runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2016-06-01:
Jeg kunne så godt tænke mig at høre ordføreren, om ikke også der er et hensyn til retsfølelsen, om ikke der er et hensyn til det barn eller unge menneske, som er blevet udsat for et overgreb, altså at vedkommende ikke skal kunne møde den, der har gjort det her så frygtelige, så forfærdelige mod en, på gaden.
For hvis man fører det her til ende, altså at straf er destruktivt, ville man jo i teorien kunne møde den, der har udsat en for noget så frygteligt, på gaden dagen efter.
Jeg går heller ikke ud fra, at det er der, Alternativet vil hen, eller hvordan?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Vi elsker at forhandle, vi elsker at lave løsninger, og vi elsker at lave løsninger med alle herinde.
Så jeg synes egentlig bare, at regeringen og Venstre skulle tage at ringe, når de står med et problem, for så skal jeg eller en af mine kollegaer med glæde komme og fortælle, hvordan vi ser på en løsning, og så kan vi måske mødes et sted dér.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Det vil jeg se, før jeg tror det.
Det er selvfølgelig ærgerligt, hvis jeg har tillagt mig blokpolitikkens svøbe, eller hvad der bliver sagt.
Jeg skal da anerkende, at tingene herinde er lidt for forudsigelige, og det kan vi måske alle sammen prøve at gøre bedre.
Men jeg fik ikke et svar på mit spørgsmål.
For jeg spurgte jo konkret og ikke om noget om, hvad vi kunne have gjort i en fjern fremtid, men her og nu.
Da folk kom på motorvejen, og da tilstrømningen blev kæmpe, kæmpe stor, skulle man så have sagt, at det kan vi ikke lige tage stilling til, for vi skal have en international løsning?
Altså, vi stod jo med et konkret problem, og det må vi jo håndtere, så godt vi kan.
Det var jo ikke en situation, nogen af os havde ønsket at stå i.
Det var svært.
Det er stadig væk svært.
Men hvad ville hr. Morten Østergaard have gjort?
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Først og fremmest vil jeg sige til hr. Søren Pape Poulsen, at det, jeg lægger op til, jo ikke er, at man skal forskanse sig i en bil med centrallåsen slået ned, så ingen kan slippe ud.
Det, jeg lægger op til, er jo, at man skal samarbejde.
Det er jo sådan, når man tager blokpolitikken med herind på Christiansborg.
Nogle havde måske håbet, at hr. Søren Pape Poulsen med sin baggrund i kommunalpolitik ville være et frisk pust, men på rekordtid har man vænnet sig til blokpolitikkens svøbe, og det håber jeg at man vil undlade i det videre arbejde.
Lad os da samarbejde bredt og finde nye mønstre og løfte nogle reelle opgaver.
Det gælder jo også det internationale samarbejde, hvor jeg virkelig savner gamle og stolte konservative traditioner som at tro på, at vi skal løse grænseoverskridende problemer i fællesskab.
Man har da været et stolt EU-parti i Det Konservative Folkeparti.
I dag synes jeg ikke rigtig, at man ved, hvor man har jer.
Den eneste konkrete løsning, der er på bordet, og som kan gøre en reel forskel, hvis man ønsker kontrollerede forhold i stedet for de tilfældigheders rasen, vi har set det sidste år, er den, der er fremlagt af Kommissionen og støttet af de lande, som har modtaget allerflest flygtninge.
Og selv simpel matematik tilsiger jo, at hvis man synes, at vi har modtaget for mange flygtninge, fordi vi ligger over gennemsnittet i EU, så var det vel klogere at samarbejde med de andre lande om, at vi får delt opgaven imellem os, så den blev mere overkommelig.
Derfor er det vores løsning, og Danmark ville have spillet en helt anden og aktiv rolle i forsøget på det, hvis vi havde meget haft magt, som vi havde agt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Jeg skal lade være med at kommentere, hvilken stemning der bliver i den bus, hvis hr. Morten Østergaard og den del af oppositionen skulle lave aftalerne.
Men det, der egentlig rører noget i mig, er, at den tidligere regerings ufattelige held jo var, at der kom folketingsvalg i juni, så man ikke længere sad med nøglerne, da flygtningestrømmen kom.
For hvad ville Det Radikale Venstre så have gjort?
Det, man har gjort i år – selv om vi har taget nogle hårde beslutninger, det anerkender jeg – har også været for børnene, for vi har taget det alvorligt, at der kommer flygtningestrømme, som det her land ikke kan magte, oven i en forfejlet integration igennem mange år.
Det må ordføreren tage dybt alvorligt.
Hvad ville ordføreren have gjort med alle de mennesker på motorvejene og dem, der er kommet hertil?
Skulle der ikke have været taget initiativer for at begrænse tilstrømningen?
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
I den sammenhæng må vi sige, at hvis det, man er optaget af, er reformer, der skaffer os en mulighed for at investere i den fælles fremtid og i vores børn – jeg var også inde på det i dialogen med Liberal Alliances ordfører, og det er der, hvor regeringen har valgt at skære ned – ja, så gik det da noget bedre under SR-regeringen.
Jeg vil bare sige til hr. Jakob Ellemann-Jensen, at hvis man er klar til at lave reformer, så er vi klar.
Men hvis det, man møder os med, er, at det er hver tiende gymnasielærer, der skal fyres, for at få råd til flere politibetjente, så bliver det nok igen uden os.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Jeg kunne nu nok få øje på en enkelt stor udfordring, som er blevet håndteret.
Der har vi bare heller ikke været enige med Det Radikale Venstre.
Ja, ordføreren ser undrende ud, men der har været en lille flygtningestrøm til Danmark, og det mener jeg sådan set har været en udfordring, men lad nu det ligge.
Men når nu De Radikale gerne vil støtte den siddende regering i forhold til reformer, kan man så samtidig anbefale en statsministerkandidat fra et andet parti, som mener, at reformsporet nu er slut, og at der ikke er behov for reformer i stil med dem, som jeg skitserede før?
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Jeg tilhører jo et parti, der udspringer af de berømte ord om, at man skal dele sig efter anskuelse, og som har en lang tradition for at lave aftaler med alle partier og sidde i regering med en lang række forskellige partier, så hr. Jakob Ellemann-Jensen tager helt fejl, hvis han tror, at vi ikke anerkender, at folk har andre synspunkter end os.
Det, som vi er optaget af, er jo resultaterne, vi kan skabe sammen, og jeg kan godt høre, at man forsøger at overbevise sig selv om, at man har gjort det rigtig godt i det forgangne folketingsår.
Jeg møder dog ikke så mange uden for Christiansborg, der er imponerede af, hvad vi har gjort for at tage hånd om de store udfordringer i det forgangne folketingsår.
Jeg ved ikke engang, om statsministeren selv er rigtig imponeret, for jeg forstod på det, der blev sagt på det møde, der var i sidste uge på Marienborg, at vi har de store udfordringer foran os, og dem skal man først til at tage hul på, og det er jo derfor, jeg siger, at det er et forsømt folketingsår.
Men man ved i Venstre, hvor man har os Radikale, nemlig at vi er klar til at tage ansvar, hvis det handler om de store udfordringer.
Det har man ikke gjort i det her folketingsår, men jeg krydser fingre for, at man vil gøre det i det næste folketingsår.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Mange tak til hr. Morten Østergaard, og først og fremmest tillykke til Johanne.
Dernæst kan jeg forstå, at alle mennesker er lige, medmindre de mener noget andet end Det Radikale Venstre her i salen, for det virker jo, som om alting er dårligt, og at alt er frygteligt, og at vi ikke har opnået noget som helst.
Engang var De Radikale præget af et mantra om, at det var forår og Niels Helveg, og nu er det så blevet efterår med Østergaard.
Men vi er jo sådan set bare uenige.
Hr. Morten Østergaard behøver egentlig ikke at være i tvivl om, at alle, der sidder i den her sal, gerne vil et bedre samfund for vores børn.
Det er derfor, vi er her.
Vi synes bare noget andet end Det Radikale Venstre.
Men alle mennesker er lige, og vi har også ret til at være her.
Men for at kigge lidt fremad – for der var jo fra hr. Morten Østergaards side lidt en antydning af, at han havde en jahat på i forhold til det fremadrettede – vil Det Radikale Venstre så være interesseret i at lave reformer sammen med den nuværende regering, som kan øge arbejdsudbuddet?
Finn Sørensen (EL), 2016-06-01:
Tak til ordføreren for en fælles kamp imod kontanthjælpsloftet.
Det, jeg vil spørge til, handler om det, som jeg kan forstå ordføreren har haft en samtale med sin 7-årige datter om, nemlig fremtidens samfund, og tillykke med det.
Det er en god ting.
Har ordføreren så også fortalt hende, at hun efter de gældende regler først kan gå på folkepension, når hun fylder 75 år?
Har farmand fortalt hende, at han meget gerne ser en yderligere fremrykning af forhøjelsen af pensionsalderen?
Har farmand advaret hende om at holde sig langt væk fra hårdt fysisk arbejde og psykisk belastende arbejde som SOSU-assistent, for så er chancen for, at hun kan holde på arbejdsmarkedet, til hun kan gå på efterløn, når hun fylder 72 år, minimal, medmindre farmand også har fået afskaffet efterlønsordningen helt, inden hun kommer så langt?
Har farmand fortalt hende de ting der?
Britt Bager (V), 2016-06-01:
Som fru Pia Olsen Dyhr sagde i sin tale: Venstre ved man hvor man har.
Ja, det gør man, men hvor har vi SF?
Jeg overdriver vist ikke ved at sige, at SF har ført noget af en slingrekurs i forbindelse med udlændingepolitikken.
Jeg forstod det sådan, at SF ikke vil afskaffe integrationsydelsen, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre fru Pia Olsen Dyhr: Hvad tror fru Pia Olsen Dyhr det vil gøre ved udlændingestrømmen til Danmark, hvis man igen indfører kontanthjælp til flygtninge?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
SF lover ikke guld og grønne skove, vi er sådan set et meget økonomisk ansvarligt parti, og derfor er vi også optaget af, at når man f.eks. har lovet investorer noget og de har investeret millioner af kroner i kystnære møller, så svigter dem ikke efterfølgende og trækker tæppet væk under dem, som regeringen lægger op til.
Vi ved, at hvis vi investerer i børneområdet, sørger for, at der er flere pædagoger ude i daginstitutionerne, så er der også en langt større chance for, at børnene faktisk får en ungdomsuddannelse efterfølgende og derved også kommer i arbejde.
Så det er en investering i fremtiden.
Hvor vil vi finde pengene?
Jeg finder dem gerne på de lettelser, I har lavet til arvingerne, de lettelser, I har lavet på de dyreste biler, de lettelser, I har lavet på de dyreste boliger i Danmark i de allerdyreste kommuner.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Tak for det.
Det var jo en dejlig klar tale fra fru Pia Olsen Dyhr, jeg vil sige sådan en klassisk socialistisk tale – jeg tænkte, at jeg var til 1. maj.
Nu har jeg aldrig prøvet at være det, men jeg kunne forestille mig, at det er noget lignende.
Velfærden er truet, tror jeg ordføreren sagde.
Så tænker jeg: Hvis velfærden er truet i Danmark, ser det godt nok skidt ud i resten af verden – altså hvis vi siger, at velfærden i dette land er truet.
Vil ordføreren så ikke være venlig at fortælle mig, hvor pengene skal komme fra til den strøm af løfter om forbedringer?
Hvem skal tjene pengene til den monsterstore offentlige sektor, som SF gerne vil have?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
SF taler ikke med to tunger.
Vi har slået meget hårdt ned på de udfordringer, vi ser med social kontrol i religiøse miljøer, der netop presser unge mennesker, men egentlig også voksne kvinder ud i en konkret situation.
De må ikke billige de her ytringer.
Så risikerer de en tjenstlig sag.
Hvis folkeskolelærere kommer i den her situation og billiger de her ytringer, står de ligeledes over for fyring.
Og jeg kan ikke forstå, at Det Radikale Venstre siger, at det er helt i orden, hvis det foregår hos muslimer eller for den sags skyld hos jøder, mens det ikke er det i folkekirken.
Jeg mener, at der skal være lighed for loven, også for forskellige religioner.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-06-01:
Kunne man så, hvis man var lidt fræk, og det tillader jeg mig at være her, anføre, at det er at tale med to tunger, når man på den ene side siger, at man ikke indskrænker ytringsfriheden, mens man på den anden side siger, at nu bekæmper man radikalisering ved at slå hårdt ned på ytringer fra religiøse forkyndere, når de står i en læringssituation? Hvordan mener fru Pia Olsen Dyhr at man bedst imødegår mennesker, der taler med to tunger?
Tak for det.
SF har netop medvirket til at kriminalisere ytringer fra forkyndere, når de agerer i en oplæringssituation.
Vil fru Pia Olsen Dyhr så ikke redegøre for, hvad SF mener, når SF's ordfører udtaler om SF's tilslutning til regeringens forslag, at det er gået fra at være kriminalisering af ytringer til at være noget markant andet?
Og vil fru Pia Olsen Dyhr i den sammenhæng så ikke gøre rede for, om SF mener, at SF har medvirket til at begrænse ytringsfriheden, eller om SF mener, at SF ikke har medvirket til at begrænse ytringsfriheden?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
Nu indgik Dansk Folkeparti sammen med andre partier, heriblandt SF, så sent som i går en stemmeaftale om radikalisering, og den står vi selvfølgelig på mål for.
Vi er jo optaget af at få integrationen til at virke og i virkeligheden også få greb om de her hadefulde prædikanter, som er med til at sige til kvinder, der er udsat for vold, og hvis børn måske også er udsat for vold, at det er helt i orden.
Det tager vi meget klart afstand fra, og vi kommer også til at arbejde sammen med regeringen om at gøre mere i forbindelse med social kontrol og tage kampen op mod det.
Når det gælder lige præcis udlændingestramninger, tror jeg ikke, det er nogen hemmelighed, at SF stemte imod familiesammenføringsreglerne, smykkeloven og en halvering af integrationsydelsen.
Det er SF's politik.
Men vi forventer da, at vi skal indgå i et samarbejde, hvor vi vil debattere og diskutere, og så må vi se, hvor det bærer hen.
Det er lidt, ligesom hr. Kristian Thulesen Dahl jo ikke altid får sin politik gennemført med den her regering, men jeg vil så prøve, måske lidt hårdere, at få min politik gennemført med en fremtidig S-ledet regering.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Altså, hr. Søren Espersen fra Dansk Folkeparti er jo tidligere blevet skuffet.
Sådan en forside på Jyllands-Posten mente han holdt i seks timer eller sådan noget.
Nu er det så ikke tre partier, men to partier, så der er nogle, der kommer på hårdt arbejde.
Det, man i hvert fald kan sige, er vel, at det flagrer lidt i alle mulige retninger.
Altså, der er i hvert fald nogle, der siger, at det er en afgørende ting.
Altså, hr. Uffe Elbæk har sagt, at det er alle udlændingestramninger, der skal rulles tilbage.
Jeg spurgte hr. Pelle Dragsted fra Enhedslisten, om det også var Enhedslistens synspunkt, og det var det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig også at spørge fru Pia Olsen Dyhr i den samme retning: Kan vi få et eller andet billede af, om det også er SF's holdning, at alle de udlændingestramninger, som nu er gennemført siden i sommer, skal rulles tilbage?
Eller skal en stor del af dem rulles tilbage?
Kan vi få lidt indholdsmæssig viden om, hvordan SF ser på lige det punkt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
Det kan være en præst, en imam, en rabbiner, der står i en kirkelig situation eller i moskeen eller i synagogen.
Der må de ikke opfordre til vold, terror, voldtægt og andet.
Det må man heller ikke i dag.
Det er faktisk ulovligt.
Derudover har vi udvidet det i forhold til udtrykkelig billigelse af terror, som også er ulovligt, og voldtægt, incest og flerkoneri.
Det er en indskrænkning for en lille gruppe mennesker, som ikke må billige de her ytringer.
Baggrunden for, at vi har været med til det, er forfærdelige udsendelser, bl.a. »Moskeerne bag sløret«, hvor vi ser imamer direkte billige vold mod børn.
Det er SF ikke indstillet på.
Vi har været en meget stor forkæmper for en afskaffelse af revselsesretten.
Der var De Radikale med.
Hvorfor skulle det være i orden, at imamer så i den grad gør det?
Jeg er så glad for, at jeg kan gøre hr. Kristian Thulesen Dahl glad.
Så bliver alle jo glade.
Jeg vil også gerne komme med et svar vedrørende den artikel.
Jeg er optaget af at få en ny regering i Danmark.
Jeg synes, at den regering, der sidder lige nu, gør rigtig meget fælt for Danmark: gør folk fattigere, er med til at ødelægge den grønne omstilling osv.
Og derfor peger vi selvfølgelig på fru Mette Frederiksen som ny statsminister i Danmark.
Det er det, der skaber et flertal; det er det, der skaber 90 mandater, og der skal 90 mandater til for at få en ny politik i Danmark.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-06-01:
Jeg skal beklage, hvis jeg sådan citerede efter hukommelsen – det kan være sket en gang imellem.
I forhold til at rulle det tilbage vil jeg sige, at det jo så er alle boliger, hvis vi f.eks. taler om grundskylden.
Det er så SF's politik, at pensionister skal jages ud af deres hus, som de har købt og betalt.
Er det nok?
Hvor er grænsen?
Hvor er fru Pia Olsen Dyhrs grænse for, hvor stor den offentlige sektor kan blive?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi dropper det omprioriteringsbidrag, som De Konservative har lagt stemmer til, dropper de 2-procentsnedskæringer, der skal ske hvert eneste år i kommunerne, som kommer til at gå ud over de ældre, kommer til at gå ud over børnene, kommer til have konsekvenser i folkeskolen.
Det er jo en investering i vores fællesskab, en investering i fællesskabet, som også kommer det private erhvervsliv til gavn, fordi de får velkvalificeret arbejdskraft, de får dygtige unge ud i lærepladser.
Jeg er lige kommet med et forslag i forhold til de seks kommuner, som I har indefrosset grundskylden i – og jeg er sikker på, at I også drak champagne i jeres gruppeværelse, da I fik det i finansloven; eller var det kun Liberal Alliance, der gjorde det, da de lettede skatten på de allerdyreste biler i Danmark?
Der vil jeg bare sige meget klart: Vi vil ikke prioritere det, vi vil hellere prioritere, at man ikke fik et omprioriteringsbidrag, at man reelt lod pengene være ud i kommunerne og lod kommunerne have lidt frihed til også at investere i fællesskabet.
Jeg synes, at det her er sådan en omvendt verden.
For det, Dansk Folkeparti kræver i forhandlingerne, er jo et karakterkrav på 7. Der vil man da klart differentiere mellem gymnasierne og erhvervsuddannelserne, så det er særlig fint at komme ind på gymnasierne, og så dem, der kommer på erhvervsuddannelserne, sådan lidt er taberholdet.
Men det syn deler SF ikke.
Vi synes, erhvervsuddannelserne er vigtige.
Vi mener, at faglært arbejdskraft er rigtig vigtigt, også for fremtiden.
Vi er ikke uddannelsessnobber, og vi stiller os dybt undrende over for Dansk Folkepartis ageren i de her forhandlinger, altså at man i den grad vil kræve et højere adgangskrav til gymnasierne, end man gør til erhvervsuddannelserne.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-06-01:
Tak for det.
Det var jo ikke rigtig en besvarelse.
Men jeg undrer mig lidt over, at ordføreren siger, at det skal være, fordi man skal have muligheden for at få en ungdomsuddannelse.
For den mulighed eksisterer jo på erhvervsuddannelserne, og dem kan man godt komme ind på uden at have et karaktergennemsnit på 4. Er det så et udtryk for, at Socialistisk Folkeparti ikke tillægger erhvervsuddannelserne nogen form for værdi, og at man ikke mener, at det er godt nok som en ungdomsuddannelse?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
Det er jo korrekt, at der er et krav om, at man, når man går i folkeskolen, skal være uddannelsesparat i forhold til at komme videre i gymnasiet.
Men man kan faktisk godt have under 4 i snit og alligevel komme i gymnasiet, fordi det vil være op til en individuel evaluering.
Måske er motivationen hos den enkelte elev høj, og så lykkes det en alligevel at blive vurderet som uddannelsesparat.
Men det overlader vi trygt til lærerne.
Vi har faktisk noget tillid til, at de godt kan vurdere de her forskellige elementer, før de slipper folk løs og videre på en ungdomsuddannelse.
Vores fokus handler jo i virkeligheden om, at vi synes, at så mange unge som muligt skal have en ungdomsuddannelse, for hvis de ikke får det, kommer de til at stå rigtig skidt i fremtiden.
Ufaglærte har svært ved at få job i Danmark, og vi vil efter 2020 stå med 50.000 ufaglærte, der kommer til at mangle et arbejde.
Det tager vi alvorligt, og derfor mener vi, at så mange unge som muligt skal have en ungdomsuddannelse.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-06-01:
Tak for det.
Lige nu pågår der jo forhandlinger om en ny gymnasiereform, som jeg kan forstå er sandet en lille smule til på baggrund af et spørgsmål om adgangskrav.
Tidligere i dag sagde fru Mette Frederiksen, at det var, på grund af at man ville fratage de unge mennesker muligheden for at bryde den sociale arv, at de tog afstand fra det de facto-krav om et gennemsnit på 4, som allerede gælder i dag.
Og jeg har hørt, at Socialistisk Folkeparti heller ikke bryder sig om det her karakterkrav på 4.
Hvad er Socialistisk Folkepartis begrundelse for ikke at ville støtte det de facto-krav, som allerede eksisterer i dag?
Finn Sørensen (EL), 2016-06-01:
Jeg ved godt, hvad fru Pia Olsen Dyhr sagde, og jeg ville heller ikke forsøge at udlægge det, som om man så i det hele taget havde gjort op med sig selv i spørgsmålet om at deltage i regeringen, men det var jo en meget vigtig sætning i regeringsgrundlaget.
Det, der var min pointe og er min pointe, er, at alle de reformer, altså dagpenge-, efterløns-, førtidspensions-, fleksjob-, sygedagpenge- og kontanthjælpsreformerne, jo er listet på den samme side i regeringsgrundlaget, og at de jo er udmøntningen af den økonomiske politik.
Og det samme gælder skattereformen, som i høj grad blev betalt af overførselsindkomsterne.
Enhedslistens synspunkt er, at de reformer i høj grad har bidraget til at øge uligheden og øge utrygheden for lønmodtagerne i det her land, og der vil jeg gerne høre ordførerens syn på, om der måske også var en fejl dér.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
Der er ingen tvivl om, at det at videreføre VK's borgerlige økonomiske politik var en fejltagelse.
Jeg har ikke sagt, at det var en fejl at skrive under på regeringsgrundlaget.
Jeg sagde, at det var en fejltagelse at videreføre den borgerlige økonomiske politik, og det har også haft konsekvenser.
Alt for mange dagpengemodtagere faldt igennem systemet.
Der skulle have været fundet en løsning for de mange mennesker, der endte uden for a-kassesystemet og i kontanthjælpssystemet, nogle helt uden indtægt.
Samtidig er der jo ingen tvivl om, at SF gerne havde set, at vi havde fastholdt efterlønnen, men der var bare et andet flertal i Folketinget på det tidspunkt.
Danskerne valgte at sammensætte et flertal af blå politikere, der kunne determinere det.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Hvis ordføreren konkret spørger ind til bl.a. kontanthjælpen eller for den sags skyld førtidspensionen, vil jeg i forhold til kontanthjælpen sige, at vi jo sammen fik afskaffet fattigdomsydelsen.
Vi fik sammen fredet dem over 30 år, som den her regering jo ikke har fredet.
Vi fik sådan set også nogle udfordringer med den gensidige forsørgerpligt, men efter noget tid fik vi den jo i fællesskab afskaffet for dem, der er samboende og ikke gift.
Jeg synes, det giver god mening, at unge under 30 år skal i uddannelse og arbejde, og det er de også i stor stil kommet.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-01:
Jeg vil gerne takke for en god ordførertale med en masse kant til regeringen og blå blok, og også tak for et godt samarbejde i det forløbne år.
Jeg vil håbe, at vi kan udbygge det.
Mit spørgsmål er: Har SF så også diskuteret, om det var en fejl at medvirke til at gennemføre de reformer, som jo var kernen i den økonomiske politik, altså nogle ret hårdhændede arbejdsmarkedsreformer og nogle skattelettelser, som i høj grad blev betalt af mennesker på overførselsindkomst?
Der er jeg lidt nysgerrig efter at høre, om man ligesom også har taget det skridt at diskutere, om det var rigtigt at medvirke til dem.