runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2012-02-23:
Jeg ved jo, at den tidligere minister på området igangsatte et arbejde med offshoreindustrien, som knap nok nåede at komme i gang, fordi der kom valg, og det er et arbejde, som jeg gerne vil følge op på og gerne i et bredt samarbejde i Folketinget.
For at sige det, som det er, har der været andre ting at se til i de første måneder af min ministertid, så derfor har jeg ikke nået det endnu, men jeg synes, det vil være naturligt, at man tager det op i efteråret, både når vi forhåbentlig har en energiaftale, og når vi har afsluttet servicetilsynet og derfor kender resultaterne af det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2012-02-23:
[Lydudfald]
... vi tror på, at der store muligheder på det her område.
Den tidligere regering startede så småt et arbejde op sammen med branchen på området, og vi håber, det kan lykkes i bred enighed at få lavet en strategi for hele offshoreområdet.
Per Clausen (EL), 2012-02-23:
Jeg vil starte med at sige til ministeren, at Enhedslisten ikke i debatten i dag har foreslået, at vi ikke skulle overholde aftalen.
Derfor kan jeg sige, at jeg faktisk også er meget tilfreds med ministerens svar, for det, jeg forstår ministeren siger, er, at man vil forsøge at lave en aftale, og hvis man ikke kan lave en aftale, vil man inden for de rammer, som den eksisterende aftale sætter, gøre, hvad der er muligt for at få et udbytte, som gør, at staten får sin rimelige andel, også selv om dette udbytte skulle være større end det, der har været indtil nu.
Jeg skal bare tilføje, sådan at ingen behøver at være i tvivl, at skulle det med det brede flertal smuldre, vil Enhedslisten også i den sag vise sig som et meget, meget konstruktivt parlamentarisk grundlag for regeringen.
Så jeg vil faktisk sige på baggrund af de bemærkninger, ministeren kom med her i sidste omgang, at Enhedslisten også kan støtte det forslag til vedtagelse, som Socialdemokraterne fremsatte.
Martin Lidegaard (RV), 2012-02-23:
Jeg er da glad for, at vi kan få endnu flere til at være for vores forslag.
Jeg præciserer det gerne igen.
Altså, nu skal vi ikke, synes jeg, på nogen måde begynde at tage forskud på, hvad det serviceeftersyn vil bevirke, men hvis Enhedslisten er enig i, at vi står ved den aftale, vi har indgået med A.P. Møller – Mærsk A/S, og at det kræver enighed at forandre den aftale, og at de tiltag, der eventuelt skal komme, derfor enten kræver enighed i forbindelse med at ændre aftalen, eller at vi opererer inden for de rammer, aftalen har, så har Enhedslisten forstået os rigtigt.
Per Clausen (EL), 2012-02-23:
Nu skal man jo altid være forsigtig med historieskrivningen, men jeg vil bare sige, at ministeren har forstået mig ret med det ene forbehold, at vi tager til efterretning, at det er sådan, det er, og der arbejder vi så inden for den politiske realitet, at det ikke bliver anderledes.
Martin Lidegaard (RV), 2012-02-23:
Jamen det tror jeg bare jeg tager til efterretning og takker for tilslutningen til vores forslag.
Mike Legarth (KF), 2012-02-23:
Først og fremmest vil jeg kvittere for klar tale fra ministeren fra talerstolen, tak for det.
Der er ikke længere tvivl om, hvad ministeren og regeringen mener, og derfor kan vi fuldstændig tilslutte os forslaget til vedtagelse og har heller ikke nogen betænkeligheder ved energiforliget.
Det er jo godt, at vi kan fortsætte i det konstruktive spor.
Men jeg vil også godt holde fast i, at det, som andre også har været inde på, er meget vigtigt, at vi satser massivt på offshore og får det bedste ud af det, samtidig med at vi satser lige så meget på vedvarende energi, altså vindenergi osv.
Så jeg vil bare gerne have en bekræftelse fra ministeren af, at Vestkysten er et indsatsområde.
Det ville være fornuftigt at udforme en erhvervspolitik, en strategi, for, hvordan vi bedst udnytter såvel offshoreindustrien som vindbranchen i det område.
Martin Lidegaard (RV), 2012-02-23:
Det er en bekræftelse, jeg meget gerne giver, og jeg siger også tak for den konservative melding om at ville støtte den udtalelse.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig positivt, at vi i Folketinget kan få så bred en vedtagelse af vores foreløbige strategi på det her område.
Jeg ser sådan set også en næsten symbolsk udvikling i vores offshoreindustri, ved at vi over de kommende årtier, når der bliver mindre produktion i Nordsøen, gradvis vil udbygge med bl.a. havvindmøller, som jeg også ved er et felt der optager hr. Mike Legarth meget.
Det, at der faktisk er så stor synergi i at tænke de forskellige former for energi ude på havet sammen, men med det klare mål at omstille til de grønne versioner, synes jeg er et godt udgangspunkt for at få udformet en egentlig offshorestrategi.
Så jeg bidrager gerne dertil og vil gerne tage initiativ til det, når vi forhåbentlige har fået de politiske forhandlinger på plads, og jeg er også glad for, at vi kan fortsætte de gode drøftelser om energiforhandlingerne.
Mike Legarth (KF), 2012-02-23:
Jeg vil komme med en sidste opfordring i forbindelse med strategien og spørgsmålet om erhvervsfremme på Vestkysten og i Sydjylland, og det er, at vi skal have flyttet statslige arbejdspladser derover, at vi får videncentre, at vi får gjort endnu mere ved uddannelsesniveauet, for vi hører fra både offshoresektoren og fra vindsektoren, at man mangler kompetent arbejdskraft, man mangler højtuddannede til at løse de opgaver, der er.
Og i takt med at det bliver mere og mere kompliceret at hive olien op af undergrunden, fordi der er mindre af den, får man brug for de kompetencer, og de kan jo så bagefter løftes over til vindbranchen, for der foregår en stor glidning dertil.
Men tak for de gode svar.
Lykke Friis (V), 2012-02-23:
Jamen til det vil jeg sige, at der mig bekendt ikke eksisterer nogen budgetlov, der er blevet foreslået af EU; det er jo altså sådan, at man efterfølgende skal indføre en budgetlov.
Der er heller ikke tale om, at der er noget diktat fra EU.
Igen vil jeg sige, at der jo er tale om en idé, der sådan set har været i Danmark, men også i en række andre lande, allerede før man begyndte at diskutere en finanspagt.
Det kan jeg da igen kun glæde mig over, og det gør jeg.
Er det så sådan, at jeg er bange for, at vi vil kunne få en bøde fra Domstolen?
Nej, det må jeg sige at jeg ikke er.
Og undskyld mig, med det brede flertal, der er for det, hvorfor skulle vi dog komme i den situation, at vi så ikke ville gøre det?
Det er altså noget, som jeg har meget svært ved at forestille mig overhovedet kommer til at ske; det er en situation, der er rent hypotetisk.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-02-23:
Tak for det.
Jeg må jo minde ordføreren om, at den danske befolkning hverken har valgt Margaret Thatcher eller Angela Merkel eller sågar Venstre til at lede Danmark.
De har tværtimod valgt en socialdemokratisk regering, som med statsministerens egne ord vil gå investeringsvejen.
Nu vil man så binde sig til at gå sparevejen.
Det er jo interessant.
Regeringen siger, at vi intet problem kommer til at få med at overholde reglerne for det strukturelle underskud i 2013.
Regeringens udregninger går på, at vi kommer til at have et strukturelt underskud, der går lige i nul.
Så er tallene helt anderledes, nemlig på minus 1,4 pct.
Så det, jeg gerne vil høre Venstre om, er, om Venstre tror, det er regeringens tal, der kommer til at være gældende for Danmark i 2013, hvis vi tilslutter os finanspagten, eller det bliver Europa-Kommissionens tal.
Lykke Friis (V), 2012-02-23:
Jeg kan bekræfte over for ordføreren, at det er gået op for mig, at der har været valg, og at det også er gået op for mig, at der har været et regeringsskifte.
Det kan jeg til fulde bekræfte.
Jeg kan også godt erklære mig helt enig i, at danskerne hverken har stemt på Thatcher eller Angela Merkel.
Men nu kommer ordføreren jo fra et parti, hvor man går meget ind for ligestilling, så jeg regnede sådan set med, at ordføreren ville kvittere for, at jeg nu drog to store europæiske kvinder ind i debatten.
Med hensyn til det egentlige spørgsmål vil jeg sådan set bare lægge mig fuldt op ad, hvad ministeren allerede har svaret, for det er jo sådan set en gentagelse af nogle af de tidligere spørgsmål, vi har hørt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-02-23:
Det er jo interessant, at der hos de partier, der støtter den økonomiske styring i EU, hersker så lidt tiltro til Kommissionens tal.
Altså, man må jo huske på, at det, man er i gang med med hensyn til eksempelvis sixpacken, den økonomiske styring i EU, lige præcis går på, at man lytter til Kommissionens tal og retter sig efter dem.
De stemte nej til, at det var EU, der skulle bestemme vores økonomiske politik.
De har også fravalgt Venstres nedskæringspolitik.
Nu vil et flertal i Folketinget så tilvælge en nedskæringspolitik, oven i købet uden at have helt styr på, hvad konsekvenserne kommer til at være.
Lykke Friis (V), 2012-02-23:
Jeg kan kun for mit eget og mit partis vedkommende sige, at vi jo altid lytter til økonomer.
Jeg ved godt, at det er et andet partis slogan.
Men det, der blev spurgt om til sidst, er selvfølgelig igen centralt, nemlig om vi skal have en folkeafstemning om finanspagten.
Som jeg har været inde på, skulle vi selvfølgelig have haft det, hvis der havde været suverænitetsafgivelse i forbindelse med den, eller hvis der havde været en ændring af vores euroforbehold, som gjorde, at vi ikke var i stand til at godkende pagten.
Da det ikke er tilfældet, har vi altså den opfattelse, at så skal der ikke være folkeafstemning.
Så skal det være noget, vi diskuterer i Folketinget.
Jeg ønsker ikke, at vi skal have EU-politik som en helt separat kategori.
Så kan jeg da godt være enig med Dansk Folkepartis medlem fra før, der var inde på, om vi så diskuterer EU nok, når vi går til valg.
Nej, det gør vi ikke, men det må vi jo så sørge for at vi får gjort.
Jeg må sige, at jeg personligt diskuterede EU en hel del, og det skal jo altså også være sådan, at vælgerne skal holde os op på vores EU-holdninger, når der bliver stemt til Folketinget, ligesom vi bliver holdt op på vores holdninger til miljøpolitik, til betalingsring, eller hvad det nu end måtte være.
Merete Riisager (LA), 2012-02-23:
Fru Lykke Friis fremhæver, at vi ikke diskuterer nok EU i Danmark.
Jeg vil nu vove at påstå, at vi har alle muligheder for at gøre det, og at vi har alle muligheder for at få en langt mere spændende debat, hvis japartierne gik åbent ind i at diskutere, hvad EU er ved at udvikle sig til, og i hvilken retning det går, og jeg vil derfor spørge ordføreren, hvad hun mener om følgende:
Angela Merkel taler om mere EU, og hun fortæller os, at vi godt kan vænne os til at se Kommissionen som en egentlig regering.
Det står også i finanspagten, at vi går mod stadig tættere integration mellem EU-landene, og at vi arbejder os frem mod en fælles økonomisk politik, og ordføreren nævner også her en fælles europæisk indenrigspolitik.
Hvordan ser ordføreren, der står her som repræsentant for det, vi førhen kaldte Danmarks liberale parti, på den her udvikling og på udviklingens betydning i forhold til Danmarks muligheder for at tilrettelægge den økonomiske politik, som vi ønsker, og som befolkningen har en demokratisk ret til at stemme sig til?
Lykke Friis (V), 2012-02-23:
Jeg vil lige sige, at når jeg sagde, at vi skulle diskutere mere EU, så sagde jeg altså ved folketingsvalget, men jeg vil da gerne diskutere mere EU generelt, nærmest 24 timer i døgnet, det ville være helt fint.
Men min pointe gik nu altså på, at det var debatten i forbindelse med folketingsvalg.
Hvor er EU på vej hen?
Og det letteste er jo bare at citere Jacques Delors, tidligere kommissionsformand, der har sagt, at EU er en UPO, et uidentificerbart politisk objekt.
Så let slipper jeg nok ikke, men pointen er jo, at når Angela Merkel, den tyske kansler, siger, at hun ønsker en politisk union, så er faktum jo, at det har heller ikke hun defineret.
Det, hun siger, og det er jeg så fundamentalt enig med hende i – for det er jo det, jeg bliver spurgt om, ikke hvad Angela Merkel måtte mene, men hvad jeg selv mener – er, at vi givetvis har brug for yderligere at forfine den værktøjskasse, som vi nu er ved at få etableret, i de kommende år, simpelt hen fordi den krisesituation, vi befinder os i, tror jeg ikke at nogen, heller ikke, med respekt, ordføreren, har fuldstændig overblik over hvordan man så kommer helskindet igennem.
Merete Riisager (LA), 2012-02-23:
Men bør japartierne ikke bidrage til en opklaring af, hvor de ønsker at EU skal bevæge sig hen?
Har Venstre eksempelvis en stopklods for, hvor meget politisk suverænitetsafgivelse vi kan være med til i forhold til at gå ind i den klub, der hedder eurozonen, gå ind i finanspagten, eventuelt gå ind i euroen?
Det ved jeg at ordførerens parti er fortaler for.
Har Venstre en stopklods, og vil det ikke være passende på nuværende tidspunkt, hvor vi står med en finanspagt, at spørge vælgerne, hvad de mener?
Pia Adelsteen (DF), 2012-02-23:
I Sverige har man jo allerede en budgetlov, som, hvis jeg husker rigtigt, blev indført midt i 1990'erne, men det er trods alt ikke noget, der er blevet dikteret fra EU's side.
Sådan som jeg har forstået svenskerne, er det sådan, at der er dele af finanspagten, som de tilslutter sig, men der er også noget, som de holder sig ude af.
I forhold til den del af budgetloven, som de holder sig ude af, siger de, som jeg har forstået det, netop: Hvordan det skal se ud, er altså noget, vi vedtager i Sverige.
Det, som jeg godt kan studse lidt over, er, når man siger, at det jo er noget, der bygger på det gods, vi har i forvejen.
Det er for så vidt rigtigt, for vi har jo i løbet af det sidste år eller halvandet gang på gang siddet i europaudvalgsmøder, hvor et flertal af partierne har sagt ja til EU-semesteret, til sixpack'en, til europluspagten osv., og det er rigtigt, at finanspagten bygger på alt det.
Problemet er bare lidt, at der altså også kommer det, der hedder en budgetlov, ind.
Man kan jo i en regering ønske sig nok så meget at lave en budgetlov, og her kunne jeg da måske nu i dag godt have tænkt mig at spørge Venstre, hvordan Venstre synes den kunne have set ud, altså om Venstres forslag til en budgetlov ville have set ud som det, der er blevet foreslået fra EU's side.
Ja, det er måske dumt at spørge om det, for svaret hertil vil nok bare være et ja, men jeg tror, jeg vil stille dette spørgsmål alligevel.
Merete Riisager (LA), 2012-02-23:
Både økonomiministeren og europaministeren har ved flere lejligheder forklaret os, hvordan de mener finanspagten er til fordel for EU og for eurozonen.
Der, hvor argumenterne bliver noget tyndslidte, er i forhold til, hvad Danmark har ud af at tiltræde finanspagten.
Altså, hvad er det, Danmark får ud af at træde ind i finanspagten?
Ministeren har selv sagt det: Vi ville kunne gøre det samme, hvis vi stod uden for – og ifølge ministeren er finanspagten den alen, som vi vil blive målt på alligevel.
Så hvorfor ikke bare stå uden for og gøre det, som vi finder passende i forhold til situationen, og så blive målt på det?
Jeg forstår, at det handler om en signalværdi; at det er der, værdien skulle ligge.
Ministeren må meget gerne uddybe.
Nicolai Wammen (S), 2012-02-23:
Regeringen har den klare opfattelse, at det er fornuftigt, at vi fører en ansvarlig økonomisk politik i Danmark, og det vil vi blive ved med.
Vi ser det, at vi tilslutter os finanspagten, som en naturlig følge af, at vi meget gerne vil føre en superansvarlig økonomisk politik.
Vi tror faktisk også, at det er en meget god idé, at man gør det i de andre EU-lande.
Der er 25 af EU's lande, der er blevet enige om at lave nogle fælles spilleregler for, hvordan man griber det her an, og der har vi da fra dansk side en klar interesse i også at få de andre lande tilbage på sporet.
Man skal huske på, at næsten 70 pct. af dansk eksport – og det betyder op mod 500.000 danske arbejdspladser – er afhængig af, hvordan det går i de andre EU-lande.
Så Danmark har en klar interesse i nationalt at føre en ansvarlig økonomisk politik, og vi har en klar interesse i også på EU-niveau at gøre vores til, at det samme gør sig gældende i de andre lande.
Merete Riisager (LA), 2012-02-23:
Ministeren må meget undskylde, men jeg føler slet ikke, at der er blevet svaret på spørgsmålet.
Står der noget sted i finanspagten, at vi ikke vil kunne eksportere til andre EU- eller eurozonelande, hvis vi ikke tiltræder finanspagten?
Det er det, ministeren giver indtryk af, og det er jo ikke tilfældet.
Som ministeren også siger, har vi fuldstændig mulighed for at tage ansvar for vores egen politik og føre en ansvarlig politik, og det, markederne siger, er jo faktisk: Vi kigger på, hvad landene gør, og ikke på, hvad de skriver under på.
Nicolai Wammen (S), 2012-02-23:
Det har betydet, at de lande nu er i dyb, dyb krise.
Det, der er formålet med finanspagten, er sådan set at sørge for, at man ikke kommer i en lignende situation igen; at der kommer styr på butikken, også i de lande, der har store vanskeligheder.
Har det betydning for dansk eksport?
Ja, naturligvis har det det, for hvis det går dårligt i Grækenland, hvis det går dårligt i Portugal, hvis det går dårligt i Italien eller i et hvilket som helst andet europæisk land, kan det mærkes i ordrebøgerne hos danske eksportvirksomheder, for så køber man ikke lige så mange varer.
Derfor er det klart i dansk interesse, at vi igen får Europa tilbage på sporet, at vi får vækst, og at vi får skabt job.
Det, som hele det danske formandskab handler om, er, at vi prøver at få sat den kurs på en grøn og bæredygtig vis.
Per Clausen (EL), 2012-02-23:
Det tror jeg faktisk ikke.
Men det vil jeg slet ikke spørge ind til, for det vil tage alt, alt for lang tid for ministeren at komme ud af den misforståelse.
I stedet for vil jeg stille ministeren et meget enkelt spørgsmål: Er det sådan, at det er Kommissionens tal, der bestemmer, om vi har for stort underskud, eller er det regeringens egne tal?
Det er jo ret afgørende, for der er, som hr. Nikolaj Villumsen sagde, enormt stor forskel på de tal, og jeg går da ud fra, at man, inden man tilslutter sig en pagt, har fuldstændig klarhed for, hvordan det strukturelle underskud regnes ud, hvem der regner det ud, og hvem der bestemmer, hvad der er den rigtige beregningsmetode.
Nicolai Wammen (S), 2012-02-23:
Jeg er ikke enig med hr. Per Clausen i, at man ikke skal se finanspagten som en måde at få vækst i Europa på.
Jeg tror faktisk, at det, at der kommer styr på tingene i resten Europa, er en afgørende forudsætning for, at der kan komme vækst i de lande, og at det også vil bidrage til vækst i Danmark.
Vi har i Danmark gjort rede for, at vi med de udregningsmetoder, vi anvender, er sikre på, at vi har en god forståelse med Kommissionen om, at Danmark ikke vil komme i den problemstilling, som hr. Per Clausen beskriver.
Per Clausen (EL), 2012-02-23:
Jeg forstår ministeren på den måde, at det, han siger til mig, er, at de tal, som Kommissionen offentliggør, skal vi ikke tage alvorligt, for Danmark har aftalt med Kommissionen, at man ikke retter sig efter de tal, man retter sig i stedet for efter de danske tal.
Gælder det så også for de andre lande, at de har en forståelse med Kommissionen om, at Kommissionens beregninger, nå ja, herre jemini, det kan være ligegyldigt, for vi har selv vores egen måde at regne det ud på?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Og kan vi forvente, at det måske også kunne fremgå af et lille appendiks eller en lille tilføjelse til traktaten, at de 0,5 pct. regner staterne bare selv ud, ud fra den måde de selv synes er relevant?
Nicolai Wammen (S), 2012-02-23:
Det skal forstås sådan, at den måde, vi regner tallene ud på, er en måde, som den danske regering naturligvis står fuldt og helt på mål for, og vi har ingen forventning om, at det vil give problemer i forhold til Kommissionen.
Pia Adelsteen (DF), 2012-02-23:
Jeg kunne ikke lade være med at hygge mig lidt over den sidste sætning, der var, nemlig at det med EU-politikken er noget, der bør afgøres, når vi går til folketingsvalg.
Altså, jeg kunne for så vidt sagtens være enig i det.
Problemet er bare, at der ikke er ret mange af unionspartierne, der rent faktisk ønsker at diskutere EU-politik, når man er ude på valgstederne, skulle jeg lige hilse og sige, så det synes jeg godt kan være lidt problematisk at man siger.
Og når vi ser på de meningsmålinger, der bliver lavet, f.eks. i forhold til sådan en sag som finanspagten, hvor man spørger folk, om de synes, det skal til folkeafstemning, kan vi se, at der er ca. 60 pct., som siger, at den skal til folkeafstemning; det kunne vi f.eks. se af den meningsmåling, der blev lavet af Altinget.
Hvis det var sådan, at vi fra de partiers side, som også ønsker, at det skal til folkeafstemning, havde opbakning fra 60 pct. af vælgerne, så ville jeg da nok sidde og juble noget mere, end jeg måske gør lige nu i dag.
Det er den ene ting.
Men der er en anden ting, som jeg godt vil spørge om, for jeg kan ikke helt finde ud af, hvad der er Venstres holdning.
Det virker jo, som man ikke synes, at finanspagten er synderligt vidtgående, men jeg kan samtidig forstå på det hele, at man synes, at den er vidtgående nok til, at den i hvert fald vil sikre noget stabilitet.
Og så vil jeg bare spørge: Synes ordføreren, det er vidtgående, at der kommer en budgetlov, som bliver dikteret fra EU's side, og som vi skal indføre i Danmark, og at det vil være sådan, at vi, hvis den ikke bliver indført på den rigtige måde – det skal EU-Domstolen så tjekke om den gør – kan risikere at få en bøde, der er på 1,7 mia. kr. eller på 0,1 pct. af BNP, hvis man omskriver det til procenter?
Er det vidtgående?
Lykke Friis (V), 2012-02-23:
Altså, nu kunne vi jo tage en lang diskussion om det repræsentative demokrati kontra det, der jo så er det direkte demokrati, og det vil jeg selvfølgelig meget gerne gøre, men jeg fornemmede ligesom, at det, som ordføreren var ude efter, sådan var det, der var i den sidste del af spørgsmålet, altså det med, hvorvidt en budgetlov var vidtgående.
Jeg skal lige sige, at det, når jeg sagde, at man skulle passe på med at se finanspagten som noget, der var fundamentalt nyt, sådan set så også bare var, fordi jeg ville kaste den bemærkning ind, at det jo er noget, der bygger videre på meget af det gods, vi har i forvejen; det var den helt centrale pointe, jeg ønskede at komme igennem med.
Med hensyn til det med budgetloven må man sige, at det jo så at sige også er noget, der er gammelt gods.
Det var jo noget, som VK-regeringen selv foreslog, det er en idé, som den nye regering har overtaget, så det er altså en idé, som man nu også ønsker at gennemføre på EU-plan.
Og det kan jeg naturligvis kun være tilhænger af.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-02-23:
Jeg siger bare, at når man ikke har styr på økonomien i sit eget hus, er man meget mere sårbar i en verden, hvor finansmarkederne styrer og har så stor indvirkning.
Det er det, jeg siger.
Det er derfor, det er så vigtigt, at der er styr på budgetterne, og at man ikke bruger flere penge, end man får ind.
Der er det jo så en vigtig pointe at sige, at det er et politisk ansvar i de enkelte lande at sørge for, at der kommer indtægter ind til at dække det, man gerne vil gøre.
Ordføreren spørger, hvorfor eurozonens medlemmer ikke bare kan gøre det her selv.
Jamen det kan de da også sagtens.
Vi går med i det her for vores egen skyld, for at sende det signal, at vi da heller ikke har tænkt os at føre en uansvarlig økonomisk politik, og at vi som formandsland også har en interesse i at sige: Det kan ikke stå alene; der kommer ikke vækst ud af finanspagten – det gør der kun, hvis der kommer en overbygning på.