelt tænkende mennesker, som også skeler til økonomien, ikke nødvendigvis deres egen pengepung, men de skeler da også til økonomien på den afdeling, hvor de er ansat.
Den her regering har jo om nogen indført et sundhedssystem, hvor man aflønnes pr. takst, hver gang man udfører en operation, så det er da nærliggende for en kirurg, der står med en patient, og hvor patienten siger, at vedkommende har en berettiget forventning om, at vedkommende kan blive behandlet inden for 4 uger, og ellers vil man gerne på et privathospital, at sige: Ja, det er rigtigt, den forventning har du jo, og nu må vi hellere sætte det i værk, for jeg er kirurg, jeg kan godt se, der er en fordel i kirurgisk behandling, og hvis jeg oven i købet sørger for, at du får behandlingen hurtigt her på min offentlige sygehusafdeling eller her på mit privathospital, hvor jeg bijobber i fritiden, så er det sådan, at så får jeg også lige de ekstra takster ind til afdelingen, hvad enten det er i det offentlige, eller det er privathospitalet.
Vil ordføreren ikke godt anerkende, at læger altså ikke kun har afgivet et lægeløfte, men også er rationelt tænkende mennesker, der godt kan se, når de økonomiske incitamenter, Folketinget har givet, jo netop også spiller ind på, hvornår de siger: Du skal behandles, eller du skal vente?
Vivi Kier (KF), 2010-05-07:
Det blev et meget, meget langt spørgsmål, som i virkeligheden mere var en kommentar om, hvordan fru Sophie Hæstorp Andersen ser det.
Jeg er nødt til at sige, at som politiker er jeg nødt til at have tillid til de læger, vi har ansat, og at de lever op til det lægeløfte, de har afgivet.
Til det første vil jeg gerne sige, at det jo altid er rigtig ærgerligt, uanset hvor man er ansat henne, når man bliver afskediget, men til det at kæde det sammen med, at her sidder der nogle, der sparer på sundhedsvæsenet, må jeg sige, at siden 2001 har den her regering tilført sundhedsvæsenet mere end 21 mia. kr., og vi, der har fulgt regionernes regnskaber og har set deres elendige økonomistyring, ved det jo alle sammen godt.
Jeg har set, at man har ansat ret så mange personalegrupper, som man end ikke har haft penge til, og hvor man måske har ansat 500 og så afskediger 200.
Jonas Dahl (SF), 2010-05-07:
Det er jo sådan, at regeringen er kommet med en lykkepose, og når lykkeposen er tom, har regionerne ikke flere penge, fordi regionerne ikke må opkræve skatter, og derfor bliver de nødt til at skære det eneste sted, de kan, og det er på medarbejderstaben.
Vil ordføreren ikke anerkende, at når man prioriterer et område, er der nogle andre områder, der bliver nedprioriteret?
Vivi Kier (KF), 2010-05-07:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Der er samlet tilført sundhedsvæsenet mere end 21 mia. kr., og det synes jeg faktisk er rigtig, rigtig positivt.
Jeg er med på, at vi står over for store udfordringer.
Senest har vi jo gjort noget på hele børnepsykiatriområdet, men nu kan jeg forstå, at selv om de kommer til 4 uger efter at have fået stillet en diagnose, må man alligevel ikke behandle dem; så er det bedre at smide dem bag i køen.
Jeg kan også forstå på hr. Jonas Dahl, at man – og det ved vi jo er den underliggende tone fra SF – enormt gerne vil hæve skatterne, så man får nogle flere penge.
Jeg kan jo kun stå tilbage og sige, at vi er uenige om det her tema, og det har vi vel lov til at være.
Jeg kan så håbe på, at både SF og S gør, som S har brugt at gøre rigtig mange gange, nemlig at de alligevel bliver klogere med tiden.
Lone Dybkjær (RV), 2010-05-07:
Medgiver ordføreren ikke, at der måske ikke er uendelig mange penge inden for sygehusvæsenet?
Der skal jo under en eller anden form prioriteres inden for en eller anden ramme.
Nu snakker jeg slet ikke om, at der ikke er blevet tilført penge – det ville mangle andet i forbindelse med en økonomisk højkonjunktur.
Det er ikke det, vi diskuterer.
Så siger fru Vivi Kier også, at hun har tillid til lægerne.
Hvorfor hører fru Vivi Kier ikke, at der ikke er nogen læger, der støtter 1 måneds behandlingsgaranti?
Selvfølgelig kan man finde en enkeltstående, som kan sige noget andet, men samlet set mener man ikke, at det er den rigtige måde at organisere sig på, fordi man ikke får mulighed for en ordentlig planlægning.
Jeg tror også, fru Vivi Kier kender til, at hvis man er under tidspres, er det ikke altid sikkert, at man kan planlægge på en ordentlig måde.
Vivi Kier (KF), 2010-05-07:
Jeg vil medgive fru Lone Dybkjær dette: Nej, der er ikke en urimelig pengestrøm nogen steder, helt enig.
Og selvfølgelig skal man prioritere.
Og jo, jeg hører godt, hvad lægerne siger.
Jeg har også hørt de tidligere spørgsmål fra fru Lone Dybkjær, jeg har også hørt, hvad sundhedsministeren har svaret fru Lone Dybkjær, som godt vil bede Sundhedsstyrelsen prøve at kigge på nogle af de der eksempler, der kom før, og jeg kigger gerne på, hvad man siger, men jeg er stadig væk nødt til at fastholde, at det altså ikke er mig, der skal stå og sige: Jamen ved du hvad, læge, selv om det kunne være fornuftigt at operere nu, synes jeg, at der skal gå meget længere tid, før du skal operere.
Der er jeg altså nødt til at have tillid til, at det er lægen, der har de faglige kvalifikationer til at vurdere, både hvad diagnosen er, og hvornår man skal behandles.
Jonas Dahl (SF), 2010-05-07:
Jeg bed mærke i, at ordføreren tidligere sagde, at det kun var positivt med det her udvidede frie sygehusvalg, for det betød, at, citat: så skulle sygehusene være lidt mere effektive.
Jeg tænker bare, at der må være nogle medarbejdere ude på de danske sygehuse i dag, som undrer sig lidt over, at de har været så effektive, at de nu bliver afskediget, at der nu bliver nedlagt stillinger på sygehusene.
I dag kom det frem, at i Region Sjælland skulle der nedlægges 500-600 stillinger.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren ikke bare kan bekræfte, at når man prioriterer et, er der noget andet, der bliver nedprioriteret.
Vivi Kier (KF), 2010-05-07:
Man kan gisne om rigtig mange ting, men der er ingen tvivl om, at der er kommet konkurrence, i og med at vi har indført privathospitalerne.
Dengang sagde formanden til mig: Vi opererer simpelt hen alt for mange patienter, unødigt mange patienter.
Så hvis lægerne i dag står derude og påstår, at vi opererer for mange knæ, vi opererer for mange hofter, og at man egentlig kunne gøre noget andet, så synes jeg, det er lægerne, der skal gribe i egen barm og kigge på, hvilken behandling der skal til, for det er dem, der stiller diagnosen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-05-07:
Jeg vil gerne spørge fru Vivi Kier, om hun kan forstå, hvilke bevæggrunde landets læger og sygeplejersker har, når de så massivt går ud og argumenterer med, at en 4-ugers-behandlingsgaranti er ufornuftig, uhensigtsmæssig og reducerer deres mulighed for at justere og styre kapaciteten på afdelingerne.
Hvad kan årsagen være til, at de har den holdning?
Liselott Blixt (DF), 2010-05-07:
Jeg forstår det bare ikke helt, for hvem vil det hjælpe, at Jørgen Hansen skal vente 2 måneder frem for 1?
Han skal have sin operation uanset hvad.
Pengene for den operation skal falde.
Hvordan vil det hjælpe henne i smerteklinikken, at Jørgen Hansen skal vente 2 måneder i stedet for 1?
Er det det, man skal gøre derude, vise solidaritet og sige: Nej, jeg fejler noget andet end den anden patient gør, men jeg venter gerne, for vi skal til sammen?
Det er da – undskyld ordet – tosset.