runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2013-12-05:
Jamen jeg kan så helt kort konstatere, at jeg havde forstået Venstres ordfører rigtigt.
Men det er jo godt at få det opklaret så hurtigt, efter at fru Jane Heitmann ellers foranledigede mig til at tro, at jeg ikke havde forstået Venstres ordfører rigtigt.
Altså, jeg kan forstå på Venstre, at hvis vi skal tale om en klar rettighed med indhold, kræver det, at privathospitalerne har en rettighed.
Med lovgivningen her bliver det en hel klar pligt, at regionerne skal sikre udredning til patienterne inden for den patientrettighed, vi giver dem.
For mig skal der ikke være en selvstændig kobling til privathospitalernes rettigheder, før vi kan lovgive om den slags ting.
Men tak til Venstres sundhedsordfører for at opklare, at jeg ikke havde misforstået, hvad Venstres psykiatriordfører har fremført her i dag.
Lad mig sige til det sidste først, at det jo ikke er første gang i dag, at fru Jane Heitmann fremhæver de tal.
Så vidt jeg husker, stammer de fra en artikel i Politiken, men når man læser en del af artiklen, bør man måske læse hele Politikens dækning.
Der kan man i hvert fald se, at de pågældende regioner ikke mener, at de tal er retvisende for, hvordan det går med udredningsgarantien på det somatiske område i de regioner.
De mener, at der er patienter, der tæller flere gange; de mener ikke, at man kan bruge de tal til ret meget.
Jeg har ikke nogen formelle tal at tage den her diskussion ud fra.
Jeg synes måske også, det ville klæde Venstres ordfører at tage diskussionen på et ordentligt grundlag.
Så må jeg bare sige, at Venstres ordfører må meget undskylde, hvis det ikke skal forstås sådan, som jeg har gjort, når jeg bliver spurgt, om jeg vil pålægge regionerne at lave en udredningsaftale.
Hvem skal det så laves med, hvis det ikke er privathospitalerne?
Så ved jeg ikke, hvilke andre aktører ordføreren mener vi skal pålægge regionerne at lave en aftale med.
Hvis det er mig, der ser spøgelser, og man ikke mener, at Venstre har rejst den pointe, der også kommer fra Brancheforeningen for Privathospitaler og Klinikker i høringssvarene, nemlig at privathospitalerne skal have en ret, før man tilfreds med det her, så må Venstre meget undskylde.
Det ville da være rigtig fint, hvis det viste sig, at Venstre ligesom os er mest optaget af, at patienterne skal have en rettighed, og ikke først er tilfreds, når privathospitalerne har en rettighed.
Så jeg vil sige undskyld til Venstres ordfører, hvis det er fuldstændig misforstået.
Jane Heitmann (V), 2013-12-05:
Ja tak.
Jeg synes faktisk, det er en lille smule løjerligt at høre sundhedsministeren her tale om, at patienterne får en rettighed.
De har jo reelt ikke noget at vælge imellem.
Jeg har også hørt sundhedsministeren tale om privathospitaler.
Jeg har ikke nævnt dem med et eneste ord.
Jeg er sådan set optaget af, at når man er syg, så bliver man behandlet, og det bliver man hurtigt.
Jeg undrer mig i den grad over, at vi fra flere af regeringspartierne har hørt privathospitaler blive nævnt igen og igen.
Mig bekendt er der ikke nogen her fra min side af salen, der overhovedet har nævnt det.
Det undrer mig egentlig, at man er så optaget af det i regeringen.
Jeg vil bare gerne have raske patienter hurtigt.
Det er sådan set i patienternes interesse.
Så er der det her med ventelisterne.
Vi har jo kunnet konstatere med hensyn til udredning – og jeg trækker lige hurtigt to tal, som jeg lige kan huske, frem – at det er noget med, at i Region Nordjylland er der 18.000 mennesker, som ikke er blevet udredt inden for de 30 dage, i Region Midtjylland, hvis jeg ikke husker helt forkert, er det 13.000 mennesker, der ikke er blevet udredt.
Og så er det jo bare, at det må give anledning til, når man har de erfaringer fra somatikken, at spørge ind til, hvad det er, der gør, at man så ikke, hvad skal man sige, bygger videre på dem og giver patienterne en reel ret til udredning.
Hvad er det, der forhindrer ministeren i det?
Astrid Krag (S), 2013-12-05:
Altså, hvis det, ordføreren spørger om, når ordføreren siger pålægge regionerne at lave udredningsaftaler, er, hvorfor regeringen ikke vil pålægge regionerne, at de skal lave konkrete aftaler med privathospitaler om at behandle patienter, så vil jeg sige, at fra regeringens side er vi meget optaget af, at patienterne får en klar rettighed, regionerne får en klar pligt.
Det indebærer også, at har man ikke kapaciteten til at behandle patienterne i henhold til deres rettighed, må man købe sig til kapaciteten hos privathospitalerne.
Men at sige, at det kan vi kun opnå, hvis vi giver privathospitalerne en ret, som er det, Venstre efterlyser, er ikke min tilgang til tingene.
Min tilgang er ikke, at det vigtigste her er, at privathospitalerne får en ret.
Hvis man nu følger det forberedende arbejde i regionerne til den her udredningsrettighed til patienterne, vil man se, at der rundtomkring faktisk indgås aftaler på forskellige måder med private aktører på det her område.
Det gør man vel, fordi man har lavet en vurdering af, hvilken kapacitet man selv har, og hvad man ligesom skal skaffe sig adgang til for at kunne leve op til den pligt, regionerne får.
Så jeg mener, vi sikrer det fuldt ud.
Jeg er helt klar over, at vi ikke giver privathospitalerne en rettighed, som Venstre gerne vil have, men det er nu engang heller ikke det, der er vigtigt her for mig.
Det er, at patienterne får den klare rettighed, de gør.
Jane Heitmann (V), 2013-12-05:
Tak for det.
Og tak for ministerens redegørelse og svar.
I min ordførertale stillede jeg et par spørgsmål til ministeren, til regeringen.
Jeg lyttede efter, men jeg synes ikke, jeg fik svar, så nu vil jeg sådan i al fredsommelighed tillade mig at spørge igen: Hvorfor er det, at regeringen ikke vil pålægge regionerne at indgå udredningsaftaler, så patienterne får en reel mulighed for hurtig udredning?
Sophie Løhde (V), 2013-12-05:
Der bliver nævnt det her med, at det er en meget klar rettighed, men så må man sige, at det er en meget klar rettighed uden ret meget indhold.
I Venstre er vi ikke optaget af at give privathospitalerne en rettighed – vi er sådan set optaget af at udstyre patienterne med en rettighed.
Vi er optaget af, at patienterne, også i forhold til psykiatrien, kan få en hurtig udredning og en hurtig behandling.
Det er det, som betyder noget for os.
Hvis vi dykker ned i indholdet her fra lovforslaget, er faktum jo, at hvis det er sådan, at man ude i regionen – og det kunne jo tænkes, at det ville ske en enkelt gang eller to, og desværre nok også i væsentlig større omfang – ikke kan levere udredningen inden for 30 dage, hvor det er fagligt muligt,
hvad har man så af rettigheder som patient ifølge det her lovforslag?
Man har retten til at klage til Patientombuddet.
Det hjælper jo ikke patienter og pårørende videre; det hjælper dem heller ikke videre, at de skal tilkæmpe sig retten til at kunne gøre brug af en rettighed.
Der er det blot, vi i al stilfærdighed spørger: Hvorfor udstyrer man ikke patienterne med en rettighed i stedet for at give regionerne retten til ikke skulle levere det, patienterne burde have?
Jane Heitmann (V), 2013-12-05:
Jeg tillader mig bare at spørge en gang til: Hvem var det, der i 2008 indførte en udvidet ret til undersøgelse og behandling for børn og unge under 19 år og i 2009 indførte en udvidet behandlingsret for psykisk syge voksne?
Det her handler ikke om økonomi, det handler bare om: Hvem var det, der indførte de patientrettigheder?
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-05:
Min erindring er stærk nok til at huske, hvem der sad i regering på det tidspunkt, så det er der ikke noget problem i at svare på.
Det var et nemt spørgsmål.
Men mit modspørgsmål skulle være: Hvorfor tog man ikke tyren ved hornene og ligestillede psykiatrisk behandling med somatisk behandling, når man havde muligheden?
Man havde sit komfortable flertal, som den daværende statsminister altid yndede at udtrykke det, når der skulle indgås finanslove.
Man havde økonomien, som på det tidspunkt var en helt anden gunstig økonomi end den, vores land desværre har i øjeblikket.
Jane Heitmann (V), 2013-12-05:
Tak, og tak til Socialdemokraternes ordfører.
Det er jo en spændende tilgang, som hr. Flemming Møller Mortensen har til tingene.
Jeg har bare et lille, meget nemt spørgsmål til ordføreren:
Jeg vil gerne bede ordføreren svare på, hvem det var, der i 2008 indførte en udvidet ret til undersøgelse og behandling af børn og unge under 19 år og en udvidet behandlingsret for psykisk syge voksne?
Hvem var det?
Jane Heitmann (V), 2013-12-05:
Jamen jeg vil da holde fast i – fuldstændig som jeg sagde i min ordførertale – at lovforslaget her er et lille skridt på vejen.
Vi havde gerne set, at regeringen var lidt mere ambitiøs.
Og jeg må undre mig over, at regeringen ikke er mere ambitiøs.
Camilla Hersom (RV), 2013-12-05:
Mit spørgsmål angik det konkrete lovforslag, vi behandler i dag – ikke hvad Venstre ønsker at opnå inden for en ramme af nulvækst.
Mit spørgsmål angår det lovforslag, vi behandler i dag.
Er det et væsentligt tiltag, som vil gøre en forskel, eller er det en bagatel, som ikke betyder noget som helst, og som ikke kræver både investeringer, omkalfatringer og en meget stor anstrengelse i den virkelige verden, hvis det skal blive til noget?
Jane Heitmann (V), 2013-12-05:
Og der synes jeg måske godt at man med rette kan tale om, at der i hvert fald er nogle dér, der hvirvler rundt i systemet.
Jeg vil godt sige herfra, at det, vi gerne vil fra Venstres side, er, at vi gerne vil indføre reelle rettigheder for patienterne.
Og som jeg også sagde indledningsvis, havde vi gerne set, at regeringen var lidt mere ambitiøs.
Vi havde gerne set, at regeringen pålagde regionerne at indgå nogle aftaler, så patienterne netop kunne blive udredt, så de kunne blive behandlet.
I Venstre er vi optaget af at bekæmpe ventelister.
Vi vil gerne gøre patienterne raske.
Vi synes ikke, det er i orden, at der er 18.000 patienter, der hvirvler rundt, alene i Region Nordjylland.
Jeg kom med en lang række andre eksempler i min ordførertale – også på patienter, der ikke er blevet imødekommet.
Camilla Hersom (RV), 2013-12-05:
Det, der interesserer mig, er holdning.
Og jeg vil gerne have at vide, hvad Venstres holdning er – sådan helt ind i kernen – til det her forslag.
Er det et væsentligt lovforslag, eller er det ikke et væsentligt lovforslag?
For jeg synes egentlig, vi hører i ordførertalen, at det bliver bagatelliseret.
Anerkender ordføreren ikke, at det, der skal til for faktisk at løfte den her udredningsret på det psykiatriske område, vil kræve rigtig, rigtig meget af vores sundhedssystem; at det virkelig vil betyde noget fuldstændig afgørende for de mange, mange tusinde mennesker, som har hvirvlet rundt i systemet og ikke har kunnet blive diagnosticeret rettidigt i det danske sundhedsvæsen, når de havde en psykisk lidelse?
Jane Heitmann (V), 2013-12-05:
Jeg kan måske i virkeligheden godt blive en lille smule pikeret, når Socialdemokraternes ordfører her antyder, at jeg skulle have hukommelsessvigt, i forhold til hvad der er sket bagudrettet.
Jeg vil godt på det høfligste
her fra talerstolen tillade mig at erindre hr. Flemming Møller Mortensen om, at under VK-regeringen i 2008 indførte man bl.a. en udvidet ret til undersøgelse og behandling af børn og unge under 19 år, og i 2009 indførte man en udvidet behandlingsret for psykisk syge voksne.
Det gjorde man bl.a. som en opfølgning på satspuljeaftalerne.
Det vil jeg da godt på det venligste erindre hr. Flemming Møller Mortensen, Socialdemokraternes ordfører, om.
Jeg vil i hvert fald tro, at han har siddet i Folketinget på det tidspunkt.
Så den præmis om, at jeg skulle have hukommelsessvigt, kan jeg ikke gå med på.
Så jeg vil måske lige bede ordføreren spole en lille smule tilbage til, hvad der rent faktisk skete i 2008 og i 2009, og hvad det var for reelle rettigheder, som VK-regeringen på baggrund af satspuljeaftalerne var med til at indføre.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-05:
Det var en stor dag, men det var ikke en stor dag for undertegnede.
Det var en ret stor dag for de mennesker, der sidder med det problem, at de ikke ved, hvad de skal gøre i forhold til deres børn, som har en sindslidelse.
Jeg snakkede også med kollegaerne fra børne- og ungdomspsykiatrien.
De synes også, at det var en stor dag.
Jeg anerkender det arbejde, mange partier gør.
Jeg anerkender bare ikke, når folk siger, at der har været et stort arbejde.
Hvis de hver især, uanset hvilken regering, om det har været VKO eller SR, havde gjort det, de skulle, var vi jo ikke endt i en situation, hvor ventelisterne er så lange.
Jeg håber bare, at vi herfra i fællesskab kan fortsætte med, hvad de vil gøre i forhold til de ventelister.
Vi ved f.eks. i børnepsykiatrien, at det, der også har gjort, at ventelisterne er faldet, er, at man har lavet mange af de her udgående team, som også tager noget af trykket, samtidig med at man kan prioritere PPR'en højt. Hvis man alene tror, at ventelister nedsættes, ved at de kan komme ind og snakke med en læge, tager man fejl.
Nogle af os var i Trieste for at se, hvad der sker nede i Norditalien.
Tværfaglighed, behandling, som er udgående og opsøgende.
En behandling, som faktisk inddrager pårørende og brugerne rigtig meget, er også med til at afkorte ventelisterne, samt en rummelighed på arbejdsmarkedet og i uddannelsessystemet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-05:
Det gjorde den daværende regering naturligvis med det flertal, den kunne sikre.
Det er svaret første gang, og det er også svaret her anden gang.
Jeg kan ikke undlade at sige: Hvorfor gjorde man ikke mere?
Hvorfor er Venstres ordfører så interesseret i at fremhæve de her ting?
Ja, det var fremskridt, men var det markante, store skridt fremad i en ligestilling mellem psykiatri og somatik, altså fysisk sygdom?
Hvorfor tog man ikke flere skridt?
Hvorfor var den daværende regering ikke mere ambitiøs?
Nu klandrer Venstres ordfører den nuværende regering for ikke at være ambitiøs nok.
Hvorfor kan ordføreren ikke nævne en væsentlig længere liste af initiativer, som både blev foreslået og også gennemført i VKO's tid?
Det var 10 jubelår med god økonomi, hvor man sagde, at man også havde den politiske intention i forhold til at forbedre psykiatrien, men hvor kun ganske lidt blev forandret i positiv retning.
Hvorfor skulle denne regering overtage en psykiatri, hvor kapaciteten på personaleområdet og også i forhold til fysiske forhold ikke var fulgt med udviklingen?
Hvorfor skulle vi overtage en psykiatri, som haltede bagefter somatikken?
Sophie Løhde (V), 2013-12-05:
Og jeg synes faktisk, det er en lille smule mærkeligt, at man i dag nu synes, at da man indførte en udredningsret, en behandlingsret, inden for først børne- og ungdomspsykiatrien og bagefter voksenpsykiatrien, vel nok det største skridt i forhold til at give mennesker med sindslidelser nogle konkrete patientrettigheder, var det at gøre noget ganske lidt.
Det skete i øvrigt med midler og penge, der væsentligt overstiger værdien af det lovforslag, som man står bag ved her.
Jeg synes altså, at der må være proportionalitet mellem tingene.
Da jeg hørte ordførerens indlæg her i dag og det nu snart er jul, var det, som om englene begyndte at synge.
Altså: Vi fokuserer på indholdet af det her lovforslag, og det tror jeg sådan set også patienter og pårørende er optaget af.
Men hvad er det så, vi får med det her lovforslag?
Der siger vi i al stilfærdighed fra Venstres side, at når det er, at man indfører en udredningsret, hvilket jo lyder rigtig godt på papiret, hvorfor vil man så ikke give patienterne nogle reelle rettigheder?
Den eneste rettighed, patienterne får nu, er adgangen til at kunne klage til Patientombuddet, hvis ikke regionen leverer den hurtige udredning.
Hvorfor må patienterne ikke få rettigheden til på egen hånd at kunne vælge noget andet, til at fravælge lange ventelister, hvis det er, at man ikke kan få tilbudt en hurtig udredning?
Der er der en klar forskel på Socialdemokratiet og Venstre, men det er også en forskel, vi gerne står på mål for, og det er her, vi har spurgt: Hvorfor vil man ikke være med til at forbedre lovforslaget?
Vi har jo nu set inden for somatikken, hvor man har indført udredningsretten, at der fungerer den jo p.t. ikke.
Jane Heitmann (V), 2013-12-05:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at fru Özlem Sara Cekic kerer sig om ventelisterne for børnene helt tilbage for 14 år siden, og jeg tænker, at fru Cekic da virkelig må have haft en fest dengang i 2008, da VK-regeringen indførte den udvidede ret til undersøgelse og behandling for børn og unge under 19 år.
Hvis jeg sådan lige skal holde lidt fast i det her med ventelister, vil jeg sige, at jeg jo tidligere har nævnt, at i Region Hovedstaden er der en ventetid på 21 uger til første undersøgelse af voksne med panikangst, i Region Nordjylland er der en ventetid på 26 uger til første undersøgelse af børn og unge med ADHD, og i Region Midtjylland er der en ventetid på mellem 8 og 21 uger til første undersøgelse af voksne med depression.
Jeg vil gerne spørge SF's ordfører: Hvordan løser det lovforslag det problem?
Camilla Hersom (RV), 2013-12-05:
Tak for det.
Derfor har mennesker, der rammes af psykisk sygdom, naturligvis samme krav på hurtig hjælp som andre patienter.
Vi får med lovforslaget et samlet regelsæt på det her område, og psykisk og fysisk sygdom bliver fuldstændig ligestillet.
Konkret indfører lovforslaget den samme ret til udredning og hurtig behandling i psykiatrien, som gælder inden for somatikken.
Det betyder, at alle ikkeakutte patienter fremover har ret til udredning inden for 1 måned.
Og i de tilfælde, hvor det ikke er fagligt muligt – og de tilfælde findes jo – stilles krav om, at patienten får en udredningsplan for det videre forløb.
Derudover vil lovforslaget fjerne den eksisterende særregel, der betyder, at psykiatriske patienter ikke har haft de samme fritvalgsmuligheder med hensyn til behandlingssted som andre patienter.
Det bliver der heldigvis ændret på fremover.
Det er et godt lovforslag, som vi kan være stolte af, men det er ikke det samme, som at det er let at gennemføre.
Derfor indføres de nye rettigheder trinvis, så regionerne har en rimelig mulighed for at leve op til de nye krav.
Der er i kommuneaftalen for 2013 blevet afsat 200 mio. kr. til at starte kapacitetsudbygningen af psykiatrien, og med den seneste aftale for 2014 har regionerne så også taget fat på den omstilling af organisation, som er nødvendig, for at den eksisterende kapacitet kan udnyttes bedst muligt.
De nødvendige ressourcer bør altså være til stede, selv om vi anerkender, at omstillingen vil tage noget tid.
Efter Det Radikale Venstres opfattelse er lovforslaget endnu et godt eksempel på, at regeringen prioriterer det psykiatriske område.
Det har vi også gjort med alle de sats- og finanslovsaftaler, der er indgået, siden regeringen trådte til, herunder i øvrigt den fra 2012, som fru Jane Heitmann refererede til.
Men vi stopper ikke her.
Regeringens psykiatriudvalg har for nylig afrapporteret, og der ligger en lang stribe anbefalinger, som vi i mit parti håber at vi kan løfte de kommende år.
Vi skal sikre en langt bedre forebyggelse og løfte den tidlige indsats, fordi vi ved, at tidlig hjælp er den bedste hjælp.
Vi skal hæve kvaliteten i behandlingen og sikre mere faglig viden.
Radikale Venstre bakker helhjertet op om lovforslaget, som vi ser som et væsentligt element i det løft af hele det psykiatriske område, som vi som regering har forpligtet os på.
Liselott Blixt (DF), 2013-12-05:
Jamen det lyder rigtig godt, at regionerne siger, at de godt kan leve op til det, og at de er kommet meget langt, men det sagde de også i forbindelse med den udredningsgaranti, der skulle have været igennem her den 1. september i år for somatiske sygdomme, og den har de ikke kunnet leve op til.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-05:
Jeg vil gerne anerkende Dansk Folkepartis ordfører, fru Liselott Blixts, kommentarer og positive indstilling til det her.
Jeg er også glad for, at fru Liselott Blixt præciserer det samme, som jeg forsøgte at gøre i min ordførertale, at vi har et problem med kapacitet, og at vi har set det i øjnene.
Men det, at vi tager sagen op og prøver at lovgive på området, gør jo, at de, der er forpligtet til at levere til patienterne derude, ved, hvad det er, de har med at gøre.
Der vil jeg gerne spørge fru Liselott Blixt: Giver det ikke en god fornemmelse, at regionerne jo allerede i drøftelsen her i 2013 har sagt, at de godt kan leve op til det her, altså, at de tror på det?
Nogle regioner er endda gået så langt som til at sige, at de kan indføre garantierne inden den periode, der egentlig er fastsat til det, og hvor de har mulighed for at arbejde på det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-05:
Først vil jeg gerne fjerne en total misforståelse.
Som socialdemokrat, som sundhedsordfører, er jeg rigtig, rigtig glad for, at Venstre tager ansvar i forhold til en rigtig god finanslov, hvorom det er blevet sagt af rigtig mange, at Venstre kom rigtig billigt med.
Det er også min holdning.
Det er klart defineret regeringspolitik, socialdemokratisk politik, som Venstre er gået med til, på sundhedsområdet.
Jeg er rigtig glad for, at Venstre er gået med på satspuljeområdet, hvor vi jo er fuldstændig enige om, at psykiatrien har været udsultet og skal have et rigtigt boost, et rigtigt puf, opad.
Det er jeg rigtig glad for.
Og jeg er rigtig glad for, at Venstre støtter det her lovforslag.
Det er dog fornuftig politik fra Venstres side.
Så ingen mishagsytringer der.
Det er også en af grundene til, at jeg er glad i dag.
I forhold til fortiden vil jeg blot igen erindre om, at det pokkers kapacitetsproblem eller den mangel på kapacitet, vi har, den flaskehals, vi har, på psykiatriområdet i høj grad også er videreudviklet under en VK-regering, og det er et problem.
Derfor skal vi jo, som jeg sagde, tage tyren ved hornene, og det er godt, vi gør det sammen.
Det er godt for psykiatrien.
Brede flertal er de bedste flertal at lægge for dagen, når det er lovbehandling, det drejer sig om.
Sophie Løhde (V), 2013-12-05:
Jeg synes da også, det er en god dag.
Jeg har faktisk mange gode dage, og sådan skal det jo gerne være med det.
Altså, det virker jo ikke, som om ordføreren er specielt glad for, at Venstre støtter op om det her lovforslag.
Det virker faktisk, som om man er lidt ærgerlig over, at Venstre støtter det her lovforslag.
Men det er såmænd nok med det her, ligesom det er med finanslovsaftalen, at man ikke er helt glad for de der ting, man sådan skal aftale med Venstre og sådan, og det er jo heller ikke rart, at skal man gennemføre alle mulige ting på psykiatriområdet, er det med Venstre og De Konservative.
Jeg har nu hørt alle de store, fine ord.
Og nu er vi nået der hen til, hvor jeg tror at patienter og pårørende er optaget af, hvad der gemmer sig i den her bunke papirer.
Der gemmer sig en overskrift, der handler om, at man indfører en udredningsret.
Det lyder pænt, rigtig pænt, men hvorfor er det, at man ikke giver patienterne en reel patientrettighed – en patientrettighed, hvormed de får adgang til at fravælge lange ventetider i det offentlige, hvis det er, det offentlige ikke kan levere den hurtige udredning?
Hvorfor er adgangen til at klage til Patientombuddet det eneste, Socialdemokraterne vil give patienter med sindslidelser, hvis det er, at man ikke kan få den hurtige udredning?
Der er en klar forskel mellem Venstre og Socialdemokratiet.
Men jeg søger med interesse begrundelsen for, hvorfor man ikke vil gøre noget mere for, at de her patienter sådan set får mulighed for det samme, som man også kan eller i hvert fald burde kunne få på somatikområdet, nemlig at vælge lange ventetider fra.
Det er jo ikke sikret med det her.