Peter Skaarup (DF), 2012-05-15:
Jeg vil sige tak til de partier, der har støttet forslaget her helt eller delvis.
Jeg synes, det er en vigtig diskussion, vi har i Folketinget nu her i dag, jo ikke mindst fordi vi kan se på de nøgne facts, at antallet af bandemedlemmer og antallet af bander i det hele taget er stigende i vores samfund.
Derfor er det jo vigtigt at kigge rundt i værktøjskassen og finde ud af, hvordan vi opruster på Christiansborg, hvordan myndighederne opruster, når nu banderne opruster og rekrutterer flere og flere til bandemiljøerne.
Rapporten fra i sidste uge fra Rigspolitiet kunne jo fortælle os, at der nu er op mod 1.900 bandemedlemmer, som politiet overvåger og prøver på at håndtere på bedste vis.
Vi har jo igennem de senere år oplevet, at netop bandekriminaliteten er gået fra at være en sjældenhed til at være om ikke normen så noget, der er alt for normalt i vores samfund.
Kriminalitet begået af flere i forening er jo langt sværere at dæmme op for for alle – ikke bare for samfundet, men også for dem, der skal forsvare sig imod det – fordi man i en situation, hvor der f.eks. kan blive anvendt vold, vil være i undertal fra starten af over for en gruppe voldsparate og sammenspiste, der har et mål.
Måske har de ikke aftalt målet, men de har et fælles mål frem for den enkelte person, der føler sig truet og bliver udsat for vold.
Det er langt farligere at blive angrebet af kriminelle i flok, da der ofte vil gå flokmentalitet i en større kriminel gruppe, som udsætter deres ofre for langt større overgreb, fordi de gejler hinanden op og forøger den skade, det medfører på ofrene, mange gange, alene fordi de pågældende gerningsmænd er flere om overfaldet.
Kriminelle, der angriber og agerer i flok, har sådan set samme fordel i en konfliktsituation som en, der er meget svært bevæbnet.
Og vi kender det vel alle sammen godt: Hvis vi ser en større gruppe aggressive mennesker, bliver vi nok lidt mere foruroligede i den situation, end hvis vi møder én person, der virker aggressiv.
Det er faktisk for stort set de fleste mennesker umuligt at stille noget op, hvis man bliver overfaldet af en større gruppe mennesker, der også er i besiddelse af våben.
Det er derfor, vi i Dansk Folkeparti har meget øje for, om vi kan styrke medvirkensbegrebet, som vi kender det i dag, altså at det i strafferetlig forstand tæller som en skærpende omstændighed, at kriminalitet begås i grupper, og at man altså derved straffes for medvirken.
Når folk på den måde puljer deres suverænitet, kan man sige, i en gruppe for at udnytte fordelene ved at være en gruppe, må de fra starten gøre sig klart, at samfundet tager det modtræk, at de selvfølgelig også må bøde for den kollektive kriminalitet, de udøver, og det sker så ved hjælp af lovgivning.
Og selv om der bruges mange kræfter fra myndighedernes side – også flere kræfter end tidligere – er det så svært for myndighederne at få bugt med en meget økonomisk givtig kriminalitetsform, at det på et eller andet tidspunkt bliver nødvendigt at gøre det, som Dansk Folkeparti foreslår her.
Vi ved jo, at der i nogle miljøer spekuleres i at begå kriminalitet på en sådan måde, at de skyldige ikke kan straffes – eller i hvert fald kun kan straffes mildt.
Det mord på Kong Georgs Vej på Frederiksberg, vi har set omtalt i medierne – en forfærdelig situation – begået af hele 8-10 mand,
kan f.eks. være æresrelateret.
Det er en af de teorier, der har været hos politiet.
Det kan også være udtryk for noget andet, men det er under alle omstændigheder en påmindelse om, at kollektivistisk begået kriminalitet ikke blot er svært at opklare, men også er svært at dømme for, når det ender så ulykkeligt, at offeret bliver dræbt.
Og lige nu er sagen jo ikke opklaret, som vi også har nævnt det i beslutningsforslaget.
Vi har ikke brug for en gentagelse af den slags sager.
Vi har ikke brug for en gentagelse af den ulykkelige Blekingegadebandesag, hvor morderen aldrig blev fundet og ingen blev dømt for mordet.
Det viser jo, at det i dag er for nemt at slippe for straf, hvis kriminalitet bliver begået i forening, da der altid er mulighed for at påstå, at man ikke medvirkede, eller at man nærmest var passiv og derfor ikke skal dømmes.
Det vil en god forsvarer under alle omstændigheder slå til lyd for.
Den er meget svær at bevise.
Selv med overvågningskameraer, som vi jo heldigvis har fået flere af, men måske ikke mange nok, vil det være vanskeligt at bevise, hvem der gjorde hvad i forbindelse med så voldsomme handlinger, fordi nogle måske har noget tøj eller beklædning, der gør det svært at se, hvem der gjorde hvad.
Så der er brug for – og det er det afsæt, vi har taget i Dansk Folkeparti i forbindelse med vores beslutningsforslag – at vi giver høje straffe for medvirken, sådan at vi sender et signal til bandemiljøerne om, at strafrabatten er afskaffet for kriminalitet begået i grupper, og at det er lige så risikabelt eller mere risikabelt at begå kriminalitet kollektivt frem for individuelt.
Vi har hørt, hvad der er blevet sagt af de forskellige ordførere og fra de forskellige partiers side i dag, og i lyset af de ting, jeg har sagt her, synes jeg, det er beskæmmende, at hverken Socialdemokraterne eller Det Radikale Venstre som kernepartier i regeringen – det kan man vist efterhånden godt sige at de er – overhovedet ikke vil se noget som helst positivt i det her forslag.
Jeg er mere opmuntret af, hvad SF's ordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, sagde.
Hun venter i spænding på, hvad Rigsadvokaten finder ud af på det her område.
Hvis Rigsadvokaten så mener noget andet, må vi leve med det, men vi kan sige, hvad vores opfattelse er; vi er valgt af vælgerne.
Men lad os nu se, hvad Rigsadvokaten siger, og det kan vi jo sammen studere på den anden side af det.
Venstre og Konservative kan ligesom SF også godt se nogle positive elementer i forslaget, men kan ikke støtte det på nuværende tidspunkt, mens Liberal Alliance er tilfredse med forslaget.
Jeg vil i virkeligheden nævne det, som Liberal Alliances ordfører, hr. Simon Emil Ammitzbøll, ganske rigtigt fremhævede i forbindelse med debatten, nemlig at det af justitsministeren, Socialdemokraternes ordfører og De Radikales ordfører, for slet ikke at nævne Enhedslistens ordfører, nærmest blev betragtet som det værste af det værste, og at man ville dømme uskyldige.
Men sådan er virkeligheden jo ikke.
Jeg læser lige forslagsteksten op, så man kan høre, hvad det er, vi i Dansk Folkeparti gerne vil give mulighed for:
»Folketinget pålægger regeringen at gennemføre de nødvendige ændringer af lovgivningen, der får den virkning, at hvor det ikke er muligt at udpege gerningsmanden ved straffelovsovertrædelser, skal det være muligt at dømme alle medvirkende for den konkrete forbrydelse.«
Som der står i forslaget, skal det være »muligt«.
Der er ikke nogen, der siger, at alle skal dømmes; der er ikke noget krav om det.