runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tage Leegaard (KF), 2011-05-02:
Som jeg sagde, tager vi meget kraftigt afstand fra det, men vi er af den opfattelse, at det ville være af symbolsk karakter at gennemføre en lovgivning på nuværende tidspunkt, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-05-02:
Men der er nu den særlige forskel på mennesker og dyr, og det håber jeg at hr. Tage Leegaard fra De Konservative er enig i, at mennesker kan tale.
De kan fortælle, hvad de har oplevet.
Dyr kan pibe, kukke, gø eller mjave, men vi forstår jo ikke deres sprog.
Er hr. Tage Leegaard ikke enig i, at fordi vi netop ikke kan forstå dyrenes sprog, er vi nødt til at være ansvarlige og tage det overordnede ansvar for at sikre, at dyr ikke lider overlast og ikke bliver forulempet seksuelt?
Hvornår bliver De Konservative klar til at støtte et forbud mod seksuelt misbrug af dyr?
Det er i dag lovligt at voldtage dyr!
Tage Leegaard (KF), 2011-05-02:
Jeg synes, jeg har gjort det helt klart, at Det Konservative Folkeparti tager afstand fra sex med dyr.
Når jeg så tager parallellen til sex med mennesker og sex mellem mennesker og dyr op, er det bare for at forklare, at det da helt klart vil være af symbolsk karakter at sige, at sex med dyr er forbudt.
Vi ser dog trods alt, at selv om der er mange ulovlige sexsager mellem mennesker, der ikke bliver opklaret, så er der trods alt en væsentlig større risiko for, at man bliver grebet i at begå voldtægt mod en anden person, og alene af den grund synes jeg ikke, det er rimeligt at drage den parallel, som hr. Christian H. Hansen gør.
Når det så er sagt, og når fru Marlene Harpsøe tager voldtægt af mennesker op, oplever vi allerede her, hvor svært det er at få dømt den voldtægtsforbryder.
Langt de fleste sager, hvor en mand har forulempet en kvinde, bliver opgivet.
Så kan man forestille sig, hvor utrolig meget sværere det bliver, hvis man skal bevise, at en person har forulempet et dyr, som ikke er i stand til at tage til genmæle.
Alene af den grund er det utrolig svært overhovedet at foretage en opklaring af sådanne forbrydelser.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-05-02:
I Dansk Folkeparti er vi glade for, at man bl.a. ifølge straffeloven kan komme efter mennesker, som voldtager et andet menneske.
Vi synes jo, at det er en forfærdelig gerning at forgribe sig seksuelt på andre mennesker, men der er desværre også mennesker, der forgriber sig på dyr.
Er hr. Tage Leegaard ikke enig i, at det at voldtage et dyr er en forfærdelig gerning, som selvfølgelig skal straffes og straffes hårdt?
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-02:
Tak for det.
Jeg var ikke så glad for ordførerens tale, men det var nok, fordi det ikke fremgik af den, at han støttede mit forslag, men jeg var utrolig glad for det svar, som ordføreren gav her for lidt siden, nemlig at vi har en lovgivning, som forbyder voldtægt af kvinder, voldtægt af mennesker, men vi må også konstatere, at disse i langt de fleste tilfælde ikke bliver opklaret.
Tidligere har man jo hørt ordføreren sige, at grunden til, at man ikke vil indføre et forbud mod sodomi, er, at man i langt de fleste tilfælde nok ikke vil få opklaret sagerne.
Hvad er forskellen?
Hvorfor vil man åbenbart gerne have en symbolpolitik på det ene område, men ikke, når det handler om dyr?
Og når ordføreren så også oven i købet siger, at man hos De Konservative ikke går ind for sex med dyr, så er det jo ikke sandt, for så ville man jo netop få indskrevet i lovgivningen, at sodomi var forbudt i Danmark.
Tage Leegaard (KF), 2011-05-02:
Jeg er overbevist om, at langt de fleste finder dyresex frastødende og endog særdeles upassende.
Christian H. Hansen har fremsat et forslag, der forbyder sex mellem dyr og mennesker, og som forbyder fremstilling og udbredelse af dyrepornografi.
Det er naturligvis meget sympatisk, at man på den måde forsøger at bremse forskellige former for misbrug af dyr, og i Det Konservative Folkeparti er vi altid optaget af, at vi har den bedst tænkelige velfærd for vores dyr, de skal behandles med omsorg og respekt som de levende væsener, de er.
Endvidere er det forbudt at udsætte dyrere for tilsvarende lidelser ved optagelse af film og forestillinger.
Det er ikke tilladt at trænge ind på anden mands ejendom for at udnytte hans dyr seksuelt.
Men uanset hvor mange forbud man forsøger at udstikke imod sex med dyr, er det svært at forestille sig, hvordan man vil håndhæve et sådant forbud, og det vil sige, at en eventuel lovgivning vil være af symbolsk karakter og dermed uden den ønskede effekt.
Såfremt dyrene skades, er der helt klart tale om overtrædelse af dyreværnslovens allerede eksisterende bestemmelser.
I 2005 blev Det Etiske Råd forespurgt om problemstillingen, og her var der et flertal, som ikke kunne gå ind for et forbud mod sex med dyr.
I Det Konservative Folkeparti er vi dog af den opfattelse, at problemer med misbrug af dyr er dækket ind af lovens bestemmelser, og vi kan således ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag, men vi ser frem til det kommende arbejde i udvalget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-05-02:
Jamen jeg tror, at vi må være realistiske her.
Derfor er mit konstruktive forslag i forhold til at kunne rykke videre mod den proces, som kan ende med et forbud mod dyresex, bare, at vi får noget mere konkret viden her i Folketinget.
Det kan vi bl.a. få, hvis vi spørger de her forskellige organisationer, og hvis vi får undersøgt, hvad der egentlig bliver ført af sager på det her område.
Så jeg prøver egentlig bare at være konstruktiv og løsningsorienteret, for der er tilsyneladende ikke et flertal for et forbud mod dyresex i dag.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-02:
Det vil jo stadig væk være svært at finde ud af – det må ordføreren jo også erkende, for det har ordføreren sagt indtil nu – så er det i bund og grund ikke bare rigtigt, at det, det her handler om, er, at vi som samfund for en gangs skyld sender et signal om, at det tager vi afstand fra, og så får vi det skrevet ind i lovgivningen?
Kort og godt: Der behøves ikke dybe undersøgelser i denne forbindelse; det er jo blevet afsløret gang på gang.
Alle har set programmet Danmark ifølge Bubber – undtagen justitsministeren, men det har han så lovet i dag, tror jeg nok, at han vil se.
Men lad os nu få sendt et signal, længere er den ikke.
Hvorfor skal det vente, hvorfor skal det trække ud år efter år?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-05-02:
Jo, det tror jeg.
Man kan sige, at lige præcis den handling, som hr. Christian H. Hansen refererer til, jo netop er omfattet af loven i dag; det er faktisk strafbart.
Det er så heller ikke sikkert, at et forbud nødvendigvis ville betyde, at den her person ville afholde sig fra at gøre det, fordi risikoen for at blive opdaget jo er uendelig lille.
Jeg tror, at hvis vi skal et spadestik dybere i den her diskussion, så er den realistiske vej at rykke frem ad faktisk at få noget mere konkret viden, og det skal være mere end den undersøgelse, som justitsministeren tidligere har lavet med politiet.
Så får hele Folketinget et bedre grundlag at se det her på.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-05-02:
Tak for det.
Først vil jeg lige takke for den støtte, der umiddelbart er til forslaget.
Men så vil jeg gerne spørge ind til en ting, og det er igen det her med, at man bliver ved med at sige, at der skal nogle flere klare beviser på bordet.
Men vi må bare anerkende, at det er svært at få klare beviser på bordet, når det handler om det her.
Vil fru Karina Lorentzen fra SF ikke give mig ret i, at hvis en mand en onsdag aften voldtager sin tævehund på sofaen og flænser skeden på den, så vil det være meget usandsynligt, at han dagen efter går op til dyrlægen og siger: Jeg hyggede mig med min tævehund i går aftes, og jeg er faktisk kommet til at flå skeden op på hende.
Kan du lige kigge på det?
Vil det ikke være meget usandsynligt, at det vil ske, at manden vil gøre det?
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-05-03:
Regeringen kan sagtens bestille en ny rapport.
Rapporter fra SFI, som faktisk peger på årsagerne, har vi nok af, men så længe man ikke går ind og forholder sig til de konklusioner og anbefalinger, der kommer, er det bare endnu en rapport til vores bogreol.
Når ordføreren fra Venstre står og siger, at vi kun har tal fra de sidste 8 år, og at vi ikke har flere år at sammenligne med, hvor langt skal vi så gå tilbage, før Venstre vil synes, det er et problem, at der er så mange mennesker, der bliver sat på gaden?
10 år?
20 år?
30 år?
Man må da forholde sig til, at 2010, som var EU's fattigdomsår, resulterede i, at regeringen skabte et rekordstort antal hjemløse.
Og når der så kommer forslag her i Folketinget om, hvad man kan gøre i fællesskab, bliver der ikke lyttet.
Hvad skal der til, før Venstre gider lytte til de forslag, der kommer?
Louise Schack Elholm (V), 2011-05-03:
Jeg er fuld af forundring – fuld af forundring.
For det lyder jo, som om vi overhovedet ikke kommer med nogen tiltag, at vi bare bestiller rapporter uden at gøre noget.
Det er jo fuldstændig forkert.
Fuldstændig forkert.
Vi fik jo bestilt en rapport, hvorefter vi lavede en satspuljeaftale, og ordføreren har selv været med til at indgå satspuljeaftalen, der gav kommunerne redskaber til at imødegå udsættelser, bl.a., som jeg nævnte i min tale – og det ville ordføreren have hørt, hvis ordføreren havde lyttet efter – muligheden for at kunne få et nyt lån og en mulighed for i højere grad at kunne administrere beboernes økonomi fra kommunernes side.
Vi har jo lavet en række initiativer på baggrund af den sidste SFI-rapport.
Derfor er det også vigtigt, at vi hele tiden tager den her udfordring alvorligt, for en hvilken som helst udsættelse synes jeg da skal undgås.
Vi skal da prøve at imødegå alle de udsættelser, vi overhovedet kan.
Det er jo netop derfor, vi gør de her ting, det er derfor, vi sætter de her undersøgelser i gang.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-05-03:
I modsætning til ordføreren har jeg faktisk været med til de forhandlinger.
Nu, hvor ordføreren selv nævner lige præcis det eksempel, at det nu skal være muligt, at man kan gå ind og administrere borgernes kontanthjælp, vil jeg sige, at vi jo har påpeget flere gange under satspuljeforhandlingerne, at sanktioner mod kontanthjælpsmodtagere også er med til at gøre, at flere mennesker bliver hjemløse.
I dag er det sådan, at hvis man misser en rudekuvert og ens kontanthjælp er under administration og man ikke kommer til et møde, så stoppes der for kontanthjælpen, samtidig med at der stoppes for betalingen af huslejen.
Det ved beskæftigelsesministeren udmærket godt, vi har jo under forhandlingerne skrevet, at vi syntes, der var et hul i lovgivningen, man skulle lukke.
Derfor synes jeg, man er nødt til at forholde sig til, at det her problem kan regeringen ikke løse selv.
Man er nødt til at lytte, når vi i fællesskab har en bekymring for, at over 4.000 husstande er blevet hjemløse.
De er også hjemløse efter et år, 25 pct. af dem.
Tallene viser, at der for hvert år sættes rekord, med hensyn til hvor mange mennesker der bliver udsat.
Thomas Jensen (S), 2011-05-03:
Nu lyder det jo flot med regelforenkling og med, at vi bare kan se frem til de kommende dage, for så kommer det helt store show fra regeringen.
Men det skal jo også være godt, og vi er tit blevet skuffet.
Jeg tror også, der er mange offentligt ansatte, der er blevet rigtig, rigtig skuffet efter kvalitetsreformen, fordi de ikke rigtig har følt, at de der flotte ord blev fulgt op med konkret handling.
Og det er også derfor, vi fremsætter det her forslag, for vi mener jo, at regeringen sidder på hænderne på det her område.
Når det kommer til det, ministeren siger om, at man skal vente til 2012 på at få indført et nyt system, vil jeg bare sige, at det jo er noget, som vi fra Socialdemokraternes side ikke er med på.
Det er jo igen noget centralistisk noget, ligesom vi så det med skattecentrene.
Vi bevæger myndighederne væk fra borgerne, og jeg kan godt se, at der bliver store, store problemer for f.eks. pensionister, som gerne vil have mulighed for at gå op og lige få hjælp til f.eks. at søge om boligstøtte.
Er det det, vi kan se frem til, eller vil ministeren her i dag garantere, at man også ude lokalt fortsat kan have en hjælp til at søge om boligstøtte?
Louise Schack Elholm (V), 2011-05-03:
Jeg forstår ikke, hvordan ordføreren både kan sige, at vi har lavet en aftale, hvor vi forbedrer mulighederne for at imødegå udsættelser, og så samtidig siger, at vi ingenting gør og ikke vil lave nogen aftaler.
Selvfølgelig har vi lavet en aftale, hvori vi har lavet nogle initiativer, der skal imødegå udsættelser af lejere.
Nu skal vi have en ny SFI-rapport, så vi kan undersøge, hvad problemet er på nuværende tidspunkt, fordi vi jo er interesserede i at løse udfordringerne.
Så jeg forstår overhovedet ikke, hvad det er, ordføreren her siger.
Bent Bøgsted (DF), 2011-05-03:
Vi har her et beslutningsforslag om boligstøtte.
Dansk Folkepartis ordfører på området kan ikke være til stede, og derfor har jeg fået fornøjelsen af at få det her, selv om det ikke hører under mit normale område.
I Dansk Folkeparti er vi enige med forslagsstillerne i, at der er behov for en afbureaukratisering.
Det er der på rigtig mange områder, og som beskæftigelsesministeren allerede har sagt, er vi i gang på arbejdsmarkedsområdet.
Det kunne også være tiltrængt på mange andre områder, at man går i dybden og ser på, hvordan der kan afbureaukratiseres.
Vi kan godt se, at der er nogle problemer, og som det allerede er blevet sagt, er der også lagt op til, at når Udbetaling Danmark er på plads, skal man i gang med afbureaukratisering på det her område.
Forslagsstillerne taler også om et huslejeregister, der skulle vise, hvordan det ser ud.
Jeg kan se, at forslagsstillerne også skriver, at det er i gang i forbindelse med Landsbyggefonden.
Vi kan også godt se, at mange af dem, der bliver udsat, ikke får boligstøtte.
Det kunne jo være ...
Tak, hr. formand.
Det er altid rart, når formanden irettesætter en af sine egne.
Det har jeg også prøvet, når jeg har siddet deroppe i stolen.
Det er ikke altid lige populært, men det overlever vi nok, når vi sidder i formandsstolen.
Vi kan også godt i Dansk Folkeparti se, at der kan være behov for at se på, om vejledningen af dem, der kan få boligstøtte, er god nok.
For som forslagsstillerne siger, er der rigtig mange, nemlig halvdelen af dem, der bliver sat ud, som ikke får boligstøtte.
Det kunne jo være, at det var den vejledning, som de skal have fra deres sagsbehandler, der ikke er god nok.
Vi synes, det ville være formålstjenligt at se på, om den vejledning, der er behov for, nu også kommer ud til dem, der har ret til at få boligstøtte.
Det synes vi det ville være formålstjenligt at se nærmere på.
Men som det ligger her, kan vi desværre ikke støtte forslaget.
Vi synes, der er rigtig gode intentioner i det, og som sagt forventer vi også, at der, når Udbetaling Danmark kommer i gang i 2012, bliver lavet en afbureaukratisering på området.
Thomas Jensen (S), 2011-05-03:
Socialdemokraterne har lagt en stribe forslag frem, som skal sørge for, at vi får nedbragt antallet af tvangsudsættelser.
Vi fremsætter også hvert år i forbindelse med finansloven forslag om at afskaffe de lave ydelser, for vi ved udmærket godt, at det er, fordi der er stigende fattigdom i Danmark, og fordi der bliver færre og færre billige, betalelige boliger i Danmark, at der er færre og færre danskere, der har mulighed for at finde en bolig, hvor de med den indkomst, de har, har mulighed for at betale den husleje, der skal betales.
Det er også det, der fremgår af den rapport fra SFI, der hedder »Hvorfor lejere bliver sat ud af deres bolig«.
Der fremgår det klart og tydeligt, at de lejere, der bliver tvangsudsat, har et langt lavere indtægtsniveau end de øvrige lejere.
Det er simpelt hen the working poor, der også bliver tvangsudsat.
Så de flotte ord fra Venstres ordfører kan vi desværre ikke bruge til så meget, når de flotte ord ikke bliver fulgt op af handling, nemlig ved at støtte sådan et forslag her, som kunne imødekomme tvangsudsætningstruede lejere.
Louise Schack Elholm (V), 2011-05-03:
Jeg synes, det er meget vigtigt at have fokus på at hjælpe til at undgå så mange tvangsudsættelser som muligt.
Det er jo også derfor, at vi i al den tid, vi har været i regering, har haft stort fokus på det her område.
Man må jo sige, at antallet af udsættelser aldrig har været opgjort, før den her regering kom til.
Vi har jo ikke nogen tal for, hvor stort det var under SR-regeringen.
Hvis vi ikke kan sammenligne med den periode, er det jo svært at sige, at det er blevet specielt højt.
Det er vigtigt, at vi tager det her seriøst, og derfor har vi jo haft SFI til at undersøge meget nøje, hvad årsagerne har været til, at lejere bliver sat ud af deres bolig.
Det førte jo til en stor aftale mellem satspuljepartierne, hvor Socialdemokraterne desværre til sidst alligevel ikke rigtig kunne beslutte sig for, om de var for eller imod, og vi derfor måtte udskyde ikrafttrædelsen.
Der havde vi andre i hvert fald behov for at få lavet nogle initiativer, men Socialdemokraterne havde behov for betænkningstid.
Derfor kan jeg ikke rigtig genkende det her billede.
Det må jeg nok sige.
Thomas Jensen (S), 2011-05-03:
Det lyder jo meget flot, at Venstre virkelig vil arbejde for at nedbringe antallet af tvangsudsættelser.
Jeg må bare sige, at succesraten ikke er så god.
Venstre kom til magten i 2001, og i 2002 skete der så det, at der var 1.800 borgere, der blev tvangsudsat af deres bolig, og det tal er steget uafbrudt frem til 2010, hvor der var 4.382 lejere, der blev tvangsudsat, og heraf var næsten halvdelen familier med børn.
Det er derfor, at vi fra Socialdemokraternes side skynder os at fremsætte det her forslag, for vi kan jo se, at halvdelen af dem, der bliver tvangsudsat, ikke får boligstøtte.
Så må jeg sige, at når jeg i dag hører Venstres ordfører sige, at Venstre virkelig går op i det her, kan jeg ikke forstå, at Venstre ikke bider til bolle, når forslaget nu bliver fremsat, og hurtigst muligt får løst det her problem, så vi sikrer os, at de folk, der måske har lidt svært ved at få søgt om boligstøtte, får lettet den proces, ved at man laver registersamkøring.
Kan Venstre ikke godt se, at det er meget, meget vigtigt, hvis man skal følge de flotte ord op med handling, at vi får speedet processen op, så denne boligstøtteproces bliver fremskyndet, så antallet af tvangsudsættelser hurtigst muligt bliver nedbragt?
Inger Støjberg (V), 2011-05-03:
Altså, for det første vil jeg da gerne lige understrege, at det jo ikke er fra regeringen, hr. Thomas Jensen skal vente det helt store show, som han benævnte afbureaukratiseringsreformen.
Nej, det er skam også fra hr. Thomas Jensens eget parti, for det er nemlig noget, vi allerede har forhandlet på plads – næsten – og hr. Thomas Jensens eget parti er jo med.
Omkring hele Udbetaling Danmark og Udbetaling Danmarks centre vil jeg for det andet sige, at det må hr. Thomas Jensen jo ligesom gøre op med sit kommunale bagland.
For det er jo netop sådan, at det er Kommunernes Landsforening, som den her aftale er indgået med – i øvrigt med en socialdemokratisk formand – som går ind for disse centre i Udbetaling Danmark.
Men det vil jo fortsat være sådan, at der også er muligheder for at få hjælp og vejledning nærpå i borgercentrene.
Men i forhold til alle de ting, der rent objektivt set kan udbetales på baggrund af cpr-numre, arealets størrelse og andre ting, er det jo helt tosset, at man skal bruge tid på det i kommunerne, og så kan man i stedet frigøre nogle hænder, noget arbejdskraft, til at tage sig af andre ting.
Det er det, der ligger bag hele ideen om Udbetaling Danmark, og som Kommunernes Landsforening – som jo endda har en socialdemokratisk formand – også bakker op om.
Så den der uenighed må hr. Thomas Jensen altså selv tage med sit kommunale bagland; det tør jeg slet ikke rode mig ud i.
For det første vil jeg sige til hr. Thomas Jensen, at hr. Thomas Jensen faktisk ikke behøver have så frygtelig meget tålmodighed, inden han vil se en ret stor afbureaukratiseringsaftale – forhåbentlig – komme til verden, og det er i øvrigt noget, som hr. Thomas Jensens parti også har deltaget i arbejdet omkring, nemlig på beskæftigelsesområdet.
Det er faktisk sådan, at vi i morgen – forhåbentlig – har nogle af de sidste forhandlinger om en afbureaukratiseringsreform, som betyder afbureaukratisering for 200 fuldtidsansatte i kommunerne, og hvis man kigger på det sådan rent beløbsmæssigt, i kroner og øre, vil man se, at det svarer til afbureaukratisering for 93 mio. kr.
Så det er ret meget.
Når det lige præcis er spørgsmålet om boligstøtte, der skal afvente, vil jeg for det andet sige, at det jo er på grund af den aftale, der ligger om Udbetaling Danmark.
Men jeg mener faktisk ikke, hr. Thomas Jensen kan sige, at jeg har hældt det ned ad brættet – jeg tror, det var det udtryk, hr. Thomas Jensen brugte – for jeg har sådan set slet ikke hældt det ned ad brættet.
Jeg har bare sagt, at det lige nu passer lidt dårligt, at timingen er dårlig, men jeg er faktisk helt enig med hr. Thomas Jensen i, at vi skal have kigget på, om vi ikke også kan forenkle de her regler.
Det tror jeg godt vi kan, og jeg tror endda godt, vi kan gøre det i fællesskab.
Louise Schack Elholm (V), 2011-05-03:
Jeg må sige, at det er Socialdemokraterne, der ikke følger ordene op med handling.
Når nu Socialdemokraterne taler om billige boliger, må man bare spørge, hvorfor Socialdemokraterne ikke har støttet byggeriet af almene boliger.
Man har ikke stemt for eller været med i boligaftalerne, der sikrer byggeri af tusindvis af almene boliger.
Det har man fuldstændig negligeret.
Når vi kommer med forskellige initiativer til at afhjælpe, at folk bliver udsat af deres bolig, udsætter man ikrafttrædelsen, fordi man ikke har fundet ud af, om man virkelig vil støtte op om det.
Så det kan godt være, at man står og siger en masse flotte ord, men hvor er handlingen?
Vi mangler at se noget handling.
For Venstre er det vigtigt, at vi sikrer, at vi hjælper folk både til at komme ind på arbejdsmarkedet, hjælper dem med deres bolig og med at fastholde boligen.
Det er jo derfor, vi har fået SFI til at lave de her undersøgelser om baggrunden for de her ting, så vi kan hjælpe lejerne.
Så jeg synes nok, at Venstre gør en hel del ting, men jeg kunne måske savne lidt handling fra Socialdemokraterne.
Thomas Jensen (S), 2011-05-03:
Jeg tillader mig alligevel at stille et spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører, selv om det er en ordførertale, der er fremført på vegne af et gruppemedlem.
Det drejer sig nemlig egentlig ikke helt om det her konkrete forslag.
Det er, fordi ordføreren kommer ind på det der med vejledning af ansøgere.
Vi er jo klar over, at Dansk Folkeparti har støttet op omkring Udbetaling Danmark.
Min og Socialdemokraternes skepsis drejer sig jo om, at den der pensionist, der er vant til at gå op på kommunen og få den her vejledning og få den her service, ikke i fremtiden, når vi får indført Udbetaling Danmark, kan få den service.
Er det noget, Dansk Folkeparti kan garantere?
Inger Støjberg (V), 2011-05-03:
Jeg tror, det her nærmest blot må betegnes som en kommentar til debatten, i og med at der ikke var et spørgsmål, men jeg vil dog sige, at finansieringen var på plads via satspuljen.
Satspuljen og de midler, der ligger i satspuljen, kan man jo bruge til hvad som helst.
Jeg synes, det her var et rigtig godt element at tage ind i satspuljen.
Det var der ikke et flertal for, men det er jo politisk uenighed, sådan er det.
Nu har vi så få det løst ad anden vej, og det er jo simpelt hen, fordi jeg også synes, det her er et problem, der skal løses.
Nu er det jo så bare sådan, at hr. Eigil Andersens parti desværre ikke kan være med til at løse det, i hvert fald ikke via afbureaukratiseringsaftalen, i og med at hr. Eigil Andersens parti slet ikke indgår i det, men så må vi jo påtage os det i en lidt snævrere kreds, og derfor er jeg glad for, at i det mindste Socialdemokratiet bakker op om det.
Så når hr. Eigil Andersen og Socialistisk Folkeparti står af, ja, så må vi andre jo gøre det på egen hånd, og det er så det, vi gør nu, og fælles for os alle må dog være glæden over, at vi nu har fået det her problem løst.