runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2013-01-25:
Det var i virkeligheden et ret interessant svar, for både ministeren og den socialdemokratiske ordfører siger: Nu kører der jo nogle prøvesager, og nu må vi se, hvad det ender med.
Men så siger den socialdemokratiske ordfører: Dommene får ikke indflydelse på regeringens politik.
Det vil altså sige, at man sender noget til hjørne og så fjerner bolden.
Hvad er formålet så med at vente på de her domme?
Eller spurgt på en anden måde: Er hr. Ole Hækkerup ikke enig med mig i, at det ikke må kunne betale sig at begå kriminalitet, og at det slet ikke må kunne betale sig at fjerne sporene, så man slipper for at blive straffet for det, man egentlig har gjort?
Man misbruger altså den lovgivning, vi har her: Man fjerner faktisk sporene og får dermed en lavere straf for at have begået den økonomiske kriminalitet, man ellers ville have fået en højere straf for at have begået, hvis man havde ladet sporene ligge.
Kan vi ikke dele det synspunkt, at det ikke må kunne betale sig at begå kriminalitet?
Ole Hækkerup (S), 2013-01-25:
Jeg, tror, at det med, at vi grundlæggende skal skærpe indsatsen mod økonomisk kriminalitet, som regeringspartierne og Enhedslisten har forfulgt, kommer vi til at følge meget mere op på, og jeg er glad for, hvis Det Konservative Folkeparti er med på at skærpe indsatsen i den forbindelse.
Er det så en god idé, som Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti foreslår, at Folketinget siger følgende: Ja, nu er der verserende sager ved domstolene, og hvis ikke de fører til den her type dom, vil vi gøre sådan og sådan?
Nej, det synes jeg faktisk er en dårlig idé.
Jeg synes, det er bedre, at man har de verserende sager ved domstolene og ser, hvad de kommer ud med, og at Folketinget så sætter sig ned og siger: Hvad vil vi så drage af konsekvenser af den retstilstand, der hermed eksisterer?
Men jeg tror også, hr. Tom Behnke er enig med mig i, at det kan være problematisk, hvis Folketinget allerede nu siger: Hvis der er verserende sager ved domstolene, der ender sådan og sådan, så mener Folketinget, at loven skal laves om.
Nej, der tror jeg faktisk man må sige, at sagligt set vil lovgivningsmagten i Danmark stå sig bedst, hvis man sætter sig ned og siger: Nu venter vi, til sagerne er færdige hos den dømmende magt, så ser vi på, hvad der kommer ud af det, og så ser vi på, om der er behov for at drage nye konklusioner på den baggrund.
Umiddelbart nej, for jeg vil gerne se, hvad det er for nogle domme, der kommer, før vi tager stilling til, hvordan vi skal følge op på de domme, og hvordan vi skal følge op på den retstilstand, der er i kongeriget.
Så hvis hr. Peter Skaarup hørte det sådan, at jeg havde tænkt mig at love, at det ville vi støtte og følge op på, er svaret, at det vil jeg ikke.
Det, jeg til gengæld kan svare ja til, er, at vi formentlig har brug for at gøre yderligere i netop spørgsmålet om økonomisk kriminalitet.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-25:
Tak for det, som jeg opfatter som en støtte til, at der skal ske noget.
Spørgsmålet er jo selvfølgelig tempoet, skal vi afvente prøvesagerne?
Ja, siger Venstre her, og det er også det, ministeren siger.
Det, vi så måske kunne snakke os frem til, var, at hvis nu de prøvesager falder ud på en måde, hvor resultatet bliver nogenlunde det samme, som vi jo har set tidligere, og hvilket ordføreren også er inde på, altså hvor det har affødt, at man har givet lidt op hos statsadvokaturen, kunne Venstre så ikke også være enig i, at konsekvensen her i begyndelsen af 2013 vel burde være, at regeringen tog det med i sin pakke af forslag på andre områder inden for økonomisk kriminalitet, så den så at sige gør pakken færdig, og så det ikke kan betale sig at makulere bogføringsmateriale?
Peter Skaarup (DF), 2013-01-25:
Det var jo et udmærket politikersvar, ordføreren kom med her.
Det, jeg spurgte om, var: Når nu de her prøvesager er afsluttet, og justitsministeren siger, at det sker her i begyndelsen af 2013, og hvis det eventuelt viser sig, at prøvesagerne ikke betyder en væsentlig konsekvens for dem, der makulerer bogføringsmateriale og snyder andre, vil Socialdemokraterne så være med til at lave et lovforslag, som så kan indgå i den pakke af andre forslag, der er på vej, så vi allerede i den her folketingssamling kan sikre, at der bliver strammet op over for makulering af bogføringsmateriale?
Jeg siger tak for en i virkeligheden indirekte støtte til forslaget, for jeg opfatter det egentlig sådan, at ordføreren er enig med forslagsstillerne i, at der er et problem, og i, at der skal ske noget.
Det er jo så derfor, at De Konservative og Dansk Folkeparti har fremsat det her forslag.
Vi har været utålmodige.
Vi har også i Retsudvalget via spørgsmål 530, som vi fik svar på for omkring et år siden, spurgt om de her artikler og fået at vide, at der faktisk er ret mange sager på området.
Nu står vi så her et år efter, og der vil Socialdemokraterne altså stadig væk afvente nogle prøvesager for at kunne bedømme, hvad der skal ske, og om der skal ske noget.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om Socialdemokraternes ordfører vil være med til, når prøvesagerne er færdige, at tage det med ind i den pakke om økonomisk kriminalitet, som regeringen har annonceret kommer.
Mike Legarth (KF), 2013-01-29:
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at vi får lavet en analyse af de vilkår, der gælder i kommunerne, efter at vi får en budgetlov, der har forskellige budgetlofter for kommuner, regioner og stat, men som altså vil påvirke den økonomistyring, der kommer til at foregå i kommunerne.
Det er vores baggrund for at medvirke til det beslutningsforslag, der er fremsat i dag.
Vi synes, at det vil være meget rimeligt, at vi får set på, om kommunerne har den fleksibilitet, der skal til, og den frihed til det kommunale selvstyre, som vi hylder, eller om det giver nogle begrænsninger, nogle hindringer, at vi indfører en budgetlov, som så har nogle konsekvenser, der gør, at kommunerne ikke har de arbejdsredskaber, styringsværktøjer til rådighed i en form, som vi kan bakke op om.
Det er sådan set humlen i den her sag, fordi vi synes, at det er vigtigt, at vi ikke kommer til at skabe mistillid til det kommunale selvstyre, at vi ikke trækker et system ned over kommunerne, der gør det for restriktivt, der forhindrer, at kommunerne kan gøre det, som vi som sagt hylder allermest, nemlig det kommunale selvstyre.
Der er det dejligt at konstatere, at ministeren bakker op om vores beslutningsforslag, forstået på den måde at ministeren er villig til at foretage et servicetjek af lovene og deponeringsreglerne.
Det synes jeg er godt, for vi skal sikre os, at der ikke er stopklodser og barrierer, for at vi kan indføre offentlig-privat partnerskab, offentlig-privat samarbejde.
Så kunne jeg forstå, at ministeren så opfører en ny forkortelse, nemlig POP, privat-offentligt partnerskab, og det tager vi gerne ind.
Betydningen er jo den samme, men vi skal altså sikre os, at vi med de nye restriktioner og de nye styringsværktøjer ikke får lagt nogen forhindringer i vejen for, at vi kan få et kommunalt selvstyre, der gør, at kommunerne føler den frihed, de er berettiget til, sådan at ikke alt styres fra Christiansborg.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-01-29:
Tak til ministeren for de positive tilkendegivelser om lovforslaget, for man kan trods alt se, at der er en udfordring i forhold til børnefamilier såvel som i forhold til husdyr og andre dyr, der kan være generet af, at vi har en så forholdsvis lang affyringsperiode.
Jeg vil spørge, om ministeren kunne forestille sig det blev til noget, der lignede det her forslag.
Altså, kunne ministeren godt forestille sig, at affyringsperioden bliver på omkring en uges tid mellem jul og nytår, ligesom der er foreslået her?
Jeg synes, det er helt fair, at ministeren gerne vil undersøge det nærmere, men kunne man forestille sig, at det gik i den retning?
Eller det går måske nærmere i retning af, at man ikke vil gøre noget?
For når man undersøger tingene og sætter Sikkerhedsstyrelsen til at kigge på det, kunne det vel også ende med, at styrelsen anbefalede, at man ikke gjorde noget.
Er den noget lignende det, Dansk Folkeparti har foreslået her?
Jacob Jensen (V), 2013-01-29:
Tak for det.
Jeg vil selvfølgelig starte med at kvittere for modtagelsen blandt forslagsstillerne, men sådan set også blandt regeringspartierne.
Det er måske ikke så underligt, at man ligger sådan rimelig tæt på vores forslag, i og med at regeringen, som også ministeren var inde på, jo har lavet den her aftale med KL.
Vi ser så bare med forslaget her gerne, at debatten bliver bredt ud – det er også det, det går ud på – så vi får vendt alle dele om deponerings- og lånereglerne.
Vi føler nok, at den formulering, som ligger i aftalen, er en mere snæver betragtning, men det må vi så forholde os til.
Vi mener så blot, og det er derfor, forslaget nu kommer, at der er løbet meget vand i åen, siden deponeringsreglerne oprindelig blev indført, ikke alene i forhold til de mekanismer, som jeg lige har omtalt, men også i forhold til den tilgang til tingene – det skal man jo lægge meget i, det behøver ikke alt sammen at være lovgivning – som kommuner og regioner har påtaget sig ikke mindst her i de senere år, hvor vi også af resultaterne, budgetterne og regnskabstallene kan se, at man faktisk tager den her opgave med at have styr på økonomien ganske, ganske alvorligt.
Derfor mener vi sådan set også, at det er på tide, at vi får en analyse og et servicetjek af deponeringsreglerne, også med det in mente, at vi – jeg gør i hvert fald – netop får de her tilbagemeldinger fra borgmestre og andre, der arbejder med det i det kommunale og regionale landskab, omkring de hindringer, som deponeringsreglerne til tider kan have, for at udvikle det offentlig-private samarbejde, som vi gerne ser fremmet.
Så det er sådan set derfor, vi prøver at presse på med det her forslag.
Vi anerkender, at regeringen har lavet en økonomiaftale med kommunerne, og vi ser sådan set også frem til det analysearbejde og håber så, det kommer ganske snart, så vi netop kan få kigget på, om der er nogle ting i de nuværende regler, som vi skal have tilpasset.
Vi synes bare principielt, at man bør sørge for, når tingene udvikler sig rundt omkring os, at vi netop også her fra centralt hold laver ændringer for at kunne tilpasse os den stigende økonomistyring, som der også bør være, og at vi så også dermed hæver blikket og kigger på den tillidsvækkende tilgang, som vi også gerne vil vise over for kommuner og regioner, så vi ikke både bevarer de nuværende deponeringsregler uden at kigge nærmere på dem og samtidig derudover laver den ekstra rammestyring, som budgetlov, sanktionsmekanismer, anlægsloft osv. også er.
Det er sådan set det, der er tilgangen til vores forslag, men som sagt har vi noteret os regeringens synspunkter, og vi ser frem til det analysearbejde, som vi håber snart kommer, og så vil vi selvfølgelig være positive og konstruktive i den debat, der måtte følge i kølvandet på det.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-01-29:
Tak for det.
På vegne af hr. Leif Mikkelsen, som desværre ikke kan være her i dag, vil jeg gerne holde følgende tale.
I Liberal Alliance ønsker vi mere effektivitet og fleksibilitet i kommunerne.
Dette skal sikres ved at give kommunerne de bedste rammevilkår, således at kommunerne herunder har frihed til selv at agere.
Kommunerne skal frit kunne starte offentlig-private partnerskaber og andre leasing- og lejeaftaler for at opnå den bedste anvendelse af skattekronerne.
Vi ønsker derfor en analyse af de nuværende regler om kommunal deponering for at få belyst, om reglerne modarbejder eller direkte er til skade for antallet af offentlig-private partnerskaber.
Det er nemlig vigtigt, at vi fra centralt hold ikke pålægger kommunerne en masse regler, der begrænser kommunerne i at opstarte OPP, for færre offentlig-private partnerskaber kan ende med at gøre det dyrere for kommunerne og i sidste ende for borgerne.
Derfor stemmer beslutningsforslaget godt overens med Liberal Alliances politik og ønske om at give kommunerne mere frihed samt at sikre, at det politiske ansvar er så tæt på borgerne som muligt.
Så derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig beslutningsforslaget.
Jacob Jensen (V), 2013-01-29:
Tak for ordførertalen, som jo langt hen ad vejen er på linje med det, vi foreslår – med lidt nuancer.
Så vil jeg mere overordnet spørge ordføreren, sådan lidt i stil med det, jeg spurgte den socialdemokratiske ordfører om, nemlig om ordføreren ikke ser en forskel fra tidligere, hvor vi ikke havde den centrale styring med budgetlov, rammestyring, anlægsloft og sanktionsmekanismer, men – i gåseøjne – kun havde deponeringsreglerne, og så til i dag, hvor vi har rammestyringen, i hvert fald i højere grad, end vi havde tidligere, men hvor vi så også samtidig fortsat har deponeringsreglerne.
Gør det ikke en forskel for ordføreren og dermed for Det Radikale Venstre?
Hvordan ser ordføreren i øvrigt det, at man fortsat har deponeringsreglerne, i forhold til den tillid, som vi jo også et eller andet sted her fra Folketingets side, i hvert fald flere af os, gerne vil signalere over for kommunerne?
Nu hørte jeg, at ordføreren sagde noget i retning af, at kommunerne ikke må fristes til at bruge for mange penge, eller hvordan det var, formuleringen faldt.
Hvordan harmonerer det med den tillidsdagsorden, som regeringen og dermed også Det Radikale Venstre gerne vil føre?
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-01-29:
Det er rigtigt, at verden er en anden, end den var i 1980'erne, men det, der ikke har ændret sig, er, at nogle OPP'er kan dække over en skjult lånoptagelse, altså netop som i et af de eksempler, jeg gav: at man får opført et fint, flot og kæmpestort anlæg, som man ikke lige har penge til på kontoen i de her år, men man afdrager så til gengæld via en årlig driftsbevilling.
Det kan ske – og det er sket i nogle kommuner – at man er blevet fristet til f.eks. at opføre en daginstitution på den måde.
Efterfølgende sker der så f.eks. det, at børnetallet falder drastisk, og så har man lige pludselig en meget stor driftsudgift til ingen verdens nytte, som man, hvis det var et kommunalt anlæg, på en eller anden måde ville kunne reducere i.
Og det er det, regeringen har bedt den her arbejdsgruppe om at gøre.
Som tidligere kommunalpolitiker ved jeg, hvor irriterende det er, når man støder ind i deponeringsreglerne.
Man er lige blevet præsenteret for et fantastisk projekt.
Man har godt nok ikke ret meget stående på anlægskontoen, men det klarer modparten jo så, til gengæld for at byrådet lover en årlig driftsbevilling på så og så meget.
Nøjagtig lige så fristende er det, når man præsenteres for et hurtigt banklån: Du kan få det, du ønsker, lige nu og her, til gengæld hænger du på den de næste 20 år.
Forskellen mellem mit private banklån og et kommunalt OPP, hvor jeg i første omgang sparer anlægsudgiften, er bare, at det er andres penge, som jeg er med til at forvalte, og at jeg har et større ansvar end mig selv, hvis der sker uforudsete ting, som gør, at afdragene kommer til at tynge uforholdsmæssigt i fremtiden.
For at undgå, at kommuner fristes af et her og nu-anlæg, har vi deponeringsregler, og det er noget, som vi har været enige om på tværs af partier i rigtig mange år efterhånden.
Men nu hører jeg sådan set heller ikke, at forslagsstillerne vil afskaffe deponeringspligten.
De opfordrer blot til, at vi kigger på ordningen for at se, om der er eventuelle regelændringer, som kan fremme OPP-samarbejder.
I Det Radikale Venstre ser vi også gerne et øget offentlig-privat samarbejde, fordi vi er overbeviste om, at vi her finder nogle synergier og der finder noget videndeling sted, som kan være med til at udvikle såvel den private som den offentlige sektor.
Derfor er vi rigtig glade for, at regeringen i november har nedsat en arbejdsgruppe, som skal se på mulighederne for at modernisere låne- og deponeringsreglerne – et initiativ, som vi dermed mener opfylder opfordringen i det fremsatte beslutningsforslag.
Morten Marinus (DF), 2013-01-29:
I de kommende år står vi foran store investeringer i den offentlige sektor.
Der skal bruges milliarder på nye sygehuse i regionerne, og vi har også hørt fra nogle kommuner, at de har opsparet midler, som bare ligger og venter på at få lov at blive brugt på anlæg.
Det er imidlertid vigtigt, når vi står i disse situationer, at vi sørger for, at de penge, der anvendes, bliver brugt bedst muligt.
Mange steder har kommunerne ud fra driftsmæssige hensyn og økonomiske overvejelser en stærk interesse i, at de investeringer foretages f.eks. i regi af et offentlig-privat partnerskab, de såkaldte OPP'er.
Det kan der være mange og gode grunde til.
I en tid, hvor kravene for at holde servicen stiger og der samtidig er smalhals i den offentlige økonomi, skal kommunerne på en eller anden måde have størst muligt råderum.
Her udgør de økonomiske deponeringsregler måske en spændetrøje for kommunerne.
Dansk Folkeparti er indforstået med, at reglerne blev indført for at værne mod en uheldig kultur og praksis i en række kommuner i sin tid.
Men måske er det gået hen og blevet for meget, og man er kommet over i den anden grøft, så reglerne i dag er blevet en klods om benet på kommunerne i deres arbejde.
Derfor havde Dansk Folkeparti også håbet, inden ministeren gik på, at denne debat i dag kunne have ført til, at vi kunne få en analyse af det her område, af reglerne, og få afdækket, om der er behov for regeldækning af den kommunale økonomiske deponering.
Men jeg kvitterer også for ministerens svar om, at man her i dag vil sende et vink med en vognstang videre til den arbejdsgruppe, der er sat i gang for at undersøge kommunernes regler på lånoptagelses- og deponeringsområdet, om, at netop reglerne om deponering har Folketingets højeste prioritet, og at vi derfor selvfølgelig afventer den gruppes afdækning af området.
Tak for det.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-01-29:
Nu er deponeringsreglerne også en del af rammen.
Men jeg kan igen sige, at spørgeren har ret i, at vi skal se på, om den måde, vi har reglerne på i dag, også er den rigtige måde at have dem på i fremtiden, altså om de passer til den moderne kommunale virkelighed, som vi oplever derude.
Det er det, som arbejdsgruppen vil se på, og jeg ser frem til, at de kommer med deres anbefalinger og konklusioner.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-29:
Men det skal undersøges, om ikke også salgsperioden bør forkortes, hvis affyringsperioden forkortes, og når det bliver sagt sådan, kunne man jo også forestille sig, at der kunne ligge en forkortelse af affyringsperioden i det.
Salgs- og anvendelsesperioderne er jo traditionelt sådan nogenlunde sammenfaldende, og det er der også rigtig gode grunde til, da vi så undgår den forvirring og de håndhævelsesproblemer, der kan opstå, hvis forbrugere kan købe fyrværkeri, men ikke må fyre det af.
Så det er nogle af de ting, der bliver set på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-01-29:
Så har jeg et lidt mere opklarende spørgsmål, for Dansk Folkeparti fremsatte det her forslag før jul, og vi lancerede ideen mellem jul og nytår, men nogle af regeringspartiernes ordførere var ude at sige, at de tog afstand fra forslaget og ikke syntes, det var en god idé.
Er det sket efter nytår, eller er det sket før nytår, for det kunne da være meget interessant at få at vide, om man er uenig med sine egne ordførere, eller hvad det er, der har ændret sig?
Er det på grund af det her forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, at man nu går med til at sige, at der godt kan være en udfordring, der skal kigges på?
Jan Johansen (S), 2013-01-29:
Og med de tiltag, som er blevet taget vedrørende deponeringer, og det, der nu bliver lagt ind i det serviceeftersyn af den gruppe, der sidder og kigger på det her, så synes jeg egentlig også, at man måske får noget ud af at se på, hvordan vi gør det her meget bedre – det er vi jo begge to interesserede i, netop det samarbejde, også inden for det kommunale.
Vi vil jo gerne fremme det, så borgerne får den bedste og den billigste service, og det tror jeg egentlig også de får i dag, også med det, man har vedtaget med budgetloven.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-01-29:
Når det er nytårsaften, er det jo en tradition, at vi fejrer det ved at fyre fyrværkeri af, og det tror jeg at rigtig mange mennesker synes er både festligt og sjovt og en god del af nytårsaften.
Jeg synes egentlig også selv, at det er både flot og festligt, når det er nytårsaften, men jeg synes ikke, der er nogen grund til, at vi fejrer nytårsaften en hel måned.
Det er sådan set stadig væk en forholdsvis lang periode, i hvert fald hvis man sammenligner os med nogle af vores nabolande.
I Holland er affyringsperioden f.eks. 2 dage om året, og i Tyskland, Norge og Sverige har de også nogle regler, som betyder, at man må fyre fyrværkeri af ganske få dage om året.
Grunden til, at vi foreslår den her kortere affyringsperiode, er jo, at bl.a. hundeejere bedre kan tage deres forholdsregler, hvis de har nogle hunde, der bliver voldsomt bange for fyrværkeri.
Det kan bl.a. være, ved at man kan medicinere dem eller sende dem på affyringsfri campingpladser, som jeg ved der er blevet oprettet, og hvor man kan tage nogle forholdsregler i forhold til den her affyringsperiode.
Og er det en kort affyringsperiode på omkring en uge, er det altså nemmere at håndtere for både børnefamilier og hundeejere, end det er, når det er over en måned, man må fyre fyrværkeri af.
Det vil sige, at der er omkring 180.000 hunde, der er stærkt generet af det, og hvoraf en stor del er nødt til at blive medicineret.
Og nogle er som sagt nødt til at blive flyttet væk fra byerne.
Derudover skal man tage med, at rigtig mange andre husdyr, bl.a. landbrugsdyr, også er stærkt generet af fyrværkeri.
Så jeg synes, der er god grund til, at vi i hvert fald får kigget på det, og det glæder mig selvfølgelig, at ministeren har nedsat et udvalg, som skal kigge på det.
Jeg ser også stærkt frem til, at vi får den her undersøgelse, så vi kan få debatten igen efter sommerferien, for jeg synes jo helt klart, vi skal finde en balance, så man stadig væk kan fastholde den her tradition med, at folk skal have lov til at fyre fyrværkeri af nytårsaften, fordi det er en del af en festlig tradition.
Men jeg synes også, det er rigtig vigtigt, at vi tager hensyn til både ældre medborgere, børnefamilier og specielt hundeejere, når vi fyrer fyrværkeri af nytårsaften.
Men tak til de partier, der trods alt mødte op i dag, selv om der var tre partier, som ikke har været på talerstolen.
Det synes jeg selvfølgelig er ærgerligt, men det skal man ikke skælde dem ud for, der er mødt frem.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-01-29:
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
For det første synes vi, at der timingsmæssigt er problemer i forhold til salgsperioden.
Vi synes, det er uhensigtsmæssigt, at man kan købe fyrværkeriet, men ikke må bruge det.
For det andet tror vi, at hvis vi så at sige kriminaliserer brugen af fyrværkeriet i en periode, hvor man kan købe det, vil det virke for spændende og for fristende for folk at bruge det.
Vi mener, at politiet i stedet skal rette deres indsats mod at jagte dem, som sælger ulovligt fyrværkeri og bruger ulovligt fyrværkeri.
Det er hovedsagelig dem, som skaber skader for andre, for dyr og mennesker, og for bygninger.
Og der burde politiet bruge deres ressourcer på det i stedet for på at jagte almindelige mennesker, som bruger lovligt fyrværkeri i en periode, hvor man kan købe det.
Så vi er imod forslaget.
Men vi må også sige, at hvis der kommer nogle fornuftige råd fra Sikkerhedsstyrelsen og de parter, som regeringen har spurgt til råds i den her sag, vil vi selvfølgelig lytte til det.
Altså, vi har ikke alle de rigtige svar på den udfordring, som det er, at der sker skader på mennesker og på bygninger, ved at fyrværkeri bliver brugt i for stort omfang, hvor det ikke skal bruges.
Men her og nu er vi imod, at man lovgiver yderligere på området.
Det virker for restriktivt, og vi tror ikke, at det har nogen betydning.
Vi tror snarere, det bliver for spændende for folk at bruge det.
Så Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.