runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Høgni Hoydal (T), 2011-03-29:
Jeg tror, det fremgår meget godt af forslaget, at det ikke er det, der er meningen.
Det her går ud på at ligestille de færøske og grønlandske ministre med hensyn til de informationer, som f.eks. den danske økonomiminister har, og der er ikke andre intentioner end det.
Så jeg ved ikke, hvorfor man bruger den der tekniske udlægning, at forslaget skulle give en udvidet hjemmel til de færøske ministre i forhold til de danske ministre, og hvor det kommer fra.
Kan ordføreren forklare, hvor det står, at det her skal give en yderligere hjemmel til den færøske minister i forhold til den danske?
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-29:
Men det betyder så også, at der sidder nogle mennesker og laver en vurdering af, hvilken værdi et arbejde har?
Der kan jo være mange opfattelser af, hvad den værdi er.
Det er egentlig det, ordføreren siger.
Vi skal værdisætte forskellige typer af arbejde, og så får man det samme i løn – i øvrigt uanset hvad man laver.
Hvorimod jeg jo meget mere tror på, at man forhandler sin egen løn ud fra, hvad man ellers gør på sin arbejdsplads.
Det har jeg også været vant til på det private arbejdsmarked, men det kan jeg forstå at man ikke går ind for i SF.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-03-29:
I Norge har man lavet et værdisætningssystem på en måde, der bl.a. har resulteret i, at en SFO-leder på en skole fik det samme i løn som den tekniske medarbejder, der gik udenfor, fordi man vurderede, at deres arbejde havde samme værdi.
Før den afgørelse faldt i Norge, fik den tekniske medarbejder en betydelig større løn end SFO-lederen.
Det kan man læse mange spændende rapporter om.
Det er et meget komplekst område, men vi er nødt til at bevæge os væk fra, at kvinder har et lønefterslæb på op til 18 pct.
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-29:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at spørge ordføreren omkring det her med ligeløn.
Vi har jo en ligelønslov i Danmark, dvs. at man får lige løn for lige arbejde.
Det, ordføreren påpeger, kan jeg forstå, er, at nu skal man have samme løn for arbejde af samme værdi.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvordan man værdisætter arbejde.
Jeg har både brug for skraldemanden og lægen, så for mig har det for så vidt samme værdi, især fordi jeg måske ikke går så meget til lægen lige for tiden, og det så kan være, at skraldemanden er vigtigere for mig.
Hvordan værdisætter man forskellige typer af arbejde?
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-29:
Som jeg sagde før, så synes jeg, at fru Pernille Vigsø Bagge har en pointe.
Jeg synes, det kunne være smart at hive folk, som netop har oplevet barriererne i uddannelsessystemet, ind.
Jeg tror bare også, at når man sammensætter sådan et panel, skal det også handle om, hvem der har overvundet de barrierer, og det har jeg en formodning om at de her mennesker har, og det synes jeg også er en pointe.
Så det må blive mit svar.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-03-29:
Nu er det jo faktisk sådan, at Socialdemokraterne og SF er kommet med et udspil om en mandekommission.
Det kan godt være, at akademikerne også har en formodning om, hvorfor de ikke sidder i fængsel, hvorfor de ikke er blevet misbrugere osv., men vil Dansk Folkeparti ikke give SF ret i, at det ville være meget smartere, hvis man også havde repræsentanter fra de grupper af samfundet, som faktisk har været ude i tovene, så man måske kunne finde ud af, hvad de havde haft brug for, og så måske ad den vej løfte ligestillingen på det her område?
Pia Adelsteen (DF), 2011-03-29:
Jeg synes, fru Pernille Vigsø Bagge har en pointe – helt bestemt – for jeg har også studset lidt over sammensætningen.
Men jeg har en formodning om, at de, der så kommer til at sidde i mandepanelet, har en idé om, hvad der gjorde, at de tog uddannelsen, og at det måske kan være en hjælp til at finde ud af, hvilke barrierer de følte der var, og hvad der gjorde, at de kunne komme videre.
Det er min formodning.
Men jeg synes bestemt, det er en pointe, og det kan da godt være, at det er noget, man skal tage at overveje.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-03-29:
Nu bemærker jeg jo, at Dansk Folkepartis ordfører roser det nedsatte mandepanel, og det kan jeg godt forstå, for det er dejligt, når der endelig kommer et nyt initiativ på ligestillingsområdet fra regeringen, det må man sige.
Men ordføreren nævner panelet i relation til drengene, som klarer sig dårligt i uddannelsessystemet, og vi ved jo faktuelt, at mange af de drenge, der klarer sig dårligt i uddannelsessystemet, bl.a. gør det, fordi de kommer fra hjem, hvor deres forældre er ufaglærte eller har en kort uddannelse.
Synes ordføreren så ikke også, det er besynderligt, at man sammensætter et panel, hvor der stort set udelukkende sidder folk med lange, videregående uddannelser, og hvor der slet ikke er repræsentanter, som egentlig ved, hvad det vil sige at være ufaglært eller have en kort uddannelse, hvis man skal komme med nogle bud på, hvordan man hjælper de drenge igennem uddannelsessystemet?
Manu Sareen (RV), 2011-03-29:
Tak for det.
Vi skal selvfølgelig huske, at det her i bund og grund handler om at finde nogle løsninger på det, som måske er det mest forfærdelige, der kan ske for de fleste forældre, nemlig at miste deres barn, som vi også lige så her forleden dag med den lille dreng, der hedder Holger.
Som de andre ordførere er vi enige i præmissen, og det vil sige, at der selvfølgelig skal ske noget, men vi mener ikke, at indholdet i forslaget vil kunne løse den udfordring, som man står for, det problem, som man står over for.
Vi har hørt det om sms’er, og vi har også hørt fra SF's ordfører, at man skal udvikle nogle værktøjer, og det er vi selvfølgelig fuldstændig enige i.
Men det her handler også om, om man kan overføre det system, som de har i USA, nemlig AMBER Alert-systemet, der, som vi også har hørt fra mange andre, handler om et her og nu-system, som er aktivt i tv og medierne og også på motorvejsskilte.
Men som andre også har været oppe at sige, mener vi ikke, at det vil kunne overføres til danske tilstande.
Der har jo også været nogle eksempler på en far fra de varme lande, der bortfører sit barn fra en daginstitution, og der tror vi ikke at AMBER Alert-systemet vil kunne forhindre det; der er det politiet og så en hurtig indsats, der vil kunne forhindre, at det barn bliver bortført, og den mulighed har man jo allerede i dag.
Så vi mener som sagt ikke, at det vil kunne løse det.
Som vi har hørt, mener vi også, at forældreansvarsloven skal evalueres, og jeg er sikker på, at det selvfølgelig vil afføde en masse systemer, som vi i fremtiden kan bruge, og som i fremtiden forhåbentlig også vil kunne forhindre en masse bortførelser, og der kan det igen godt være, at det skal være udvikling af nye værktøjer på de forskellige socialforvaltninger.
Jeg har hørt, at der er forskellige partier, der tidligere har været ude med forslag med hensyn til at få socialrådgivere ud på institutioner og på skoler, og det vil måske også kunne være med til at løse det problem.
Men alt i alt skal man selvfølgelig finde nogle løsninger, for 70 børn, som er blevet bortført, er rigtig, rigtig mange børn, og vi vil med glæde afvente den evaluering, der kommer, og også Rigspolitiets arbejdsgruppe.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-03-29:
Men det er helt sikkert, at vi synes, der er en stor uretfærdighed i, at en svejser, der er taget en uddannelse på 2 år i Danmark, tjener 100 kr., hver gang en SOSU-assistent, der har taget en uddannelse 2 år, kun tjener 80 kr.
Hvordan har man værdisat, at svejserens arbejde er mere værd end SOSU-assistentens?
Det er jo interessant.
Jeg tror, at hvis man brugte et af de anerkendte værdisættelsesbegreber i forhold til at værdisætte arbejde af samme værdi, ville man få et helt og ganske andet resultat.
Det kan godt være, det er komplekst, men ja, det er vores klare overbevisning, at vi er nødt til at lave en ny ligelønslov, der tager højde for arbejde af samme værdi.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-29:
Jeg må altså sige, at jeg egentlig morede mig lidt, da regeringspartierne i en periode brugte betegnelsen Socialistisk Folkeparti om SF, fordi man ligesom ville understrege, hvor socialistiske SF’erne var.
Men det er da den rene og skære socialisme, vi er vidne til kommer her fra Folketingets talerstol i dag: at vi nu skal sidde sådan og finde ud af, hvad værdien af bestemte former for arbejde er.
Altså, værdien er det, som man vil betale, og det, man ved frivillige aftaler kan aftale sig til.
Sådan er det.
Det er det, det er værd.
Alt andet er overbetaling af ting, som er mindre værd, og det er der jo ingen grund til.
Det er spild af offentlige kroner, hvis det er det offentlige arbejdsmarked, vi taler om, og hvis det er det private, så er det indblanding i noget, vi overhovedet ikke skal røre ved.
Det er én ting.
Det andet er om kvoterne for bestyrelser; de kom jo altså også lige med i ordførerens indlæg igen.
Hvordan kan man mene, at private virksomheders ledelse skal dikteres fra Christiansborg, i stedet for at det er ejerne, der bestemmer, hvem der skal være i ledelsen?
Lykke Friis (V), 2011-03-29:
Hvad angår de 18 pct. og ligelønnen, kan jeg jo bare henvise til den kommission, der jo barslede sidste år, og som altså viste, at langt, langt de fleste forskelle i forbindelse med løn jo altså kan forklares ved, at der er tale om, at det er forskelligt arbejde, der udføres, både med hensyn til job og med hensyn til funktioner.
Julie Rademacher (S), 2011-03-29:
Så er det da lige før, jeg mener, at ligestillingsministeren skal inviteres med til de barselforhandlinger, som vi skal have med beskæftigelsesministeren i næste uge.
For det er jo sådan, at kvinder i dag er tildelt langt flere barseldage, end mænd er.
Man har jo netop ikke indført en model, som f.eks. den, de har i Island, hvor de har givet kvinder en del og mænd en del og også har en valgfri del.
Det er sådan set også det, vi går ind for.
Jeg vil gerne spørge, om ministeren mener, at vi har ligestilling og lige muligheder i Danmark, når der reelt er tale om, at vi har en ligelønsforskel på 18 pct.
Lykke Friis (V), 2011-03-29:
Jeg er nødt til at anholde det første, der blev sagt om, at vi ikke vil måles på baggrund af resultater.
Det, jeg sagde, var måske også sagt med en lidt slet skjult henvisning til nogle, der har kommenteret og allerede vurderet Operation Kædereaktion på baggrund af de ganske få måneder, det har løbet, og som mener, at fordi en bestemt stor virksomhed ikke har været i stand til at udnævne kvinder til deres bestyrelse, så har man nærmest det endegyldige bevis på, at det ikke duer.
Der var min pointe sådan set bare, at det mener jeg ikke at man kan vurdere efter så kort tid.
Det kræver jo ligesom også, at der er mulighed for at afholde ny generalforsamling og arbejde målrettet med det her emne.
Jeg kunne sådan set også pege på nogle virksomheder, som rent faktisk har formået på så kort tid at finde kvindelige bestyrelsesmedlemmer, men det ville ligge mig meget fjernt at stå her og sige: Ja, nu er vi i mål med ligestillingen, hvad det angår.
Med hensyn til barsel vil jeg ganske kort sige, at vi i Danmark har en af de mest fleksible barselordninger i verden.
Julie Rademacher (S), 2011-03-29:
Nu kan jeg sådan set godt forstå, at regeringen nødig vil måles på resultater på det her område, og det kan der jo være forskellige årsager til.
Når det så er sagt, kunne jeg godt komme med en længere bemærkning om liberalismens naivitet med hensyn til det frie valg, men jeg vil i stedet gå meget konkret til værks og spørge ministeren, om ministeren mener, at der med hensyn til barsel reelt er tale om, at vi i Danmark har lige muligheder for at træffe frie valg, og at både mænd og kvinder i dag har fuldstændig lige muligheder for at tage barsel.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-03-29:
Det er faktisk en interessant sammenligning, hr. Simon Emil Ammitzbøll foretager, med et folketingsvalg, for her har vi jo helt bestemt kvoter.
Vi har jo lavet et system, så der bliver valgt folk fra Nordjylland, fra Sønderjylland, fra Vestjylland, fra Bornholm, fra Nordsjælland osv. Så vi har faktisk et kvotesystem, men det hører jeg ikke hr. Simon Emil Ammitzbøll opponerer imod.
Men jeg er nødt til at sige, at når vi går ind og gerne vil påvirke de beslutninger, der også tages i de børsnoterede selskabers bestyrelser, er det sådan set, fordi vi mener, at der her ligger en stærk relation til det samfund, virksomhederne ligger i, og at det faktisk har en betydning for os alle sammen, hvilke beslutninger de her virksomhedsbestyrelser tager.
Når vi så efter finanskrisen kan se, at der i hvert fald ikke har siddet nogen kloge hjerner, der har kunnet redde sig selv ud af krisen, kunne det jo godt være, at den dynamik, erhvervslivet har brug for i deres bestyrelser, kunne komme der med en hjælpende hånd her fra Christiansborg, og det er vi slet ikke bange for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-29:
Så vi har et vidt udsyn og lader os gerne inspirere.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at de her tiltag jo ikke bliver bedre af, at der fastsættes kvoter osv., det er fuldstændig ligegyldigt, hvem det er, der gennemfører dem.
Det, vi siger der er det afgørende for os i Liberal Alliance, fordi vi netop er liberale, er, at folk, der ejer en virksomhed, selv må bestemme, hvem de vælger til bestyrelsen, ligesom vælgerne ved et folketingsvalg selv må vælge, hvem de putter ind i Folketinget.
Det ville da være uretfærdigt, hvis man nu sagde, at det skulle være 40 pct. af SF's folketingsmedlemmer, der skulle være kvinder; måske 10 pct., der skulle være homoseksuelle, og 10-15 pct., der skulle have en anden etnisk baggrund, eller hvad ved jeg, og hvis man tager og bruger SF's folketingsgruppe som et eksempel, er det dog på nogle af parametrene lykkedes at komme op på de procentsatser, jeg nævner, og på andre kniber det måske lidt mere.
Men hvorfor er det, at man ikke vil overlade det til dem, der ejer virksomhederne, selv at bestemme?
Og skal det kun gælde virksomheder, eller skal det også gælde politiske partier og fagforeninger?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-03-29:
Det er jo sådan, at man i Sverige, hvor der er en borgerlig-liberal regering, er gået helt i front i forhold til at værdisætte arbejde, og dem, der er gået i front, er faktisk en stor svensk privatejet automobilvirksomhed – meget, meget interessant.
Det er åbenbart den reneste, skæreste socialisme, vi ser i både Sverige og Frankrig, og det må vi jo så bare sige er vejen frem her i verden og altså i Europa, og det ser vi bare med glæde på sker.
Tom Behnke (KF), 2011-03-29:
Jeg synes bestemt, at det nuværende system er godt.
Når jeg sådan lige tænker tilbage på de bortførelser, jeg kan komme i tanke om, der har været i nyere tid, så har politiet faktisk været ude i løbet af ganske, ganske kort tid med efterlysninger alle de steder, hvor man kan lave efterlysninger.
Det vil sige, at det er både i radio, i fjernsyn, det er rundt til taxaselskaber og busselskaber.
Man har sørget for at kontakte lufthavne og andre grænsestationer.
På danske ydre grænser har man sørget for at informere alt det, man overhovedet har kunnet.
I de sager, der har været, med fremmede bortførelser, har man også løst opgaven og gåden i løbet af meget, meget kort tid
; så derfor til det med at sige, at det ikke fungerer i dag, vil jeg svare, at det gør det.
Men det, man ikke kan, er, at man ikke med det forslag, som Dansk Folkeparti her kommer med, kan kopiere den amerikanske model og tro på, at det i sig selv vil blive bedre, for det, der gør sig gældende i langt de fleste af de bortførelser, der er, er, at det er forældre, der bortfører egne børn til udlandet i forbindelse med samvær, og de gør det tidligt i samværet.
Det betyder, at alle de her forkromede løsninger ikke vil have nogen effekt der.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-29:
Det er da glimrende, hvis der kommer det ud af det, at der kommer et advarselssystem som det, der er omtalt i beslutningsforslaget.
Men der er vel ikke noget i vejen for – og hvis Rigspolitiet ønsker at gøre det og De Konservatives ordfører kan sørge for det – at det bliver sådan, at man inddrager private aktører.
Det kan være lufthavne, det kan være færgeselskaber og trafikselskaber osv., det kan også være mobiltelefonselskaber.
Man sørger for, at de kommer med i det – jeg ved ikke, om man kan kalde det for en arbejdsgruppe i Rigspolitiet – og sørger for, at de bliver taget med på råd og sørger for, at man også gør brug af de redskaber, de muligheder, som de rent faktisk har, så vil det jo være til god gavn for nogle af de børn, som desværre bliver bortført ud af landet. Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at de fleste ordførere sådan set siger, at vi skal gøre mere på det her område, men vil ikke være med til at nedsætte en arbejdsgruppe, som skal kigge på, hvordan man så rent faktisk kan gøre mere, og hvordan man kan sørge for at koordinere den indsats, som i forvejen bliver gjort.
Uanset hvor mange krumspring man gør sig for ikke at bakke op om beslutningsforslaget, kan vi jo altså konstatere, at der desværre er mange børn, der bliver bortført, og som er i udlandet.
Derfor ville det jo være oplagt – uanset om det er forældrene eller en fremmed person – at se på, hvordan man kan gøre det endnu bedre, for det, der er gjort indtil nu, er selvfølgelig godt, men det er jo ikke godt nok.
Jeg er selvfølgelig ked af, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Hensigten er jo sådan set ikke, at vi ønsker at sige, at man præcis skal bruge den model fra USA.
Vi lægger sådan set op til, at der kan sidde en arbejdsgruppe, og politikerne kan sådan set holde sig langt væk, men der skal være forskellige fagfolk fra forskellige ministerier.
Der kunne også godt være repræsentanter for politiet til stede.
Men udgangspunktet er jo netop, at vi skal gå ud og kigge på de forskellige advarselssystemer, der er i de andre lande, og så tilpasse det til en dansk model, som også godt kan tage sit udgangspunkt i, at der er en forælder, som bortfører sit barn til et andet land.
Det er der jo en del sager om.
Det er rigtigt nok, at der heldigvis ikke er så mange sager om en fremmed person, som bortfører et barn.
Men vores udgangspunkt er sådan set, at vi får nogen til at sætte sig ned og kigge på alle de initiativer, der er i dag – alle de forslag, der er, og alle de regler, der er i dag, altså muligheden for at komme ud.
Nogen skal kigge på, hvordan vi kan sørge for, at det bliver informeret meget hurtigere ud til befolkningen, end tilfældet er i dag.
For jeg ved da godt, at det forholdsvis hurtigt kommer ud på internettet og i radioen og på TV 2 News osv.
Men det er jo ikke alle, der har mulighed for at følge med i medierne i løbet af en dag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-03-29:
Radikale Venstre ønsker ikke mere statsbank, og vi vil afvise forslaget.
Vi har sådan set rigeligt med statsbank i øjeblikket med Finansiel Stabilitet, som vi da ønsker afviklet så hurtigt, som det er gørligt.
Når vi har den holdning, er det ikke, fordi vi er imponeret af private banker, som de har håndteret finanskrisen, det er der ingen grund til at være imponeret over.
Men jeg kan slet ikke se, at en statsbank skulle løse de problemer, vi står over for, så vi afviser forslaget.
Så kan jeg ikke lade være med at more mig lidt over, at det med denne regering er gået sådan, at den sådan set har fået alt det, den ikke ville have i den økonomiske politik.
Den ville ikke have en statsbank, men har fået det.
Den ville gerne have balance i de offentlige udgifter, men der er et kæmpe underskud.
Og sådan kan man vel sige, at regeringen har fået det, den ikke ville have, og det er vel det, der hedder skæbnens ironi.
Tom Behnke (KF), 2011-03-29:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, fru Carina Christensen, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne meddele, at Det Konservative Folkeparti heller ikke kan støtte forslaget her.
Det er vores klare opfattelse, at det ikke er en statslig opgave at drive banker, og derfor afviser vi forslaget.
Niels Sindal (S), 2011-03-29:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at der er mange måder at søge indflydelse på, dels ved rammer, dels ved regulering osv.
Og som jeg nævnte, er vi meget optaget af, at reguleringer og rammer skal være en del af lovgivningen, for selv om det er markedskræfter, der driver bankerne, kan man godt styre fra statens side i et begrænset omfang.
Frank Aaen (EL), 2011-03-29:
Jeg kan da bare love Socialdemokratiets ordfører, at når vi får en ny regering og Enhedslisten får indflydelse på den regering, bliver det en af de ting, vi vil presse på over for Socialdemokraterne med, nemlig at man får et alternativ til spekulationsbankerne.
Niels Sindal (S), 2011-03-29:
Jeg tror ikke, at det ligger inden for vores partiprogram, uanset at vi måtte komme til magten.
Frank Aaen (EL), 2011-03-29:
Det var bare lige for at være sikker på, hvad det er, Socialdemokratiet har aftalt.
Jeg er klar over, at man har indgået aftaler omkring bankpakkerne, men Socialdemokratiet har vel ikke aftalt sig til, at man aldrig må støtte en statsbank.
Niels Sindal (S), 2011-03-29:
Det er urimeligt og uheldigt.
Socialdemokraterne valgte at medvirke til en samlet plan for at rette op på uansvarligheden.
Vi medvirkede til bankpakkerne, hvor bankerne selv skulle bære en væsentlig del af udgifterne ved at rette op på de fejlagtige dispositioner.
Samfundet satte garantier bag sektoren, således at bankkunder kunne friholdes fra at komme i økonomisk uføre.
Socialdemokraterne havde fokus på bankkunderne, mens ejerne af bankerne måtte tåle at tabe efter de regler, der gælder.
Vi finder det beklageligt, at sektoren overhovedet påførte nogen tab efter lang tid med økonomisk vækst.
Socialdemokraterne ønsker en tilbundsgående undersøgelse af årsagerne til bankkrisen, og det vil vi aktivt arbejde for sker.
Socialdemokraterne ønsker ansvaret placeret og en eventuel erstatningspådragelse, hvis der er juridisk belæg herfor.
Vi har ikke noget imod markedskræfter i banksektoren, men den finansielle sektor er så væsentlig for at udvikle et samfund, at vi har brug for den nødvendige regulering.
Så uanset sympati for tanken om at lade staten drive bank, kan vi ikke støtte den, det falder uden for det, vi har etableret aftaler om, men vi vil som omtalt medvirke til, at samfundet drager den nødvendige lære af bankkrisen og tager initiativer til at forhindre gentagelser som følge af manglende regulering, tilsyn og opfølgning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-03-29:
Som økonomi- og erhvervsministeren beskrev i sin tale, har vi tidligere haft lignende drøftelser her i Folketingssalen, hvor vi også fra Venstres side afviste Enhedslistens forslag.
Jeg vil derfor ikke gentage alle mine argumenter fra tidligere, men slå fast, at vi i Venstre ikke ser det som en permanent offentlig opgave at drive banker i Danmark.
Bankpakke III beskriver, hvad der skal ske, hvis et pengeinstitut kommer i problemer.
Vi havde jo alle håbet, at det ikke ville blive nødvendigt at se reglerne anvendt i praksis, men det har jo desværre vist sig, at det var en nødvendig lovgivning, som aftalte de vilkår, der skulle gælde, hvis et pengeinstitut kom i problemer.
Vi synes faktisk, at de principper, vi har lavet med bankpakke III, giver en måde at håndtere nødlidende pengeinstitutter på.
I Venstre er vi altså ikke tilhængere af, at det offentlige permanent skal eje og drive banker, og derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag.