runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-13:
Tak for det.
Jeg synes bare, det ville være befriende, hvis hr. Jesper Petersen ville sige, hvad konsekvensen for beskæftigelsen i Danmark vil blive som følge af det her forslag isoleret set.
Altså ikke som følge af alle mulige andre ting, men alene som følge af det her forslag.
Øger det beskæftigelsen eller mindsker det beskæftigelsen i Danmark?
Jesper Petersen (SF), 2012-11-13:
Det er netop lige præcis det, der er tale om, altså undtagelsesbestemmelser.
Der bliver lavet en afgift, men regeringen er klar over, at der faktisk er nogle aviser, der udfylder en vigtig demokratisk rolle i lokalsamfundene, nemlig ugeaviserne, hvorfor man giver dem mulighed for at undgå den her afgift.
Der må man så sætte en grænse for, hvem der faktisk kan leve op til det.
Og den er der nogle der kommer på den anden side af, når man sætter sådan et objektivt kriterium, hvilket er tilfældet med f.eks. LimfjordsNyt.
Jeg vil ikke udstede nogen garanti, men lovforslaget er allerede i gang med at blive underlagt en ret grundig behandling, og det vil det nu blive i ugerne, der kommer, inden lovforslaget skal vedtages.
Man skal bare altid være klar over, at når man laver sådan en undtagelsesbestemmelse med en objektiv grænse, vil der givetvis stadig være nogle, der vil blive ramt, hvis man flytter dem; det kan næppe undgås.
Det er konsekvensen, når man laver en afgift som den her, der i sidste ende betyder, at vi får væsentlig færre reklamer omdelt, at vi får et bedre grundlag for ugeaviserne, og at vi gavner miljøet.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-13:
Held og lykke var ikke sagt for at karikere.
Jeg tror, at hr. Jesper Petersen præcis sagde held og lykke med at leve op til de nye krav i forbindelse med Øresundsnyt.
Det er der bare en række aviser der ikke kan,
vil jeg sige til hr. Jesper Petersen.
Jeg forstår det jo sådan, at dem, som regeringen går efter med den her reklameafgift, ikke er nogle fuldstændig legitime ugeaviser som Øresundsnyt og LimfjordsNyt og Øresundsavisen, eller hvad de nu hedder.
Det er sådan noget, jeg bare må undre mig over.
Hvorfor vil man ikke være med til at imødekomme det i lovgivningen, f.eks. via udvalgsbehandlingen, så vi får justeret lidt på undtagelsesbestemmelsen, sådan at de her aviser ikke bliver ramt, eller så de i det mindste får en fair overgangsperiode.
Hvis vi glemmer den politiske polemik, vil jeg sige, at det da ikke kan være i nogens interesse at lave et stykke lovgivning, som rammer utilsigtet, og som lukker aviser i en tid, hvor vi har brug for, at der er aviser og medier lokalt rundtomkring.
Man får en lovgivning, der belønner de aviser, der forurener meget, bruger meget papir, mens nyopstartede, mindre aviser bliver straffet.
Det kan da ikke være formålet med lovforslaget.
Derfor vil jeg høre hr. Jesper Petersen, om man ikke vil være med til at dreje lidt på de der undtagelsesbestemmelser.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-13:
Først vil jeg om det her med, at man kan have »Nej tak«-skilte, sige, at det har jeg såmænd også.
Der er altid noget, som smutter igennem alligevel, men det lever jeg nok med.
Men det, jeg bare kan se, er da de mængder, der bliver smidt ud.
Jeg forsøger bare at appellere lidt til de borgerlige politikeres lidt bedre jeg, altså til, at man af og til tænker bare lidt på det, altså til, at man bare en eller anden aftenstund, hvor man måske ikke rigtig kan falde i søvn eller vågner om natten, siger, at det her måske godt kunne reduceres en lille smule.
Det er jo virkelig meget, der bliver smidt rundt, ikke?
Og ville en lille reduktion af det få de her store katastrofale konsekvenser?
Det ved man jo godt at det ikke ville.
Hvad angår Limfjordsnyt, er det rigtigt, at det er en månedspublikation.
Vi har valgt at definere det her til ugeblade, og det betyder, at Limfjordsnyt ikke kan blive omfattet af undtagelsen.
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Det er rigtigt, at også reklamer på elektroniske medier er med til at skabe forurening, ingen tvivl om det.
Og jeg vil bare gentage, som jeg sagde før, at det, at vi har en omdeling af 167.000 t reklamer i Danmark, altså ikke har gjort, at vi har så skarp en konkurrence mellem virksomhederne, at det har kunnet holde priserne nede på det niveau, de er på i resten af Europa.
Det er egentlig et kæmpemæssigt problem, og det kan i hvert fald ikke løses med flere reklamer, det er helt indlysende.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-13:
Som jeg opfattede skatteministerens indlæg eller forsvar for de afgifter, der nu pålægges, virkede det nærmest, som om skatteministeren personligt følte, det var generende, at der kom så mange reklamer ind ad brevsprækken.
Det kunne jo være en udmærket argumentation for en lov, men der tror jeg bare vi er nogle der synes, at man i stedet skulle købe det her »Nej tak«-skilt, altså i stedet for at lave en afgift, der pålægger en branche en masse ting, der gør, at der er typografiske virksomheder, der må lukke, og også er ugeaviser, der nok må dreje nøglen om, månedsaviser, der må dreje nøglen om.
Det, jeg godt vil høre skatteministeren om, vedrører, at ejeren af den udmærkede avis Limfjordsnyt – som jeg ikke ved om skatteministeren er bekendt med, men det er en udmærket avis – siger, at hvis den her afgift bliver gennemført i den nuværende form, må han lukke og slukke.
Er skatteministeren indstillet på at se på, om man skulle dreje yderligere på undtagelsesbestemmelserne i det lovforslag, der ligger, for at redde aviser som f.eks. Limfjordsnyt, som jo ikke er tilsigtet at skulle blive ramt?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-13:
Så må jeg prøve at forklare det igen.
Der er en bevægelse, der går i nogle forskellige retninger.
Isoleret set, hvis man kunne isolere det til, at man lægger en afgift på reklamer, er det korrekt nok, at det godt kan få en negativ beskæftigelseseffekt.
Det modvirkes så af, at virksomheder kan få en konkurrencemæssig fordel, hvis de producerer efter standarden med Blomsten.
Isoleret set vil det give en bedre beskæftigelse.
Det modvirkes også af, at det her finansierer den grønne check, som – igen isoleret set – betyder, at der bliver mere forbrug.
Hvordan det virker i forhold til hinanden, kan man ikke sige med ethundrede procents sikkerhed, for økonomi er ikke eksakt videnskab.
Men det, jeg bare siger, er, at det er langt, langt mere komplekst end den måde, som hr. Dennis Flydtkjær og andre forsøger at beskrive det her på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-13:
Det er en meget mærkværdig logik, skatteministeren lægger for dagen.
For det første siger han, at det kan skabe øget forbrug, fordi man giver en kompensation til landets svageste.
Vi er sådan set enige i den kompensation, men det er jo netop en kompensation, for man hæver afgifterne fra 1. januar 2012, men for at de dårligst stillede ikke skal rammes af dem, laver man en kompensation, så de får det tilsvarende tilbage.
Så de får ikke mere, men en kompensation.
Så prøver man at sige, at virksomhederne kan være mere miljøvenlige.
Jo, jo, men selv de miljøvenlige virksomheder får en afgift på 2 kr. pr. kilo.
Hvornår har man sidst skabt arbejdspladser ved at pålægge virksomheder afgifter?
Jeg forstår virkelig ikke logikken i det her.
Jeg ved ikke, om det er, fordi man er socialist, eller hvad det er, men jeg tror ikke, at det her for os på den borgerlige fløj giver nogen mening overhovedet.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-13:
Jeg synes ikke, det er nogen arrogant holdning, for jeg er da ikke ligeglad med, om der mistes arbejdspladser.
Min pointe var, at jeg ikke er sikker på, at det bliver tilfældet, netop fordi der omkring miljørigtige produkter kan blive nogle konkurrencemæssige fordele.
Den grønne check, som skal finansieres af det her, skaber jo også øget forbrug hos de dårligst stillede, der får glæde af den, og derfor er det et meget mere komplekst billede, der skal tegnes af det, end det, som de borgerlige politikere, inklusive hr. Flydtkjær, har givet udtryk for
Omkring priserne vil jeg sige, at det, jeg faktisk sagde, var, at jeg ikke er sikker på, at priserne vil stige, som tilfældet er.
Igen vil jeg sige, at det er langt, langt mere kompliceret end det, som den – synes jeg – lidt primitive tilgang, som de borgerlige partier har til det her, giver udtryk for, og derfor kan jeg ikke acceptere påstanden om, at jeg skulle være arrogant over for det.
Jeg tager det meget alvorligt, men jeg synes bare, man virkelig skyder over mål gennem den her voldsomme kritik, som man helt tydeligt kan se er præget af branchen selv.
Man kan jo se, at mange af de spørgsmål og kommentarer, der kommer, er indlæg fra branchen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-13:
Tak for det, fru formand.
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det var en utrolig arrogant holdning, skatteministeren havde til det her emne.
Han signalerede meget tydeligt, at han ikke syntes, det var noget problem, at det kostede nogle arbejdspladser, og det var heller ikke det helt store problem, at priserne kommer til at stige, og at det bliver dyrere at være dansker, ligesom der heller ikke er nogen problemer i forbindelse med hr. og fru Jensen, som sidder og kigger reklamer igennem fra Aldi og Netto for at se, om mælk nu bliver billigere det ene eller det andet sted.
Han prøver at sende et signal om, at vi vel alle sammen var lidt trætte af alle de reklamer, der kommer til jul.
Jo tak, men der er jo en fin ordning, der hedder nej tak-ordningen, hvor folk kan tilmelde sig i dag, hvis de synes, det er så træls med de reklamer.
Der er sådan set ikke behov for nogen afgift, for mængden af reklamer er sådan set faldende i forvejen – det håber jeg da ministeren kan bekræfte – og derfor kan det være svært at se, hvor behovet er henne.
I forhold til priserne, der stiger, vil jeg gerne læse op af lovforslaget, hvad skatteministeren selv har skrevet.
Jeg citerer: Et fald i antallet af afgiftspligtige forsendelser som følge af afgiften kan betyde, at forbrugeren får sværere ved at orientere sig på markedet, hvorved gennemsigtigheden mindskes.
En lavere gennemsigtighed vil kunne medføre højere forbrugerpriser.
Hvorfor gør skatteministeren det dyrere for fru Jensen at sidde og kigge i sine reklamer lørdag formiddag for at finde ud af, hvor det nu er billigst at handle ugen efter?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-13:
Jeg synes, det er på sin plads først at slå fast, at reklamer er nyttige.
Reklamer er oplysninger fra virksomheder til forbrugere om, at der er et produkt, som forbrugerne måske kunne have gavn af at vide noget om, og reklamer har kun effekt, når forbrugeren vurderer, at det er rigtigt, at der her er et produkt, som forbrugeren kan have gavn af.
Dermed er reklamer nyttig information til forbrugerne, og reklamer er med til at sikre gennemsigtigheden på et frit marked, som vi går ind for. Med den her afgift ønsker regeringen at mindske antallet af reklamer, altså til skade for forbrugeroplysningen, til skade for gennemsigtigheden på markedet.
Derfor vil den gøre skade.
Den vil også koste forbrugerne.
Det er jo ikke sådan, at butikkerne, når man pålægger dem en afgift, bare kan gå ud til et pengetræ og plukke de penge, som skal bruges til at betale afgiften.
Nej, de bliver nødt til at lægge den oven i priserne.
Det vil sige, at det bliver dyrere for danskerne at handle gulerødder og mælk, brød og cornflakes og alt muligt, som man kan handle i danske butikker, som nu bliver omfattet af en reklameafgift.
Regeringen anerkender sådan set, at det er til skade for informationen mellem borgere og virksomheder at gøre det her, for ellers ville regeringen jo ikke give en undtagelse for en række andre, der også leverer reklametryksager til folks postkasser.
Mest bemærkelsesværdigt er en undtagelse for partierne selv.
Regeringen ønsker ikke, at de danske partier skal betale reklametryksagsafgift for de pjecer, som i stort tal deles ud i en valgkamp, og som også i næsten lige så stort tal ender som affald.
Jeg tror, at jeg næsten tør slå fast, at flere af partiernes pjecer ender fuldstændig ulæste i skraldespanden end af NETTO's tilbudsaviser.
Det er mit gæt.
Alligevel er partiernes tryksager ikke omfattet af den afgift, fordi regeringen siger, at det er essentielt for et velfungerende demokrati, at borgerne kan oplyses om de tilbud, som partierne har til dem.
Dog siger de samme regeringspartier, mest bemærkelsesværdigt den radikale ordfører, her fra talerstolen, at en reklameafgift på tryksager fra virksomhederne ikke vil påvirke informationsniveauet på en mærkbar måde, men man ønsker ikke at påføre den samme reklameafgift på partiernes pjecer, fordi man er bange for, at det vil gå ud over informationsniveauet.
Det turde være klart, at hykleriet er grænseløst.
Som det har været nævnt tidligere, kan man stikke en reklametryksag ind i et dagblad og få den omdelt via dagbladet, uden at der skal betales afgift af den.
Omvendt kan man ikke stikke en reklametryksag ind i en ugeavis og få den omdelt uden at skulle betale reklameafgift af den.
Hvorfor det skal være sådan, er der ingen, der kan forklare – sådan er det bare.
Det er også ligegyldigt for regeringen.
Vi stemmer selvfølgelig imod det formål.
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Ja, vi kommer tilmed også fra den samme by, så det går nok!
Vi tror ikke på, at reklamerne er med til at holde priserne nede.
Jeg kan ikke forestille mig, at man vil kunne bevise, at det er en reklameafgift, der gør, at priserne stiger, for hidtil er de jo bare steget.
Så det er en sammenhæng, jeg slet ikke vil gå ind i.
Men jeg kan love pensionisten, jeg kan love den arbejdsløse, og jeg kan love efterlønsmodtageren, at vi slås for, at deres ydelser bliver sat op, i modsætning til det, der f.eks. står i den skatteaftale, der er blevet lavet af regeringen og højrefløjen, og som betyder, at deres ydelser bliver udhulet.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-13:
Jeg sagde: Hvis det nu viser sig, at vi får ret, og at vores teori her bliver til virkelighed, hvis det nu viser sig, at fru Jensen får en check af hr. Frank Aaen på 280 kr., men hun til gengæld skal betale 1.000 kr. eller 1.500 kr. mere om året for sine dagligvarer, hvis det viser sig, at vi har ret, vil hr. Frank Jensen så være mand nok til at sige: Jeg tog fejl; det kan godt være, at det ikke var så smart med den her reklameafgift, vi må hellere gå ind og kigge på at få det lavet om?
Vi andre har også erkendt, at vi har begået visse fejl i fortiden, fedtafgiften eksempelvis, og har derfor også været villige til at fjerne den igen uden at lave andre skattestigninger.
Vil hr. Frank Jensen, hvis virkeligheden viser, at de teorier, vi andre fremstiller, holder stik, så gå ind og genoverveje sin modstand mod reklamer?
Undskyld, det er hr. Frank Aaen, sorry.
Men de ser begge to lige godt ud!
Frank Aaen (EL), 2012-11-13:
Jeg kan berolige hr. Jan E. Jørgensen med, at vi i Enhedslisten, uanset om der kommer stigende priser, eller der ikke kommer stigende priser, så vil arbejde for, at pensionisterne, de arbejdsløse og førtidspensionisterne vil kunne få nogle ydelser, der er bedre end dem, som de får i dag.
For vi mener, at de ydelser, der er nu, er for lave.
Vi vil, kan man sige, fra nu af og frem til juleaften kunne teoretisere om, hvad effekten af den her reklameafgift vil kunne være i forhold til priserne.
Men hvad angår den skattereform, som er blevet gennemført, og hvor det er, at man udhuler ydelserne, kan vi ikke sige, at der blot er tale om, at det er teori.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-13:
Jeg vil gerne lykønske hr. Frank Aaen og Enhedslisten med dagens sejr, nemlig det, at man er kommet verdensrevolutionen et lille skridt nærmere.
Jeg er helt med på, at man i Enhedslisten ikke anerkender, at det, at der er færre reklamer, også er noget, der vil give nogle højere priser.
Så jeg er helt med på, at det, hvad angår den økonomiske tænkning i det, er noget, som vi ser helt forskelligt på.
Men hvis det nu viser sig, at gamle Karl Marx ikke havde ret i sine teorier og det rent faktisk bliver sådan, som det er blevet sagt fra denne side af salen, altså at vi vil kunnekomme til at opleve nogle stigende forbrugerpriser, og hvis det viser sig, at det er nogle priser, der bliver i en størrelsesorden, så det langt vil komme til at overstige størrelsen af den check, der bliver, er det på 280 kr. om året, som Enhedslisten har fået igennem – det er et beløb, der er på et par og tyve kroner om måneden –
hvis det nu viser sig, at pensionisten, at efterlønsmodtageren, at kontanthjælpsmodtageren osv., som får gavn af den her check, til gengæld vil komme til at opleve nogle priser, som stiger mere end det, der står på checken, vil Enhedslisten så revurdere situationen og eventuelt overveje at sløjfe reklameafgiften?
Julie Skovsby (S), 2012-11-13:
Inden jeg på vegne af Socialdemokraterne fortæller om vores stillingtagen til beslutningsforslaget, vil jeg nævne, at jeg ikke er medlem af Skatteudvalget.
Som turismeordfører har jeg selvfølgelig med stor interesse læst Venstres meget korte beslutningsforslag om en pulje på 50 mio. kr.
Jeg vil gerne rose oppositionens fokus på dansk turisme.
Det savnede man, dengang Venstre selv var i regering, men turisme og oplevelsesøkonomi er et utrolig vigtigt erhvervsområde.
Alene i 2011 var der samlet set mere end 44 millioner turistovernatninger i Danmark, og året før, i 2010, købte turisterne for knap 75 mia. kr., og heraf blev de ca. 30 mia. kr. brugt af udenlandske turister.
Det svarer alene til 3,3 pct. af Danmarks eksportindtægter.
At erhvervet er vigtigt, kan også ses på beskæftigelsestallene.
Turismeforbruget står bag over 100.000 fuldtidsstillinger i Danmark, og det svarer til 4,1 pct. af den samlede beskæftigelse.
Men det skal ske i en tid, hvor Danmark står over for en betydelig vækstudfordring, som ikke alene skyldes den aktuelle krise, men også, at den danske konkurrenceevne er blevet forringet gennem en årrække.
Men lad mig sige det direkte: At sætte lighedstegn mellem produktivitet og skattelettelser og afgiftslettelser for 50 mio. kr. er desværre for nemt, for enkelt og for gammeldags.
Vi Socialdemokrater afviser derfor beslutningsforslaget.
Vi mener ikke, at skattelettelser løser alt, og som Venstres ordførers partikollega, fru Gitte Lillelund Bech, udtalte den 30. marts i år under behandlingen af beslutningsforslag nr. B 49, fremsat af Liberal Alliance, kan turismeerhvervet udvikles på anden vis end eksempelvis ved momsafløftning og nedsættelse af momsen på hotel- og restaurationsydelser.
Det er jeg meget enig i.
Vi Socialdemokrater er optaget af en offensiv erhvervs- og vækstpolitik på turismeområdet, fordi det handler om arbejdspladser, og derfor har regeringen nedsat vækstteamet for turisme og oplevelsesøkonomi, som lige nu arbejder med udarbejdelsen af konkrete anbefalinger til initiativer, som kan styrke vækstvilkårene inden for området.
Sagt med andre ord, de halve løsningers tid er slut, og jeg ser frem til et forår, hvor vækstteamet vil aflevere sine anbefalinger.
Det bliver en spændende tid for dansk turisme, men også for skabelsen af vækst og nye arbejdspladser.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-13:
Grunden til, at jeg har taget ordet, er, at jeg syntes, at der var lidt modstridende holdninger i ordførertalen.
Man sagde, at man var glad for, at regeringen havde sænket pengetankreglen til 50 pct., fordi reglen var lidt for gunstig for familieejede virksomheder, og så brugte ordføreren lang tid af sin tale på at fortælle, hvorfor det var vigtigt, at der var nogle gode rammevilkår for de familieejede virksomheder.
Altså, det giver da absolut ingen mening.
Er ordføreren ikke enig i, at skulle man lave gode regler for familieejede virksomheder, hvilket han brugte meget tid på at sige i sin tale, så skulle man da hæve pengetankreglen igen?
Det, som hr. Mads Rørvig har ret i, er, at det jo bare er en udskydelse af beskatningen.
Altså, man udskyder beskatningen til senere hen ved at hæve pengetankreglen.
Ellers havde man ladet virksomhederne beholde pengene i noget længere tid selv, så de kunne bruge dem til at investere, bruge dem til at skabe arbejdspladser, udvikle nye produkter, de kan sælge, osv.
Hvorfor er det, at ordføreren vil have, at man skal gøre det mindre attraktivt?
Altså, hvorfor vil man have pengene ud af virksomhederne?
Skulle de ikke netop blive der, hvis man gerne ville skabe vækst?
Mads Rørvig (V), 2012-11-13:
Ja, det er jo det værste.
Jeg kan jo være enig i, hvor vigtigt turisme er, men ordføreren mener ikke, at økonomi kan være en del af løsningen.
Det er jeg så lidt uenig i.
Anerkender ordføreren ikke, at dengang, den tidligere regering ændrede momsafløftningen fra 25 til 50 pct., havde det en effekt?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
Vi løber ikke fra nogen aftale.
Vi lavede en krystalklar aftale med regeringen sidste år, som gjaldt for den periode.
Den gjaldt ikke sådan, at vi ikke fik lov til eller mulighed for at stille andre forslag.
Den gjaldt i forhold til at hæve det fra 25 til 50 pct., og det var fuldstændig klart, at Det Konservative Folkeparti dagen efter kunne stille et andet forslag, hvis det var.
Og vi tilkendegav under alle de forhandlinger, at vi gerne ville hæve den til 75 pct. igen.
Det er rigtigt, at der ikke har været en stor, massiv opmærksomhed omkring det, fordi der var en generel tilfredshed med, at man fik hævet den fra 25 til 50 pct.
Det var der.
Det var fornuftigt.
Det betyder ikke, at man fra erhvervslivets side ikke helst ser og så, at det var 75 pct.
Det ville være bedre for successionen, det ville være bedre for investeringerne i Danmark, og det er derfor, at vi bakker op om og synes, det er en god idé, at man har 75 pct.
Thomas Jensen (S), 2012-11-13:
Jeg skal ikke undlade at kommentere, at vi fra regeringspartiernes side arbejder meget målrettet på at sætte gang i væksten i Danmark, og at vi har stoppet den blødning fra private arbejdspladser, som hr. Brian Mikkelsen og hr. Lars Løkke Rasmussen stod for.
I hr. Lars Løkke Rasmussens korte statsministerperiode tabte vi over 130.000 private arbejdspladser.
Den blødning har vi stoppet, og vi holder hånden under beskæftigelsen og sørger for, at der igen kommer vækst og nye arbejdspladser til Danmark.
Men jeg vil bare lige gentage mit spørgsmål til hr. Brian Mikkelsen om den her pengetanksregel.
Jeg har ikke som skatteordfører for Socialdemokraterne modtaget en eneste henvendelse fra en virksomhed eller fra personer om, at den her aftale, vi lavede sidste år, skulle laves om.
Så vidt jeg kan huske fra henvendelserne til Skatteudvalget, har vi siden den aftale, vi lavede med Det Konservative Folkeparti for 1 år siden, ikke modtaget en eneste henvendelse, der har sagt, at vi skal lave det her om.
Hvorfor er det så lige pludselig, at Det Konservative Folkeparti løber fra aftalen og vil ændre den til 75 pct., når der ikke har været noget ønske fra erhvervslivet eller i henvendelserne til Skatteudvalget om at ændre det?
Kan hr. Brian Mikkelsen give et klart svar på det?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-13:
Det er jo vigtigt at slå fast i en sådan debat, at vi aldrig har ment, at 50 pct. var godt nok.
I de forhandlinger, vi havde med den daværende skatteminister og med regeringen, var vi tilfredse med den aftale, vi indgik.
Jeg syntes, det var et konstruktivt forløb, og jeg syntes, at regeringen var fornuftig at snakke med.
Det var en god forhandling til gavn for Danmark.
Det betød så også, at virksomhederne var glade for den aftale.
Der var rigtig mange positive tilkendegivelser i forbindelse med, at det blev løftet fra de 25 til de 50 pct., og det var jo positivt at se, at det så kunne lykkes i det samarbejde, der var mellem de forskellige partier, som lavede den aftale.
Men det bedste for Danmark vil være at have de 75 pct. Der er sådan lidt misundelsestankegang over, at man skal sætte det så lavt som muligt.
Jeg ved egentlig ikke, hvorfor den misundelsestankegang hersker også i regeringskredse, for der må man jo være interesseret i, at der bliver skabt arbejdspladser og udvikling.
Det kan også godt være, at nogle i Skatteministeriet har set sig lidt sure på det af forskellige årsager, jeg ved ikke hvorfor, men sagen er den, at de 75 pct. er til gavn for erhvervslivet og til gavn for investeringerne i Danmark.