runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-02-05:
Jeg tror, at det er enhver, som betræder denne talerstol, bekendt, hvordan flertallet her i Folketinget ser ud.
Og netop fordi vi fokuserer så meget på den sociale ulighed, må vi sige, at det i denne sammenhæng drejer sig om at samle alle mulige kræfter for at skabe det bedste videnskabelige grundlag for, hvordan vi administrerer statens penge med henblik på at få mest mulig sundhed for pengene.
Det er helt klart vores primære motivation, men jeg må også give udtryk for, at vi synes, at Forebyggelseskommissionen for nuværende, som den har fået kommissorium, har fået nogle opgaver, som falder godt inden for det, som er socialdemokratisk tankegang i forbindelse med netop en forbedring af folkesundheden.
Jesper Petersen (SF), 2008-02-05:
Ja, det anerkender jeg og sætter pris på.
Jeg vil dog håbe, at det ikke skal gå ud over forslaget om lav fødevaremoms, når der nu kan laves en fornuftig kompensation, og at vi er enige om at have opmærksomhed på at undgå social slagside af forskellige lovforslag.
Det andet, jeg vil tage fat i hos Socialdemokraterne, handler om den her begejstring for Forebyggelseskommissionen, som jeg for så vidt kan dele.
Det er en god idé.
Men det, der undrer mig lidt, er, at det at nedsætte en forebyggelseskommission jo, så vidt jeg har forstået, ikke er en socialdemokratisk idé.
Skal det virkelig ende med at være regeringens fortjeneste, at Socialdemokraterne måske bliver omvendt, eller ville vi have ventet for evigt på en socialdemokratisk holdningsændring, hvis ikke vi havde fået en forebyggelseskommission fundet på af en borgerlig regering i Danmark?
Johs. Poulsen (RV), 2008-02-05:
Som sagt ønsker vi ikke at drage nogen konklusioner på forhånd og heller ikke, om tingene efterfølgende skal gå i den ene, anden eller tredje retning.
Men jeg vil gerne ramme en pæl igennem, at der skulle være noget som helst - nu ved jeg ikke, om ordføreren har tid til at lytte til svaret, det har ordføreren ikke tid til, men hvis ordføreren har tid til at lytte til svaret - hemmelighedskræmmerier i spørgsmålet om indholdet af et sådant kommissorium.
Tværtimod har det, så vidt jeg kunne se, været omtalt ganske mange steder i løbet af weekenden, hvad der er indholdet, og derfor er det et spørgsmål om blot at forholde sig til det.
Men jeg anbefalede egentlig, at man i forlængelse af B 29 eventuelt lavede en beretning fra Trafikudvalget, hvori man så forholdt sig til netop det kommissorium.
Så der får SF lejlighed til at komme ind med synspunkter, hvis man er indstillet på at bruge den fremgangsmåde.
Jonas Dahl (SF), 2008-02-05:
Jeg vil da gerne takke ordføreren for de trods alt pæne ord om det her forslag.
Men jeg tror, ordføreren har misforstået mig, ellers har jeg i hvert fald ikke udtrykt mig klart nok.
For jeg vil sige, at det da er interessant med den her screening, men jeg synes, det er meget svært fra SF's side at stå og tage stilling til et kommissorium, som vi ikke har kendskab til.
Men vi ser da frem til at blive inviteret til nogle forhandlinger, så vi forhåbentlig kan få lov til at se det kommissorium, som åbenbart er sådan lidt tys-tys.
Så vi vil da gerne have det frem i lyset, så det bliver klart for alle Folketingets partier, hvad det rent faktisk er for en aftale, der er blevet indgået mellem Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og regeringen.
Men jeg deler absolut hr. Johs. Poulsens bemærkninger om, at det er en togforbindelse, der er det mest rentable og sandsynligvis også den bedste investering i Danmark på sigt.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-02-05:
Jeg undrede mig lidt over, at ministeren i sine indledende bemærkninger her i denne omgang nærmest følte behov for at tale konklusionerne fra den rapport, vi diskuterer, ned.
Jeg synes tværtimod, der er grund til at sige: Det her er galt.
Om man så bruger det det ene ord, analfabeter, eller om man bruger et andet ord, er sådan set ligegyldigt.
Det, vi burde kunne blive enige om, er, at der skal ske en ændring.
Og der vil jeg bare have ministerens bekræftelse på, at ministeren er indstillet på et bredt samarbejde om det her, og at det her altså ikke kun handler om, hvordan situationen er i dag, men også om, at it kun er i sin vorden, at internettet kun er sin vorden.
De muligheder og potentialer, der ligger i det om bare 10 eller 20 år, kan vi i dag overhovedet ikke gøre os begreb om, tror jeg, og derfor må man bare sige: Det er altså nu, vi skal have det efterslæb klaret, for hvis ikke vi gør det, vil potentialerne vokse eksponentielt, og dermed vil vi komme endnu længere bagud.
Per Clausen (EL), 2008-02-05:
Nu er der jo ikke nogen grund til at være bekymret, for et af regeringens støttepartier er ved at gå i opløsning.
Det synes jeg sådan set er fint nok.
Men det, som er pointen her, er jo, at det da er rigtigt, at der er mange mennesker i Danmark, som er gode til it.
Der er enormt mange mennesker, der bruger it, og det er godt.
Det er vi rigtig gode til, men vi kan bare konstatere, at der er en stor del af befolkningen, som ikke er med, og derfor risikerer vi at få et A-hold og et B-hold.
Så er det da rigtigt, at nogle ud fra et globalt perspektiv siger, at det ikke står så ringe til i Danmark, som det gør andre steder, men det er jo ikke noget argument for, at vi ikke tager fat på det reelle problem, som det er, at 40 pct. af den danske befolkning mangler it-færdigheder, og at vi risikerer, at det tal stiger i fremtiden.
Jeg kan forsikre Venstres ordfører om, at jeg vågner glad og optimistisk hver dag, for jeg ved, at hver dag er vi kommet 1 dag tættere på, at den nuværende regering falder.
Så derfor er hver dag en glædens dag.
Men når det er sagt, vil jeg også sige, at det, jeg forholder mig til, jo er en rapport, som viser, at man har store problemer.
Det er en rapport, der jo ikke er udgivet af Enhedslisten, men af Teknologisk Institut, og det, jeg forholder mig til, er den karakteristik, som en række eksperter på det her område har givet af regeringens plan, nemlig at den er utilstrækkelig.
På den baggrund synes jeg, det ville være rimeligt, hvis regeringen selvfølgelig gjorde, som den plejer, nemlig fortalte om alt det gode, den selv mente, den havde gjort, men så dog kunne tilføje, at noget måske kunne gøres bedre og det ville den gerne være med til i fremtiden.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-02-05:
Det er, fordi jeg åbenbart er så optimistisk på alle de områder, hvor jeg er ordfører, og det vil jeg gerne sige tak for at Enhedslistens ordfører siger og tage hatten af for.
Det er da også altid bedre at være optimistisk end at være sortsynet.
Det er altid bedre at være optimistisk end at være depressiv over tingene.
Og derfor synes jeg altså også, at Enhedslistens ordfører må erkende realiteterne.
For realiteterne er jo faktisk, at både Eurostat og World Economic Forum tværtimod siger, at Danmark er på rette kurs.
Og ikke nok med det: Der bliver også givet en lang række trecifrede millionbeløb til en lang række aktiviteter ud over de beløb i forbindelse med den her plan, som allerede er blevet givet.
Så vil Enhedslisten ikke godt prøve at komme lidt med på den optimistiske båd i stedet for hele tiden at være sortsynede og begynde at erkende, at regeringen - også selv om den består af Venstre og Konservative - godt kan komme frem med nogle ambitiøse it-mål som det, vi har lagt frem.
Eller er det bare sådan en dyne af sortsyn, som har lagt sig ud over Enhedslisten og deres it-ordfører?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-02-05:
Nu tror jeg måske ikke, at hr. Per Clausens ligefrem skulle vælge denne dag som den dag, hvor vi er kommet et skridt tættere på, at regeringens dage er talte.
Men det er så en anden side af sagen.
Jeg tror nærmere, at vi skal gå tilbage til emnet it, og jeg synes ikke helt, jeg kunne høre, om Enhedslistens it-ordfører ville erkende, at to uvildige organisationer, Eurostat og World Economic Forum, decideret er gået ud og har sagt, at Danmark er i front på det her område, og anerkender, at vi har gjort noget.
Men vi gør også noget derudover.
Vil Enhedslisten ikke erkende det?
Eller er det også bare et eller andet partisk, som vi har betalt for, eller hvad?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-05:
Allerførst vil jeg sige tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her debat i Folketingssalen i dag.
Og lad mig skynde mig at sige, at jeg ikke synes - i modsætning til den foregående taler fra Det Konservative Folkeparti - at man kan sige, hvis man lægger Teknologisk Instituts undersøgelse til grund, at det forhold, at 40 pct. af danskerne måtte være digitale analfabeter, bare skulle være, at »nogle« var digitale analfabeter.
Hvis det er den her undersøgelse, der ligger til grund, og man i øvrigt mener, at de oplysninger er valide, synes jeg også, det er rimeligt at sige, at vi står med et rimelig stort problem samfundsmæssigt, og at man ikke blot kan sige, at »nogle« har et problem.
Flere og flere af vores transaktioner med det offentlige foregår over nettet, og det bliver vigtigere og vigtigere at kunne nogle helt basale færdigheder inden for den ny teknologi i forhold til at kunne begå sig i samfundet og drage nytte af de muligheder, som den ny teknologi jo også gerne skulle give.
Dermed stilles der vel også større krav til de kundskaber, eller i hvert fald krav om nogle basale kundskaber, for at kunne begå sig på nettet og dermed også at kunne begå sig i forhold til meget af kontakten med den offentlige sektor.
Derfor finder vi, at der er god grund til at bakke op bag det forslag, som Dansk Folkeparti kommer med her i dag om en plan for, hvordan vi forbedrer danskernes it-færdigheder.
Igen vil jeg sige: Hvis Teknologisk Instituts undersøgelse skal lægges til grund, så har vi et fælles problem, en fælles udfordring, og så må vi også kigge på, hvordan vi kan håndtere det.
Sådan som vi ser det, vil der være behov for efteruddannelse i forhold til lærere i grundskolen; vi kan pege på, at undervisningen i it i grundskolen godt kunne trænge til at blive kigget efter i sømmene; der går forlydender om, at lærere på seminarierne også har brug for efteruddannelse i forhold til it og ny teknologi; jeg tror også, man skal kigge på seminarierne i den her omgang; der vil være diskussioner om infrastruktur og adgang til bredbånd og adgang til netværks- og informationssamfundet i det hele taget, som også spiller ind i forhold til at højne de her helt basale kundskaber. Man kan diskutere, i hvilket omfang der skal være adgang til nettet og dermed også kontakt til den offentlige sektor på offentlige steder som biblioteker og den slags.
Der er en hel diskussion om pc-kørekort og den form for opgradering af kompetencer.
Med alt det her vil jeg sige, at det, som vi lægger i det forslag, som Dansk Folkeparti har lagt på bordet, er, at det egentlig er en meget sympatisk intention om, at vi fra det offentliges side skal have en detaljeret plan for, hvordan vi kan højne kundskaberne med hensyn til it.
Og det burde egentlig være i alles interesse, og derfor vil jeg gerne sige her fra talerstolen, at vi er positive over for forslaget, og at vi glæder os til at diskutere det videre forløb og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Helge Sander (V), 2008-02-05:
Jamen jeg har ikke meget at tilføje, for jeg mener faktisk, at det er det, jeg har sagt.
Ole Hækkerup (S), 2008-02-05:
Det er lidt i forlængelse af det, som hr. Morten Messerschmidt allerede har spurgt om.
Nu havde jeg lige lejlighed til at finde side 3 i rapporten, hvor der står: »Samlet er det derfor næsten 40% af befolkningen, som enten slet ingen IKT-færdigheder har, eller som kun har svage IKT-færdigheder«.
Jeg brugte helt bevidst ikke ordet analfabeter, men jeg brugte lige præcis den formulering.
Så kan man selvfølgelig sige: Gud, det er værre andre steder.
Og så kan man varme sig ved, at andre har det dårligere.
Det er selvfølgelig en oplagt mulighed.
Men man kan jo også gå ind og sige, at det er de der 40 pct., som aldrig laver nethandel, som helt åbenlyst bliver overhalet, når det gælder at kunne kommunikere med børn og børnebørn osv., med alle de nye muligheder, der er vores problem.
Det er sådan set det ene.
Men det andet, jeg ville spørge ministeren om, er så det, der fremgår af side 5, hvor der står: »For alle danskere over 15 år gælder det, at 72% i dag ligger under den IKT-færdighedsscore, der gennemsnitligt forventes i 2012«.
Det er den bekymrende udvikling.
Johs. Poulsen (RV), 2008-02-05:
Flere ordførere har allerede redegjort for indholdet her i lovforslaget, og jeg skal derfor også gøre det kort og sige, at Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget, som det ligger.
Vi er dog også opmærksomme på, at der bag det skal være sikkerhed for, at de økonomiske fordelingsaftaler er rimelige og retfærdige, som det også blev nævnt af Dansk Folkepartis ordfører, og det er jeg sikker på vi også kan få blotlagt fuldt ud i udvalgsarbejdet.
Henriette Kjær (KF), 2008-02-05:
Jeg skal gøre det hurtigt, for jeg betragter det her som et meget teknisk lovforslag med nogle meget fornuftige ændringer af, hvem der har ansvaret for hvilke vejnet.
Så jeg skal bare sige, at Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Jonas Dahl (SF), 2008-02-05:
Jeg skal på vegne af SF's ordfører gøre følgende gældende: Forslaget handler om at omklassificere visse veje som konsekvens af kommunalreformen.
Vi noterer os, at de seks kommuner, der har valgt at afgive høringssvar, intet generelt har imod denne omklassificering, og at enkelte har nogle udeståender i forhold til frister m.v.
For SF giver det god mening at få gennemført den her omfordeling mellem stat og kommuner, da det er en direkte konsekvens af, at amterne ikke længere eksisterer.
Vi mener dog, at det kan give mening at kigge på de økonomiske konsekvenser for kommunerne af en sådan ændret opdeling.
Derfor vil vi lade det indgå i vores videre udvalgsarbejde.
SF er positive over for den videre behandling af forslaget.
Kim Christiansen (DF), 2008-02-05:
Ordførerne før mig har jo så glimrende redegjort for lovforslagets indhold.
Det er en helt naturlig konsekvens af kommunalreformen, at der skal laves en ny klassificering efter fordelingen af de gamle amtsveje mellem stat og kommune.
Det er ligeledes ganske rimeligt, at mindre betydende vejstrækninger fremover bliver nedklassificerede til kommunale veje.
Den eneste ting, som jeg lige vil sige, er, at jeg selvfølgelig også som Socialdemokraternes ordfører har bemærket, at der vil blive ført nogle forhandlinger om en eventuel kompensation til kommunerne.
Det håber jeg er noget, som man i hvert fald vil tage alvorligt, så der ikke i den her forbindelse er nogen kommuner, der vil føle sig underfinansieret.
Jens Christian Lund (S), 2008-02-05:
Vi er helt enige med Venstres ordfører i, at dette lovforslag er en naturlig forlængelse af L 84, som vi behandlede i 2005.
Det er helt naturligt, at der i tidens løb vil ske ændringer, for der bliver etableret nye veje, der bliver lavet omfartsveje m.v.
Vi har ingen bemærkninger til, at ministeren bemyndiges til at klassificere veje som hovedlandeveje og nedklassificere de veje, som herefter naturligt bliver kommuneveje.
Det er helt naturligt.
Vi har noteret os, at ministeren via Vejdirektoratet gennemfører specielle drøftelser med et antal kommuner som Billund, Aabenraa og Århus.
Det finder vi naturligvis er relevant, og vi er også enige i de emner, der skal drøftes.
Når vi nu har skatteministeren som fungerende transportminister, vil jeg gerne benytte lejligheden til at præcisere noget af det, der stod i L 84.
Det er nemlig således i L 84, og det gælder jo også for L 64, at de veje, som blev udnævnt til at være hovedlandeveje, er de veje, som er karakteriseret ved at være erhvervslivets transportkorridor.
Derfor kan det undre os, at vi stadig væk har hovedlandeveje - jeg kan f.eks. nævne rute 26 - hvor væsentlige strækninger mere minder om stilleveje end om en transportkorridor for erhvervslivet.
Det er egentlig også overraskende, når vi taler om transportkorridorer og vi skal i gang med at diskutere modulvogntog, at regeringen mener, at der er behov for en investering på mange millioner kroner, for at modulvogntog kan køre på erhvervslivets transportkorridorer.
Det må man altså have lov til at undre sig såre over, når vi diskuterer statsveje.
Der er ikke nogen af klassifikationerne til kommuneveje, som vi vil tale imod, men vi kan ikke sige andet, end at vi selvfølgelig har ondt af nogle af kommunerne.
Men sådan er det jo.
Det skal ikke medføre, at vi stemmer imod det her lovforslag, tværtimod vil vi love, at vi vil stemme for lovforslaget ved tredje behandling, og så har vi fået lejlighed til at få sagt nogle væsentlige ting til ministeren.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-02-05:
Der er med L 64 tale om et teknisk lovforslag, hvor vi præciserer statens myndighedsansvar for en række nye veje.
Det drejer sig for det første om veje, der er planlagt og påbegyndt i amtsligt regi, altså inden strukturreformen blev gennemført, og som staten nu har overtaget fra amterne.
For det andet betyder lovforslaget, at transportministeren i forbindelse med færdiggørelse af de nyanlagte statsveje får bemyndigelse til at nedklassificere en række statsveje til kommuneveje.
For det tredje gives ministeren bemyndigelse til at kunne optage nogle kommuneveje som statsveje, idet de fremover vil indgå i det overordnede vejnet.
Der er således tale om en nødvendig og logisk opfølgning på strukturreformen, så der sikres et entydigt ansvar for vores vejnet.
Venstre kan derfor støtte lovforslaget.
Helge Sander (V), 2008-02-05:
Jeg kan sige meget, meget klart, at ministeren ikke vil blande sig i indholdet i de rapporter, der kommer.
Men jeg har lov til at udtrykke nogen overraskelse over den her rapport, der foreslår, at vi - tror jeg - skal bruge 38 mia. kr., i et land, hvor vi er nummer et i verden.
Jeg synes ikke, det hænger sammen; det må jeg tilstå.
Men det ændrer ikke ved, at jeg synes, det er godt, at vi har fået sat fokus på det, og hvis det er således, at rapporten - også selv om det er en rapport, der er lidt useriøs, synes jeg, i forhold til omfanget af, hvad man ønsker at anvende af ressourcer - kan være med til sammen med debatten her i dag at gøre, at danskerne bliver endnu bedre, så synes jeg, vi er nået rigtig langt, og det vil jeg gerne medvirke til.
Derfor var det, jeg sagde, både først i debatten og i mit næstsidste svar til hr. Morten Messerschmidt, at jeg er med til at presse på alt det, vi kan, og det synes jeg faktisk også i al beskedenhed at regeringen har gjort på en lang række fronter.
Der er mange områder, der slet ikke kan måles, for det er rigtigt, som der også er ordførere, der har sagt her i dag, at det er den daglige brug, der måske rykker allermest.
Men der, hvor vi kan måle det i penge, mener jeg i hvert fald at vi kan dokumentere et forbrug på ca. 500-600 mio. kr., og det er vel ikke så ringe i verdens bedste it-samfund.
Ole Hækkerup (S), 2008-02-05:
Så blot for at følge sagen til dørs: Skal det forstås sådan, at hvis ministeren igen bestiller en rapport fra Teknologisk Institut, så vil den være udformet anderledes eller have en anderledes problemformulering end det, der har ligget til grund for den rapport, som ligger her?
Helge Sander (V), 2008-02-05:
Jamen når jeg har sat nogle spørgsmålstegn ved rapporten, så er det, fordi f.eks. netop det sidste eksempel, hr. Ole Hækkerup kommer med, synes jeg det er lidt svært at forholde sig til.
For som hr. Morten Messerschmidt også sagde, går det jo utrolig hurtigt, og netop med hensyn til de årgange, vi taler om i det eksempel, går det jo simpelt hen lynende hurtigt fra uge til uge, og derfor føler jeg mig altså noget usikker på det, når man laver en sådan fremskrivning.
Jeg angriber heller ikke hr. Ole Hækkerup for de ting, som bliver fremført.
Men flere gange under debatten her i dag og jævnligt i pressen bliver ordet analfabeter brugt, og det er et stærkt ord at bruge, når vi er nummer et i verden.
Det kan godt være, at Teknologisk Institut ønsker, at vi ikke alene skal have kørekort alle sammen, selv om vi ikke har bil, men jeg synes faktisk, at de i nogle af deres forslag opfører sig, som om de mener, at alle skal have kørekort til lastvognstog, og det har vi i hvert fald ikke brug for.
Mike Legarth (KF), 2008-02-05:
Det Konservative Folkeparti kan desværre ikke støtte forslaget.
Vi er enige i, at der skal være fokus på it-færdigheder, men årsagen til, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, er, at vi synes, at regeringen allerede har sat kraftigt ind på det her område.
Der er netop lavet en fælles offentlig strategi, hvor man har tildelt 265 mio. kr. til det her område.
Danmark er bevisligt en af verdens førende nationer med hensyn til anvendelse af it.
Vi er helt enige i, at vi skal bevare det fokus, og det gør vi jo også.
Vi ser, at kommunerne anvender hjemmesider og på anden måde forsøger at fremme it-færdigheder.
Det samme gælder regioner og stat; det gælder banker; der udbydes kurser i fagforeninger og hos private.
Totalt set
må man sige, at der er rig mulighed for, at vi øger anvendelsen af it osv. via brugerdreven innovation.
Så vi ser ikke behovet, og vi synes ikke, det er et problem, at der er nogle, der ikke anvender it.
Der vil jo altid være en generation, som ikke anvender it, og det kan vi jo ikke tillade os at trække ned over hovedet på dem.
Det svarer jo til, at alle borgere skal have et kørekort, selv om en del af dem ikke har tænkt sig at købe en bil og deltage i det trafikale.
Så det her er vi altså ikke tilhængere af.
Vi er enige i, at vi skal have fokus på it, men vi kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2008-02-05:
I Venstre er vi optaget af, at den offentlige sektor skal være en medspiller for borgerne, og derfor skal det være lettere at komme i kontakt med det offentlige.
Med det lovforslag, vi nu behandler, åbnes der mulighed for at tildele et trecifret telefonnummer, så borgerne kan få én indgang til det offentlige, der kan fungere som en vejviser til hele den offentlige sektor.
Den mulighed rummer lovgivningen ikke i dag.
Med dette forslag åbnes der op for den mulighed, og det kan vi varmt støtte i Venstre.
Forslaget har endvidere til formål at styrke beredskabet for at sikre samfundsvigtig telekommunikation i beredskabssituationer.
Vores teleinfrastruktur er vigtig i tilfælde af krise, krig eller større ulykker, og i rapporten om rammerne for et fremtidigt og styrket beredskab på it- og teleområdet vurderes det, at infrastrukturen i Danmark generelt er robust og driftstabil, men dog sårbar over for direkte og bevidste angreb.
Beredskabsplaner og dokumentation af sikringsniveauet skal således danne grundlag for sikringstiltag på et oplyst grundlag.
Derfor kan der om nødvendigt fastsættes nærmere regler for teleudbyderes beredskabsplanlægning.
Medarbejderne hos teleudbyderne, der skal bistå politiet i forbindelse med aflytning og lignende, sikkerhedsgodkendes i dag i forhold til retsplejeloven.
Den samme mulighed gælder ikke for personer, der er i kontakt med IT- og Telestyrelsen, når det gælder planlægning og varetagelse af beredskabet på it, og det foreslås nu, at det her bliver de samme principper og regler, der gælder.
Lovgivningen rummer i dag desuden en bestemmelse om, at ministeren for videnskab, teknologi og udvikling kan fastsætte regler for NALLA, som er et forvaltningsorgan, der er oprettet til at varetage beredskabsmyndighedernes behov for telekommunikation under kriser og krige.
Den såkaldte NALLA-komité med sammensætning fra bl.a. forsvaret og Beredskabsstyrelsen har aldrig været aktiveret, men for at modernisere og tilpasse beredskabsmyndighedernes behov i krisesituationer vil forslaget ændre det, således at det er IT- og Telestyrelsen, der forestår tilsynet til hverdag, der også skal gøre det i krisesituationer.
Dermed følges der op på den anbefaling vedrørende enstrengethed, således at der er størst mulig lighed mellem en given organisation under normale forhold og samme under ekstreme hændelser.
Bjarne Laustsen (S), 2008-02-05:
Ja, så bliver jeg nok nødt til at stille forslag om at få det tilbage i udvalget, for jeg synes, det er synd, hvis Folketinget går glip af nogle særlig interessante ting, som ministeren ville have sagt ved førstebehandlingen.
Det er fint nok.
Det ordner vi mellem anden- og tredjebehandlingen her.