runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-03-20:
Hr. Rasmus Prehn dvælede meget ved de enorme stigninger, der har været i de kollektive trafikpriser.
Jeg tror, der blev brugt ord som helt galt de sidste 10 år, og der blev også brugt et ord som solidarisk i den forbindelse.
Jeg står her med et svar fra transportministeren, der afgør, hvordan stigningerne egentlig har været i priserne på den kollektive trafik i de sidste år, siden 1997.
Der kan jeg sige, at i år 2000 steg den kollektive trafikpris i snit 4,8 pct. I år 2001, altså det sidste år i Nyrupregeringens tid, slog man alle rekorder med en stigning på 6,8 pct.
Til sammenligning kan vi gå frem og tage nogle årstal i VK-regeringens tid.
I 2005 steg priserne 3,1 pct.
Samme stigning var der i 2006, altså 3,1 pct.
I 2007 var den på 2,9 pct., og i 2008 var den på 3,0 pct., i 2009 på 2,9 pct. Så det er klart, at hvis man går langt nok tilbage, kan man male et billede af, at det er steget enormt.
Men der, hvor problemet faktisk var størst, var i den røde regerings tid.
Det synes jeg lige skulle på plads.
Men jeg vil gerne spørge hr. Rasmus Prehn ...
Nu er det jo i særdeleshed skattepolitik, vi er ved at bevæge os over i, men lad os bare lige berøre det.
Altså, der var helt klart startet et forarbejde i den tidligere regerings tid, og det skulle lede frem imod en afgiftsomlægning.
Det er jo lige præcis det, som jeg har sagt flere gange, nemlig at vi gerne ser, at vi lukker hullet omkring leasing og demobiler, men det skulle indgå i en provenuneutral omlægning af bilafgifterne.
Det er jo der, vandene skiller, for nogle er åbenbart villige til at snuppe 1 mia. kr. forlods til at øge den offentlige sektor med.
Og der tror jeg man skal spørge alle førende økonomer, altså om det, Danmark eller andre lande for den sags skyld midt i en krisetid har brug for, er at øge den offentlige sektor.
Nej, det er nok at gøre det billigere at være dansker, at kræse for erhvervslivet osv. i stedet for at begynde at opkræve flere afgifter og føre dem ind i den offentlige sektor.
Det jo reelt det, man gør her.
Christian Langballe (DF), 2012-03-20:
Jamen jeg vil godt følge lidt op på spørgsmålet, fordi jeg kan forstå på ordføreren, at han synes, det sådan set ikke betyder noget, at regeringen på den måde tager kvælertag på folkekirken, at det sådan set er hip som hap.
Det er måske ligegyldigt, det ved jeg ikke, men betyder det ikke noget?
Altså, vi har jo begge to været en del af det folkekirkelige landskab og har for vane at debattere tingene på en ordentlig og grundig måde, og så kommer regeringen her og tromler bare nogle ting igennem og siger: I har bare at makke ret, og det synes man egentlig ikke er noget problem, eller hvad?
Hans Vestager (RV), 2012-03-20:
Der er tale om, at vi ændrer praksis, men jeg kan ikke se, at vi så at sige ændrer det, som man kan forstå er kirkens opgave, nemlig at forkynde syndernes forladelse, eller hvordan man nu vil udtrykke det, som er kirkens opgave.
Den skal jeg ikke gennemgå her, for så vil jeg nok overskride taletiden, men det er en udmærket og meget oplysende sag om, hvad der kan ske, når man tager en anden stilling, og hvordan man kan påvirke folkekirkens måde at agere på.
Inger Støjberg (V), 2012-03-20:
Altså, jeg forsøger ikke at fange nogen på det forkerte ben, men jeg kan godt love ordføreren, at det ikke er en spænding, der vil blive udløst, for vi står jo netop bag pointsystemet.
Men når mit spørgsmål lyder, som det lyder, er det, fordi man jo næsten ikke kan få armene ned i begejstring over rettigheder, og at kærlighed ingen grænser kender, og at nu bliver der virkelig åbnet for slusen, og nu kan folk komme til Danmark og blive familiesammenført, bare ikke lige, hvis det er den der 23-årige faglærte fra Australien – det kunne være en sygeplejerske eller en tømrer eller så meget andet – for der er Det Radikale Venstre jo i virkeligheden inde nu og sætte en bremse i.
Det er da et ret principielt spørgsmål.
Det er jo ikke et spørgsmål om at prøve at fange nogen på det forkerte ben, det er da et fuldstændig principielt spørgsmål.
Betyder det så også – det kunne være spørgsmål nr. 2 – at 24-års-reglen burde stå for fald, hvis det stod til Det Radikale Venstre?
Zenia Stampe (RV), 2012-03-20:
Jamen hvis det ligger Venstre så meget på sinde, kan jeg egentlig ikke forstå, hvorfor man ikke søger en forhandling om vilkårene for de 23-årige.
Det kan jeg sådan set ikke forstå.
Det er rigtigt, at jeg har valgt at leve med 24-års-reglen.
Vi er ikke begejstrede for 24-års-reglen, og det har vi aldrig været, men vi synes, den er til at leve med, når alternativet er et pointsystem, hvor nogle mennesker aldrig vil få muligheden.
Den 23-årige kan trods alt vente sig til en familiesammenføring, men den, der ikke har en god uddannelse, og som måske ikke taler nogle fine fremmedsprog, kan ikke vente sig til en opholdstilladelse.
Det kan den 23-årige, og derfor kan jeg leve med det.
Men jeg synes, hvis det ligger Venstre så meget på sinde at forbedre vilkårene for dem under 24 år, at det kunne være meget interessant at se Venstre gå ind i en forhandling med regeringen om netop det spørgsmål.
Peter Juel Jensen (V), 2012-03-20:
Hvilke pligter følger med sådan nogle rettigheder?
Hvis man nu bliver familiesammenført, hvad er det så for nogle pligter, man har, hvis man skal have de rettigheder?
Hvad er det så for nogle pligter, man kan stille krav om til sådan en familiesammenført?
Zenia Stampe (RV), 2012-03-20:
Der er stadig væk et krav om, at man skal være selvforsørgende.
Der er et krav om, at man skal tilegne sig dansk.
Der er et krav om, at man skal stille en garanti.
Der er et krav om, at man skal have en passende bolig.
Så det er jo ikke rigtigt, at vi bare åbner for sluserne og siger: Kom alle sammen og hæv lige kontanthjælp i samme omgang.
Vi stiller krav.
Men det er krav, som er realistiske, som alle har en realistisk mulighed for at kunne opfylde, men som netop også betyder, at de ægtefæller, man får til Danmark, ikke kommer til at ligge samfundet til last.
Det er deres danske ægtefælle, der har sagt: Jeg påtager mig ansvaret, jeg påtager mig byrden med min ægtefælle.
Det synes vi er sådan noget, man netop skal tage ansvar for at klare inden for familien.
Det er også derfor, vi stiller den slags krav til familien, for det er klart, at det ikke kun er en byrde, der skal bæres af samfundet, det er også en byrde, det skal bæres af ægtefællen.
Peter Juel Jensen (V), 2012-03-20:
Jamen så klinger det med alle de rettigheder, rettigheden til at forelske sig i, hvem søren man nu vil, rettigheden til at organisere sit familieliv, som man nu lyster, bare hult.
For hvis man nu har en familie, som siger, at de vælger at lade den ene ægtefælle gå hjemme, samfundet skal ikke tvinge vedkommende ud og lære dansk eller være på arbejdsmarkedet osv., er det jo ikke reelt ikke nogen pligt, man har.
Så er det rettighederne, der kommer til at styre det.
Så hele den der meget fri holdning med, at man skal kunne forelske sig i, hvem søren man nu gerne vil forelske sig i, og at man skal kunne organisere sin familie, som det nu passer ind i krammet, er bare en gang hul snak.
Det var det ene.
Det andet, jeg vil, er så at stille dette spørgsmål: Hvordan ser ordføreren det her blive gennemtvunget, således at rettigheder og pligter går hånd i hånd?
Skal man til at sende folk ud igen, efter at man har familiesammenført dem, hvis de vælger ikke at opfylde deres pligter, men har fået deres rettigheder?
Hvordan skal det håndhæves?
Zenia Stampe (RV), 2012-03-20:
Jamen det er egentlig et spørgsmål, der undrer mig, for jeg tror sådan set ikke, at håndhævelsen kommer til at afvige så forfærdelig meget fra den håndhævelse, der har været tidligere, hvad angår de krav.
For de krav, vi stiller, er jo langt hen ad vejen en spejling af krav, som den tidligere regering også stillede.
Meta Fuglsang (SF), 2012-03-20:
Tak for ordet.
Det glæder mig usigeligt, at vi i dag tager fat på at afskaffe et af de stærke symboler på en udlændingelovgivning, der kammede helt over, og indfører relevante, fair og ordentlige krav til mennesker, som ønsker at få deres ægtefælle til Danmark fra udlandet.
Men sejren er jo ikke alene symbolsk, for med dette lovforslag får vi afskaffet et system, som har straffet nogle af de mennesker, som bidrager massivt til det danske samfund, og som knokler for at få integrationen til at lykkes.
Jeg har det sådan set rigtig godt med, at vi stiller krav til vore medmennesker og har forventninger til hinanden.
Men her har vi om noget haft eksempler på, at det ikke er alle krav, der er lige fornuftige at stille.
I SF mener vi, at gode og retfærdige krav er en måde at vise hinanden en grundlæggende anerkendelse og respekt på, og den kurs får regeringen nu Danmark ind på.
Det er ikke mindst kendskab til det danske sprog, der er vigtigt.
Personer i Danmark skal have mulighed for at få deres udenlandske ægtefælle til Danmark, men ikke uden at vi stiller rimelige og relevante krav.
Her handler det først og fremmest om viljen til at indgå i samfundet.
VKO's system belønnede danskere, som fandt en ægtefælle med en uddannelse fra eliteuniversiteter og arbejdsfelter, hvor der mangler arbejdskraft i Danmark.
Men vi havde også dengang en lovgivning til rekruttering af udenlandsk arbejdskraft, så den sammenblanding var underlig fra starten af.
Din ret til at leve i Danmark med din mand eller din kone bør selvfølgelig ikke afgøres af, hvad vi lige for tiden mangler på det danske arbejdsmarked, og som derfor optræder på en positivliste.
Ud over selve det diskriminerende i pointsystemet får vi også rullet en lang række unødige barrierer i form af formålsløse krav væk.
Vi får sat beløbet for sikkerhedsstillelsen ned til et rimeligt niveau.
Det har aldrig været klart, hvorfor det skulle stige, da der mig bekendt aldrig har været behov for at trække hele beløbet.
Det var en socialt skæv forringelse, som den tidligere regering stod bag.
I dag tager vi fat på at afskaffe et pointsystem, efter hvilket ægtefællesammenføring fortrinsvis er for velhavende danskere, som finder veluddannede ægtefæller i udlandet.
Vi genindfører nu en fair balance i udlændingelovgivningen.
Det glæder mig usigeligt, at vi får Danmarks udlændingepolitik tilbage på det rette spor.
SF støtter selvfølgelig og med stor glæde lovforslaget, som det ligger her.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-20:
Jeg skal bare forstå, hvordan det kan være, at Socialistisk Folkeparti synes, det er urimeligt at stille krav om, at en udlænding, der ønsker at komme for at bo og leve i Danmark, har været i beskæftigelse i sit hjemland, inden vedkommende kommer til Danmark.
Det var noget af det, der bl.a. lå i pointsystemet.
Det var en af de måder, man kunne opnå point på.
Hvorfor er det urimeligt at stille det som et krav blandt flere?
Det forstår jeg simpelt hen ikke, for hvis man har været i beskæftigelse i sit hjemland, taler det jo for, at man også kan komme i beskæftigelse, når man kommer til Danmark.
Er den logik fuldstændig fremmed for fru Meta Fuglsang?
Zenia Stampe (RV), 2012-03-20:
Ja, det kan jeg da godt, men det syntes hun vel også var underligt for 3 år siden, da man under den daværende regering havde 24-års-reglen – det er da klart.
Men det, der undrer mig ved den her argumentation, og som jeg er stødt på flere gange i den her debat, er, at det ligger fru Inger Støjberg så meget på sinde med de her 23-årige, for hvis det ligger ordføreren og Venstre så meget på sinde, synes jeg, at man skulle gå ind i en forhandling i forhold til dem under 24 år og deres vilkår for familiesammenføring.
Jeg tror godt, ordføreren ved, at det ville vi da synes var spændende, men så vidt jeg har forstået, er det egentlig ikke det, spørgsmålet går ud på.
Det er sådan set ikke, fordi man ønsker at komme den 23-årige til undsætning, det er, fordi man ønsker at fange mig på det forkerte ben.
Inger Støjberg (V), 2012-03-20:
Nu bruger ordføreren jo rigtig mange kræfter på at nævne ordet rettighed og på at beskrive, hvilken ret man har til at blive familiesammenført, fordi kærlighed ingen grænser kender, og den slags.
Kan ordføreren sætte sig ind i en situation, hvor man f.eks. som 23-årig sygeplejerske fra Australien kan synes, at det klinger en lillebitte smule hult med alle de her rettigheder, og at kærlighed ingen grænser kender, når den 23-årige sygeplejerske fra Australien jo før – altså med de regler, som vi indførte – godt kunne komme til Danmark, men ikke kan det med de regler, som den nye regering vil indføre?
Jacob Bjerregaard (S), 2012-03-20:
Det har regeringen ikke nogen aktuelle planer om.
Men fru Inger Støjberg hører jo ting, som hun må tolke.
Diskussionen om tålt ophold synes jeg jo handler om noget fuldstændig andet, men det er der heller ingen aktuelle planer om.
Det her er en ganske fornuftig lovgivning, og jeg vil sige, at Socialdemokratiet bakker fuldt og helt op om den.
Det er ikke noget, vi er blevet presset til.
Det er faktisk et rigtig, rigtig godt og robust stykke politik, der nu ligger på udlændingeområdet, som vi kan bakke fuldt op om, og som er på midten af dansk politik.
Det er vi stolte af, og vi glæder os til, at fru Inger Støjberg kvitterer for den nye gode udlændingelovgivning, hvor vi ikke længere har uddannelsessnobberi med i bagagen.
Zenia Stampe (RV), 2012-03-20:
Som radikal er det en særlig stor fornøjelse at stå på talerstolen i dag.
For i dag indleder vi opgøret med det, som om noget har stået som symbolet – vi vil nok kalde det for skamstøtten – for VKO's udlændingepolitik, nemlig pointsystemet for familiesammenføringer.
Det er ingen hemmelighed, at vi i Det Radikale Venstre mente, at grænsen var nået, længe før VKO introducerede pointsystemet.
Men for mange andre var det netop pointsystemet, der fik bægeret til at flyde over.
Her blev det tydeligt, at udlændingestramningerne havde nået et absurd niveau, hvor de ikke kun ramte de få, men faktisk havde udviklet sig til en generel og helt absurd krænkelse af almindelige danskeres ret til familieliv.
Vikan stille krav til danskere, der ønsker at få familiesammenføring med en udenlandsk ægtefælle.
Vi kan f.eks. kræve, at de kan forsørge sig selv, og at de har en passende bolig.
Men grænsen er nået, når vi begynder at blande os i, hvem man forelsker sig i, hvem man vil gifte sig med, hvem man vil leve med i Danmark.
Her har staten og politikerne absolut intet at gøre.
Kærligheden tilhører borgerne og ikke staten; sådan er det.
Vi kan ikke begynde at sondre mellem veluddannede og uuddannede ægtefæller.
Vi kan ikke sondre mellem de ægtefæller, der har forfædre i Amerika, og dem, der har forfædre i Anatolien.
Vi kan ikke sondre mellem ægtefæller, der taler fransk, og ægtefæller, der taler thailandsk.
Staten kan ikke diskriminere, altså gøre forskel på borgere på basis af den slags kriterier.
Staten kan heller ikke bruge retten til familieliv, som en lille godbid og belønning til dem, der har appetitlige ressourcer og kompetencer.
Det her lovforslag handler for os at se ikke om udlændingepolitik.
Det handler om en af deres mest fundamentale rettigheder, nemlig retten til et familieliv.
Radikale Venstre støtter derfor lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-20:
Det lyder jo næsten på fru Zenia Stampe, som om der slet ikke skal være nogen regler, der regulerer adgangen til at få familiesammenføring i Danmark, for enhver regulering og begrænsning er i strid med fundamentale menneskerettigheder – sådan forstår jeg det – og så er det lige meget med den danske befolkning, som bliver udsat for diverse forfærdeligheder, fordi vi har haft en indvandring, som man ikke har kunnet kontrollere, hvor der f.eks. er en højere kriminalitet blandt visse grupper.
Det skal der bare ses bort fra.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det for Det Radikale Venstre bare er første skridt, og om man vil lempe endnu mere end det, man her har lagt op til.
Zenia Stampe (RV), 2012-03-20:
Hr. Martin Henriksen kender jo udmærket det politiske spil.
Jeg tror også, at hr. Martin Henriksen kender det at gå på kompromis og ikke få alt det, man ønsker.
Det er jo klart, at det her for os er et kompromis.
24-års-reglen er ikke vokset i vores baghave, men vi har accepteret den, fordi der ikke er et flertal bag vores politik, og vi vil ikke stille ultimative krav.
Derfor synes vi, at det her er et skridt i den rigtige retning.
Det er et kompromis, vi kan leve med.
Det er sådan set et kompromis, som vi er stolte af, fordi det er første gang i 10 år, at vi netop går i den rigtige retning, og hvor det ikke bare er stramninger som en skrue uden ende.
Meta Fuglsang (SF), 2012-03-20:
Det, der har været det væsentlige her, har jo været at fremme et system, der indebærer, at det væsentligste er viljen til at lære dansk og indgå i det danske samfund, og det handler også om at stille sig til rådighed på arbejdsmarkedet og for uddannelse og på den måde indgå på lige vilkår med andre i det danske samfund.
Det har været det væsentligste for os.
Det, der har været urimeligt ved det pointsystem, som vi nu afskaffer, er, at man på forhånd har nogle formodninger om, hvem der nok kan integreres, hvilke uddannelser vi tror egner sig til det danske arbejdsmarked, og det er den urimelighed, som vi gerne vil sætte en streg over og i stedet sige, at det, der er formålet her, er at støtte integrationen og viljen til at indgå i det danske samfund.
Martin Henriksen (DF), 2012-03-20:
Det tager jeg som en bekræftelse af, at Det Radikale Venstre internt i regeringen arbejder på at lempe udlændingepolitikken yderligere.
Det håber vi selvfølgelig ikke de får det store held med.
I forhold til nogle af de misforståelser, der har været omkring pointsystemet i den gældende lovgivning, hører vi jo tit og ofte, og det sagde fru Zenia Stampe også, så vidt jeg hørte, at det er uddannelsessnobberi.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at der faktisk er mulighed for i pointsystemet, at man ikke nødvendigvis skal have en uddannelse, inden man kan komme til Danmark, men at man i det mindste skal kunne vise, at man er selvforsørgende i sit hjemland og i beskæftigelse, og hvis man derudover vil bosætte sig uden for et ghettoområder – altså faktisk via sine handlinger viser, at man ikke ønsker at leve i parallelsamfund, når man kommer til Danmark – kan man faktisk godt opnå det, der skal til for at blive familiesammenført til Danmark, hvis man ellers lever op til 24-års-reglen osv.?
Kan ordføreren derfor ikke bekræfte, at det er forkert, når hun siger, at det er uddannelsessnobberi, fordi man faktisk godt kan finde vej til Danmark med pointsystemet uden at have en uddannelse?
Er det ikke korrekt?
Zenia Stampe (RV), 2012-03-20:
Et faktum er, at der er nogle danske statsborgere, som aldrig nogen sinde vil have mulighed for at få deres ægtefælle til Danmark under det gamle pointsystem.
Jeg er ligeglad med, om man kalder det snobberi eller ej.
Det er ikke for mig sådan en gradsforskel.
For mig handler det om en fuldstændig basal og grundlæggende ret for danske statsborgere til at få deres ægtefælle herop, lige meget hvor de bosætter sig, lige meget hvilken uddannelse ægtefællen har, lige meget hvor gammel ægtefællen er, men altså er over 24 år, og lige meget hvilket sprog ægtefællen taler.
De økonomiske konsekvenser er jo også et resultat af den integration, der finder sted i samfundet, men for os er det fuldstændig afgørende at sondre mellem to ting her.
Det er fint nok, når vi snakker om udenlandsk arbejdskraft, at gøre op, om det er en god forretning eller ej.
Men det er ikke i orden, når vi snakker retten til familieliv, når vi snakker om din og min eller vores børns ret til at få deres ægtefælle til Danmark.
Så er det ikke en økonomisk betragtning.
Så er det sådan set en fundamental menneskeret, og den gør vi ikke op i kroner og øre.
Hvis man endelig skal gøre det, må udfordringen ikke være at sige ja eller nej, men at sørge for, at det bliver en overskudsforretning, hvis det skulle være en underskudsforretning.
Jeg tror i øvrigt godt, at vi kan løfte den opgave, hvis vi modtager vores udlændinge med en lillebitte smule mere imødekommenhed og optimisme, end vi gør i dag.
Det synes jeg sådan set også der er rigtig gode ansatser til i det her lovforslag, bl.a. tiltagene omkring danskundervisning.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-20:
Det er jo meget fint at tale om, at vi skal være positive, og at vi skal have en positiv indgang til integration osv., men de hårde tal og de historiske fakta siger entydigt, at indvandringen i Danmark har været en katastrofe set fra et økonomisk synspunkt.
Og man er jo nødt til at gøre de her ting op i tal, fordi når vi f.eks. skal lave en efterlønsreform, som skal møde de udfordringer, vi har på den lange bane, når vi skal lave dagpengereform, når vi skal have alle de reformer, som er helt nødvendige, og som vi skulle i gang med alligevel, hænger det jo også sammen med, at vi har haft en indvandring til Danmark, som i den grad har udfordret vores økonomi.
Det har jo betydning for hver eneste dansker, man ser ude på gaden i dag, at den indvandring, vi har haft i Danmark, er en meget stor belastning for dansk økonomi.
Det vil jeg bare lige være helt sikker på at Det Radikale Venstre også er klar over.
Så kan man sige, at økonomi ikke betyder noget osv. og det ikke er vigtigt, men det er det jo.
Det betyder jo noget for alle danskere.
Zenia Stampe (RV), 2012-03-20:
Jeg tror måske, at forskellen på Radikale Venstre og Liberal Alliance er, at selv om vi er meget optaget af økonomi, gør vi ikke alt op i økonomi.
Vi synes, at der er ting, som er mindst lige så hårde og faktuelle som tal, nemlig rettigheder.
Det her er en krænkelse af en fuldstændig fundamental ret for os at se, nemlig retten til familieliv, og den er altså vigtigere for os end hårde tal.
Men det her er jo heller ikke noget, som ruinerer Danmark og ødelægger Danmarks fremtid.
Det her er noget, vi har råd til.
Men jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at vi da skal sørge for at gøre det her til en overskudsforretning, og den bedste integration, man sådan set kan få, er jo den, der finder sted i familien.
Så det er en vej, vi må gå, nemlig at sørge for det bedste, vi kan få ud af de danske statsborgere, der vælger at gifte sig med en udlænding, få den udenlandske ægtefælle hertil og i øvrigt lægge deres egen arbejdsindsats her i stedet for at tage til udlandet og lægge den der.
For det er jo en anden del af regnskabet, nemlig, ønsker vi at bevare de her danske statsborgere i Danmark, eller ønsker vi, at de skal tage til London eller USA, hvor de synes der er et lidt mere imødekommende klima i forhold til dem og deres ægtefæller?
For det tror jeg også betyder noget på bundlinjen.
Morten Bødskov (S), 2012-03-20:
Nu kom hr. Martin Henriksen jo selv til at sige, at det, dansk Folkepartis kritik rejser sig imod, er EU-reglerne – og det, vi diskuterer her, er nye regler for ægtefællesammenføring.
Derfor synes jeg, det, der er værd at understrege her, er, at vi har en 24-års-regel, som består, at vi har sikkerhed for, at den selvfølgelig bliver fulgt op, og at kernen i den nye udlændingepolitik, som regeringen lægger frem her – og som forhåbentlig bliver vedtaget med et bredt flertal hen over midten – både er robust og retfærdig.
Den bygger på en 24-års-regel, den bygger på et tilknytningskrav, og den bygger på, at man skal have bestået en danskprøve for at fastholde sit opholdsgrundlag – hvis ikke, har det de konsekvenser, som allerede har været omtalt her i debatten.