runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-03-20:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at det, som hr. Finn Sørensen siger, er noget sludder.
Hr. Finn Sørensen siger, at det her eksempelvis vil medføre, at man som rigtig valgtilforordnet under en valghandling – som der også blev læst op fra lovforslaget – skal føre opsyn med de juniorvalgtilforordnede.
Det vil sige, at dem, der er valgtilforordnede, både skal holde opsyn med, at valghandlingen foregår korrekt, og samtidig skal de til at føre opsyn med, at dem, der er juniorvalgtilforordnede, og som i øvrigt skal have penge for det, også udfører deres roller efter den skitse, som er klar.
Jeg mener også, det er med til at forplumre hele valghandlingen.
Det må altså være sådan, at vi holder fast i, at man skal være 18 år for at kunne gennemføre et valg.
Det skal også være sådan, at man skal være 18 år for at være stemmeberettiget.
De to ting skal være parallelle, de skal følge hinanden.
Vi synes, det er den rigtige og den eneste måde et gennemføre et valg på.
Det her forslag er sådan et feel good-forslag, som jeg sagde fra starten af, hvor man fra en række partiers side her i Folketinget gerne vil signalere noget.
Det har jeg da al mulig respekt for.
Men jeg synes bare, at når man introducerer unge mennesker til frie, demokratiske valg i Danmark, så skal man da ikke gøre det ved at begynde at give dem penge for at gå ind og snuse i valglokalerne, som det blev sagt af den socialdemokratiske ordfører.
Det var sådan set det, der blev sagt.
Der er jeg nødt til at sige, at det her lovforslag er med til at forplumre valghandlingen, og derfor kan vi ganske enkelt ikke støtte det.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-20:
Jeg har egentlig også en masse spørgsmål, der går på, at jeg heller ikke kan få ordførerens argumentation til at hænge sammen.
Men jeg tror faktisk, at vi skal koncentrere os lidt om, hvad det her lovforslag drejer sig om, for jeg synes, der bliver skabt så meget forvirring.
Vil ordføreren bekræfte, at de juniortilforordnede alene må varetage opgaver af praktisk karakter og alene efter instruktion og under fornødent opsyn fra valgstyrere eller tilforordnede vælgere?
Hvis ordføreren kan bekræfte det – og det er ordføreren nok nødt til, for det er det, der står i lovforslaget – så må ordføreren vel også indrømme, at al den der snak med, at de unge pludselig kan komme ind og tage nogle opgaver, de ikke skal overtage osv., er noget sludder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-03-20:
Jamen selvfølgelig kan jeg bekræfte det.
Det er også det, der er årsagen til, at vi ikke kan støtte lovforslaget.
Hvorfor skal de tilforordnede til at holde opsyn med nogle juniorvalgtilforordnede, samtidig med at de skal holde opsyn med, at valget foregår efter de regler, som vi i det forrige lovforslag på dagsordenen var med til at revidere?
Det er det, der er det grundlæggende i det her.
Så er der altså også paralleliteten, som jeg prøver at holde fast i, og som åbenbart er til stor forvirring for den røde fløj her i Folketinget.
Man forstår åbenbart ikke, hvad parallelitet er, men det er altså, at der er forskellige myndighedsaldre i Danmark.
Dem ønsker vi sådan set bare at holde fast i.
Der synes vi at 18 år er en glimrende myndighedsalder at have for bl.a. at kunne stemme ved et valg og derfor naturligvis også for at kunne deltage i gennemførelsen af et valg.
Det synes vi er sund fornuft.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-03-20:
Først vil jeg gerne takke for det konkrete eksempel.
Det er jo netop sådan noget, jeg synes kunne være godt at få på banen for netop at give nogle ideer til, hvordan man kan sikre rindende vand.
Jeg er ikke enig i, at vi ruller noget tilbage, for hvis vi ser på konsekvenserne ved ikke at gøre noget, hvad kan det så være?
Det kan være, at der er langt færre svin, der kommer til at gå udenfor, hvor de ville have det langt bedre, end hvis alternativet er, at de står indenfor i en stald.
Jeg er ikke i tvivl om, at hr. René Christensen mener det oprigtigt, når han ser på, hvad det kunne have af konsekvenser, at man kunne undvære vand et par timer.
Men jeg er ikke enig med hr. René Christensen i, at alternativet er bedre.
Og der tror jeg bare, at vi fortolker situationen anderledes.
Jeg er bange for, at vi sætter en stopper for, at der er flere og flere grise, der kommer ud.
Men jeg er også enig med hr. René Christensen i, at hvis man lader sine svin gå ude, er det vel, fordi man synes, det er godt for dem.
Det er noget, man gerne vil, og derfor vil man vel også gøre alt, hvad man kan, for, at de har det godt, og at de har adgang til rindende drikkevand.
Så derfor synes jeg, at det både er det eksempel, hr. René Christensen kom med, og andre gode ideer til, hvordan man kan løse det på en relativt billig måde, som vi skal have i spil.
Erling Bonnesen (V), 2015-03-20:
Jamen Enhedslistens orfører må fortolke det, som han vil.
Men jeg glædede mig over, at dansk landbrug og kvægbrug også selv er gået frem og jo har investeret i mange nye stalde med masser af nye tiltag, så der også på den måde sker fremskridt for dyrevelfærd, og det er da også godt.
Så jeg tror ikke, jeg skal bevæge mig ind i at botanisere i Enhedslistens egne fortolkninger.
Per Clausen (EL), 2015-03-20:
Så bekræfter hr. Erling Bonnesen bare, hvad jeg havde forventet han mente, nemlig at han synes, det er rigtig godt, at vi fremover får en mælkeproduktion i Danmark, der udelukkende er baseret på kvæg, der er i stald hele året rundt.
Det bekræfter hr. Erling Bonnesen er et stort fremskridt, som han er meget glad for, og så kender vi Venstre igen.
Erling Bonnesen (V), 2015-03-20:
Jamen jeg skal stadig væk ikke botanisere i Enhedslistens egne fortolkninger.
Som jeg også sagde i min ordførertale, synes jeg, det er udmærket, at landmænd har forskellige produktionsformer, kan vi sige, og får kvæg på græs.
Det er jo ganske udmærket.
Så Enhedslistens egne botaniseringer og fortolkninger overlader jeg trygt til Enhedslisten selv.
Orla Hav (S), 2015-03-20:
Tak for det.
Fra socialdemokratisk side kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, men vi vil gerne have lov til at give udtryk for en positiv tilkendegivelse af, at det altid er vigtigt at få sat fokus på dyrevelfærd.
Når vi ikke kan støtte det, hænger det sammen med, at vi har valgt en anden vej til at nå forbedringer på dyrevelfærdsområdet – den vej, som hr. Per Clausen i et tidligere indlæg betegnede som den pragmatiske vej med de små skridts forbedringer – og det eksemplificerede vi jo ved at lave en kvægaftale sidste år, hvor der blev afsat 180 mio. kr. pr. år frem mod 2020 til bl.a. at begrænse lange dyretransporter, ligesom der blev afsat 93 mio. kr. til staldinvesteringer med fokus på miljø, klima og dyrevelfærd.
Det er så den statslige del af økonomien.
Dertil kommer så erhvervets egenfinansiering af forbedringer på hele området for hold af kvæg, og det synes vi jo også skal krediteres.
Men dertil kommer, at den fornødne jord, som ministeren har gjort opmærksom på, jo også kan blive et problem, idet der mangler jord omkring de bygninger, hvor de mange køer er samlet.
Og hvis risikoen så oven i købet er, at vi kan miste de 30.000 jobs, som kvæg- og mælkeproduktionen udløser i Danmark, er vi altså ikke med på det eksperiment.
Så vi vælger altså de små pragmatiske skridts vej hen mod at sikre bedre og bedre dyrevelfærd.
Og det synes vi sådan set ikke går så ringe endda, og vi synes sådan set også, at erhvervet på mange strækninger arbejder positivt med.
Og hvis man som forbruger gerne vil have alternativer til den konventionelle måde at producere på med kvæg på stald, har man jo mulighed for at købe økologiske produkter.
Og det ser vi da også i høj grad at mange forbrugere vælger, og der er kravet jo, at dyrene skal have mulighed for at komme på græs.
Så alt i alt synes vi sådan set ikke, det ser så galt ud, og vi har taget mange skridt i retning af bedre dyrevelfærd.
René Christensen (DF), 2015-03-20:
Her står vi med et beslutningsforslag om kvæg på græs.
Når man sådan ved første øjekast læser forslaget igennem, er det jo et positivt forslag, både i forhold til dyrevelfærd, og når man kigger på de forskningsresultater, der også har været i forbindelse med klovudfordringer i forhold til køer.
Når man så kigger på forslaget og spørger, hvad chancen for, at vi kan føre det her ud i livet, er, må man desværre sige, at vi dér har nogle udfordringer, og de er ikke blevet mindre på det sidste.
Det er ikke længe siden – det var før jul – at vi havde lovforslaget L 37, hvor vi også havde en diskussion om fortrinsstilling.
Dengang ville Dansk Folkeparti rigtig gerne have haft en diskussion om, hvordan vi kan opretholde en form for fortrinsstilling, netop for at man kunne få nogle jorder, som lå tæt på, når man eksempelvis ville have dyrene på græs.
Det er jo sådan, at det, hvis man har nogle arealer, hvor man skal dyrke nogle afgrøder, så ikke gør så meget, at de ligger 50 km væk, eller mere for den sags skyld, for så kan man køre derud med sine maskiner og dyrke dem.
Problemet er jo, når man skal have dyrene på græs; så vil man meget gerne vil have, at det er tæt på.
Hvis man bl.a. har malkekvæg, så skal det være tæt på gården, så man også kan få dem hjem igen, når det bliver malketid.
Vi havde jo gerne set, at man dengang havde taget den diskussion og spurgt: Hvordan kan man lave en fortrinsstilling?
Den ville selvfølgelig have været anderledes end den, man har i dag, og vi var sådan set også meget enige med både fødevareministeren og regeringen som helhed og det flertal, der var, i, at den blev misbrugt, men vi ville gerne have haft en diskussion om, hvordan man kunne have brugt den, netop for at kunne imødekomme sådan nogle forslag som det her, altså om flere dyr på græs.
Hvis man stemmer for det her forslag, så bliver det meget, meget svært at føre ud i livet for erhvervet, for det er svært for dem at finde de arealer, som ligger tæt på deres ejendomme.
Dansk Folkeparti vil i forbindelse med beslutningsforslaget, som ligger her, gerne prøve at tage den her debat en gang til, altså om vi ikke skulle kigge på, hvordan vi kunne skrue det med en fortrinsstilling sammen, hvor vi spørger: Hvad er det for nogle fordele, der er ved det, at man stadig væk har en fortrinsstilling?
Det ærgrer Dansk Folkeparti, for vi synes faktisk, der er så mange positive effekter ved det.
Det er måske ikke et beslutningsforslag, hvor man siger, at alle skal, men det er i hvert fald en mulighed for, at flere kan have en produktion, hvor de også får dyrene ud af stalden.
Så vi vil i hvert fald bruge det her beslutningsforslag som en løftestang til at få den debat, og vi håber, at ministeren vil tage positivt imod det og vil være åben over for at tage den debat i forhold til beslutningsforslaget.
Per Clausen (EL), 2015-03-20:
Jeg vil bare sige til hr. René Christensen, uden at jeg tør kaste mig ud i nogen yderligere polemik, at Enhedslisten er helt indstillet på i det videre udvalgsarbejde at arbejde med alle de forslag, der kan føre til, at de landmænd, der gerne vil det, får en reel mulighed for også at få deres kvæg på græs, også selv om de ikke skulle være modne til at gå hele vejen over til økologien.
Så det er bare et tilsagn om, at det vil vi gerne medvirke til.
René Christensen (DF), 2015-03-20:
Det ser Dansk Folkeparti frem til at vi kan få en fornuftig debat i Fødevareudvalget om.
Benny Engelbrecht (S), 2015-03-20:
Der er ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes tirsdag den 24. marts 2015, kl. 13.00.
Jeg skal i øvrigt henvise til ugeplanen, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Mette Bock (LA), 2015-03-20:
Ifølge det her forslag skulle vi pålægge regeringen at gennemføre de nødvendige ændringer af love og bekendtgørelser for at sikre, at alt kvæg, der er ældre end 3 måneder, skal på græs i sommerhalvåret.
Det vil få utrolig store økonomiske konsekvenser for dansk landbrug.
Generelt mener vi i Liberal Alliance, at vi skal overlade en større del af driftsledelsen til landmændene selv.
Og jeg kan ikke lade være med at tænke på, om Enhedslisten faktisk har overvejet, hvilke konsekvenser et sådant forslag kunne have for CO2-udslippet.
Men det er selvfølgelig en historie, man bliver nødt til at regne lidt videre på senere hen.
Men på den her baggrund kan Liberal Alliance ikke støtte det fremsatte forslag.
Erling Bonnesen (V), 2015-03-20:
Tak for det.
I forbindelse med behandlingen af beslutningsforslaget B 57 om kvæg på græs, som er fremsat af Enhedslisten, vil Venstre stemme imod forslaget.
Med beslutningsforslaget foreslår Enhedslisten at ændre love og bekendtgørelser for at sikre, at alt kvæg, der er ældre end 3 måneder, skal gå på græs i sommerhalvåret.
Beslutningsforslaget fremsættes dels på baggrund af de velfærdskonsekvenser, forslagsstillerne skønner det har, når kvæg ikke går på græs, dels på baggrund af en reduktion i antallet af køer på græs de senere år.
I Venstre mener vi da også, at det umiddelbart selvfølgelig er positivt, at kvæg kommer på græs.
Når det så er sagt, mener vi, at Enhedslistens forslag nærmest helt glemmer realiteterne.
Venstre havde også gerne set, at Enhedslisten selv havde kigget lidt på, hvad konsekvenserne af det er på anden måde, hvad det koster, og hvor pengene skal komme fra.
Vi har også lige hørt i redegørelsen fra ministeren, at det her vil koste op mod 30.000 jobs.
Det lyder meget voldsomt.
Det synes ikke at være gennemtænkt i det beslutningsforslag, som Enhedslisten her har fremsat.
Desuden er køernes velfærd jo ikke kun et spørgsmål om, hvorvidt køerne kommer på græs eller ej.
Det er også et spørgsmål om rimelig og ansvarlig driftsledelse, og der kan således også peges på andre initiativer, der forbedrer køernes velfærd, som det eksempelvis er set med nybygning af stalde, godt underlag og massiv investering i løsdriftssystemer.
Ligeledes har arbejdsgruppen om hold af kvæg vurderet, at der ikke skal være et generelt krav om kvæg på græs.
Det gjorde de bl.a., fordi græsning kan have negative effekter på velfærden, eksempelvis ved smitsomme klovlidelser og på anden måde.
De overvejelser og den ekspertviden har Enhedslisten så åbenbart valgt at se bort fra i deres beslutningsforslag.
Man kan undre sig over timingen i Enhedslistens beslutningsforslag.
Det lader nemlig til, at de med dette forslag fuldstændig overser den alvorlige økonomiske krise, som hele det danske landbrugserhverv faktisk befinder sig i i øjeblikket.
Mælkepriserne har været faldende, og det udgør en stor trussel mod danske bedrifter.
De voldsomme prisfald skyldes jo bl.a. selvfølgelig Ruslandssituationen med importstoppet, men også opbremsningen i Kina og den generelle situation på verdensmarkedet.
Så til trods for disse alvorlige problemer, som dansk landbrug befinder sig i, er det åbenbart Enhedslistens tanke, at man skal svare igen med at pålægge det endnu større byrder.
Det siger vi selvfølgelig nej til i Venstre, og på den baggrund vil vi også stemme imod forslaget.
Så skulle jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også er imod forslaget og vil stemme imod det.
Ida Auken (RV), 2015-03-20:
Se, det synes jeg er en god tilgang, og jeg synes, at det er en god måde at bruge debatterne i Folketingssalen på.
Jeg forstår jo godt, at man gerne vil fremsætte et beslutningsforslag fra støttepartiernes side og vise, hvilken retning man synes tingene skal gå.
Og hvis der er nogle pragmatiske fremskridt, vi kan tage, som kan få mere kvæg på græs, så er vi da fra radikal side helt klart åbne over for det.
Det er bare ikke det at stille et krav nu og så være villig til at tage så store omkostninger for et erhverv, som har det svært; det vil formentlig bare betyde, at produktionen rykker et andet sted hen, så der dermed ikke er kvæg, der får det bedre ude i virkelighedens verden.
Det er så det, der får os til at sige nej tak til det forslag i dag.
Per Clausen (EL), 2015-03-20:
Om tallene vil jeg bare sige, at Fødevareministeriet nærer en afgrundsdyb tillid til Landbrug & Fødevarers tal – den afgrundsdybe tillid deler jeg ikke.
Derfor forstår jeg jo sådan set også, at et regeringsparti vil være sådan lidt nølende over for det.
Men det, jeg gerne vil spørge fru Ida Auken om, er, om vi – nu hvor Dansk Folkeparti har tilkendegivet, at de gerne i udvalgsarbejdet vil se på en form for fremskridt, man kunne gøre – faktisk i udvalgsarbejdet kunne have en diskussion af, om der er nogle ting, som ikke er gennemført, som vi kunne gennemføre, der kunne gøre, at vi i hvert fald kunne få en udvikling, hvor vi snarere fik mere malkekvæg på græs, end den omvendte udvikling.
Ida Auken (RV), 2015-03-20:
Fra radikal side kan vi sådan set
godt forstå intentionen i det her forslag, og vi kan også godt lide den, altså at kvæg skal ud på græs.
Man må også bare sige, at når man sidder i den anden ende ved knappen og skal trykke på den og sige »okay, nu gør vi det«, bliver man altid nødt til at kigge på, hvad konsekvenserne er.
Så hvis vi rent faktisk skulle sige ja til det her forslag fra Enhedslisten, så bliver man jo nødt til at vide, hvad man rent faktisk ønsker.
Sagen er jo, at hvis vi stillede det her krav, som Enhedslisten foreslår, om, at alt kvæg skal ud, hvad jeg virkelig godt kan forstå man kan have som et mål, vil op mod 70 pct. af mælkeproducenterne blive ramt.
Det er bare rigtig mange.
Det er noget andet, når man sidder og skal tage sådan en beslutning helt alvorligt.
Mener man virkelig, at man vil gå ud og give merudgifter på 5 mia. kr. til det her erhverv og 0,5 mia. kr. om året og bringe 27.300 job i fare?
Jeg ved ikke, om Enhedslisten faktisk er uenig i de beregninger fra ministeriet, om de mener, at beregningerne er stærkt overdrevne, eller om man reelt synes, at det at få kvæg på græs opvejer 27.000 arbejdspladser, 70 pct. af mælkeproduktionen ramt og et tab på 5 mia. kr.?
Det er bare det, man kan mærke, når man sidder og skal tage en reel beslutning og har prøvet det.
Så ved man, at de gode intentioner altså kan have meget store konsekvenser for nogle andre, når de rammer virkeligheden.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at det kvæg, vi har i Danmark, har det godt, og så meget som muligt af det kommer ud på græs.
En måde at få råd til at få kvæg ud på græs på er jo ved at have et bedre produkt, et højkvalitetsprodukt.
Det er det, økologien er.
Man kan få folk til at betale noget mere for det, og derfor er det for os at se, for os Radikale, den rigtige vej at gå for at få kvæg på græs.
Ved at støtte økologien nedlægger man ikke arbejdspladser, man lægger ikke bare en stor økonomisk byrde på landbruget, man giver faktisk mulighed for at lave et bedre produkt, der kan sælges til en højere pris, så tingene hænger sammen.
Derfor har regeringen jo også været med til at sætte 400 mio. kr. af til økologi, og i den del, der handler om kvæg, der er i staldene, har vi stillet nogle krav, som er ret afgørende.
Der er en hvileplads pr. ko, så de rent faktisk kan komme ned at ligge, der er adgang til foder og vand, og der er nogle ordentlige forhold i gangarealerne.
Det er selvfølgelig ikke lige så godt som at komme ud på græs, men vi mener, at den rigtige måde at få så meget kvæg som muligt ud på græs på er at gøre det økonomisk muligt for landmændene.
Det er det altså ved at gå over til et bedre produkt, til økologi, så det er vejen frem for os.
Derfor kan vi ikke støtte det her forslag, selv om vi egentlig deler intentionen om at få så meget kvæg som muligt på græs.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-03-20:
Fra SF's side har vi også stor sympati for intentionen i Enhedslistens forslag.
For nogle dage siden var jeg i Vestjylland og besøge Frederik, der er økobonde og har 30 malkekvæg, som går på græs.
De har en åben stald, så de kan sådan komme og gå lidt, som de vil.
Jeg så hans årsregnskab.
Han er normeret til at have 26 sygdomstilfælde blandt de 30 malkekvæg, det synes jeg jo er rimelig mange, men han havde et.
Han havde også, når alle udgifter var betalt, et overskud på en lille halv million kroner.
Det er bare for at sige, at det jo godt kan lade sig gøre under de rette omstændigheder at have økologisk malkekvæg i Danmark, der går på græs.
Men det er jo også en langt større diskussion, vi også tager i andre fora, om den krise, som dele af landbruget er i, også økonomisk.
Dyrene får ikke altid opfyldt deres naturlige behov og adgang til plads.
En undersøgelse blandt danskerne viste for et år siden, at over 93 pct. af danskerne synes, at alle køer skal ud på græs om sommeren.
Og som i så mange andre sammenhænge kan vi jo selv stemme med pengepungen og kun købe økologisk mælk, for økologiske køer skal gå ude i sommerhalvåret.
Baggrunden for, at der siden 2003 er sket et fald antallet af kvæg på græs, er jo bl.a., at køerne ikke længere står bundne i staldene.
De, der ikke blev afløst af økologiske køer, går nu løst i større stalde.
Og i 2022 er det heldigvis helt slut med bundne køer i staldene.
Men det er jo heller ikke i alle tilfælde, at det er fuldstændig uproblematisk at have kvæg på pres.
Det er jo lidt af en kunst at fodre køer på græs.
Fodringen er nemmere at styre, når de står i stalden.
Og så er køer vanedyr, de kan godt lide at få den samme mængde foder hver dag.
Derudover er der et krav til markens tilstand.
Landmanden skal have den rette type jord i tæt afstand, der skal være nok græsvækst, og så skal der ikke være smattet eller hullet på marken, så køerne kommer til skade.
Hvis de krav ikke er opfyldt, kan det være et problem for dyrevelfærden, og så er det bedre for køerne at være i stalden.
I SF er vi ikke enige i, at det automatisk er skidt, at bedrifterne er store, og at tingenes tilstand altid er hundrede procent i orden og perfekt i små brug.
Vi vil meget gerne samarbejde om bedre regler for staldenes indretning og hurtigere løsladelse af de sidste bundne køer.
Måske skal vi så i virkeligheden snakke om, hvordan vi får udryddet pesticidmælken; den økologiske mælk går jo så at sige på græs hele sommeren.
Med de bemærkninger kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag.
René Christensen (DF), 2015-03-20:
Den her revisionsbestemmelse er jo ikke ny.
Jeg har selv været med til flere gange at sige, at vi godt kunne fortsætte.
Det, der er interessant her, er, at man siger, at nu fjerner man kravet om, at der skal være adgang til rindende vand – og man tilføjer formuleringen i perioder med frostvejr.
Det, jeg tror er oplevelsen i dag, er, at der er meget få dage om året, hvor der ikke er rindende vand.
Det er jeg faktisk meget enig med ordføreren i.
Vi ville jo godt have haft en dialog om, hvad det så er for tekniske løsninger, der kan gøre, at der er adgang til rindende vand.
Det, der foruroliger mig og foruroliger Dansk Folkeparti, er jo, at en minister, der slår sig op på dyrevelfærd, nu kommer med et forslag, hvor det kun er det økonomiske, der spiller ind, og det er, at man siger: Det her bliver for dyrt.
Men jeg har altså set løsninger, som ikke har været særlig dyre, som ikke har givet nogen særlige udfordringer, og som er lavet helt frivilligt, fordi – tror jeg, og det siger ordføreren også – langt de fleste af de her landmænd faktisk ønsker, at der er rindende vand hele tiden.
Det andet er også dyrt i arbejdstimer og andet, hvor man skal køre vand ud til arealerne.
Derfor er timingen forkert.
Man har ikke haft den debat om, hvad det er for nogle tekniske muligheder, der eventuelt kunne løse det her, så man kunne fastholde den gode dyrevelfærd, som ordføreren vel er enig i der skal være.
Det ville vel være bedst, hvis vi kunne have krav om, at der var rindende vand til dyr 24 timer i døgnet, hvis man også kunne gøre det inden for en økonomisk ramme, som var håndterbar.
Det er sådan vores påstand uden at have diskuteret det, at den løsning kunne vi måske have fundet i fællesskab også med Enhedslisten.