runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-12-16:
Skal jeg forstå det sådan, at det genopretningskrav på 31 mia. kr., der nu er, bare for at vi kommer tilbage til de udfordringer, vi havde i 2015-planen, ikke skal løses gennem besparelser?
Det er vigtigt at få afklaret, for der kan jo ikke drives en økonom op i hele landet, der er enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at de ting, der er beskrevet her, kan løse holdbarhedsudfordringen.
Derfor er det bare rigtig vigtigt at få afklaret: Vil Dansk Folkeparti forbeholde sig retten til dramatiske nedskæringer i velfærden for at få tingene til at hænge sammen?
Statsministeren havde jo en række pejlemærker for 2020 – måske var det lidt for at udskyde 2015 til 2020, det kan man ikke vide – men i hvert fald sagde den kommende overvismand, Hans Jørgen Whitta-Jacobsen, til Berlingske Tidende den 23. november »at Lars Løkke Rasmussen må sætte betydelige reformer på eksempelvis pensionsalder og efterløn i gang, hvis målene skal nås« .
Hvis det står til troende, kan Dansk Folkeparti så i dag sige, at de ikke bakker op om statsministerens 2020-mål?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Jeg tror, der kan gøres rigtig meget for at skabe holdbarhed på sigt, og jeg tror, et bidrag vil være, at man stopper diskussionen om tilbagetrækningsalderen og erkender, at der ligger et forlig om det, og så kigger på, hvordan vi sikrer, at folk ikke bliver syge og ikke har meget sygefravær, men at de er på arbejdsmarkedet; hvordan vi sikrer, at unge mennesker hurtigt kommer igennem et uddannelsesforløb, for der er jo logik i tingene.
Der er et antal år, man studerer i, og et antal år, man ønsker at være på pension i, og så er der et antal år imellem, hvor man i virkeligheden er på arbejdsmarkedet, har et arbejde og betaler skat til de to andre perioder i ens liv, hvor man gerne vil have, at samfundet yder noget.
Derfor er der jo inden for de områder ting at gøre.
Vi synes også, at det er vigtigt, at der til dem, der har mulighed for at bevæge sig væk fra arbejdsmarkedet ved f.eks. at gå på efterløn, er nogle ordentlige tilbud, hvis de selv ønsker at blive på arbejdsmarkedet.
For der vil også i årene fremover være mulighed for, at folk kan gå på efterløn, hvilket de skal have mulighed for ifølge de aftaler, vi har indgået, og de kan godt motiveres til at blive på arbejdsmarkedet, hvis vi ønsker at gøre en ekstra indsats.
Så på den måde er der forskellige områder, vi kan skrue på, for at sikre holdbarhed i dansk økonomi på lang sigt.
Morten Østergaard (RV), 2009-12-16:
Inden vi afbrød mødet før frokostpausen, nåede hr. Kristian Thulesen Dahl at erklære sig enig med nationalbankdirektøren i, at hvis man vil have en troværdig økonomisk plan, må der være enighed om både målsætninger og midler, og så nåede hr. Kristian Thulesen Dahl også at opfordre regeringen til at komme med en ny økonomisk plan.
Det er jo alt sammen udmærket.
Nu kommer så mit spørgsmål til hr. Kristian Thulesen Dahl: Hvad er det, man fra Dansk Folkeparti selv forestiller sig, der skal til for at genoprette dansk økonomi?
Alene fra august til december er genopretningskravet steget fra 22 mia. kr. til 31 mia. kr., hvilket vil kræve besparelser på 6 mia. kr. hvert år, hvis man altså ikke vil lave reformer.
Hr. Kristian Thulesen Dahl må svare mig på, om det er Dansk Folkepartis politik at skære ned eller at lave reformer.
Jesper Petersen (SF), 2009-12-16:
Men det er da en helt ny tolkning, en helt ny læsning af skattereformen, hr. Kristian Thulesen Dahl kommer med nu.
Og den er fuldstændig i modstrid med alle de provenuberegninger, der er lavet for skattereformen, hvor man ser på, hvem der får gavn af den, hvem der vinder på skattereformen.
Også efter finansieringen af den er det da de højtlønnede i det her samfund, som scorer kassen.
Bankdirektører får over 100.000 kr. om året i skattelettelse, mens pensionister og lavtlønnede får nærmest ingenting.
Jeg er forundret over, at hr. Kristian Thulesen Dahl vil stille sig op og fremlægge skattereformen sådan, når den er så dokumenteret pilskæv, som den er.
Samtidig bliver der igen pralet af, at der er så store investeringer.
Faktum er, at der er nye investeringer – det, regeringen kalder en vækstpakke – for 1,25 mia. kr., mens vismændene f.eks. har foreslået 10 mia. kr. ekstra.
Hvis man kunne have brugt nogle af de 10-15 mia. kr., som er ufinansierede skattelettelser næste år, til offentlige investeringer, til garanteret flere arbejdspladser, er det så ikke et svigt over for de tusindvis af flere mennesker, der bliver arbejdsløse, end der kunne være blevet, at hr. Thulesen Dahl bakker op om den fuldstændig fejlslåede krisemedicin, som er blevet anvendt her i landet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Det var godt, så fik vi en rigtig opposition repræsenteret, der også kunne sige noget om indholdet i finanslovaftalen.
Det er et ganske markant løft.
Sammen med de lave renter betyder det, at 80.000 ekstra er beskæftiget, i forhold til hvis ikke de initiativer var der.
Med den anden hånd er vi i gang med at gennemføre en skatteomlægning fra 2010 til 2019.
Den skatteomlægning betyder ikke, som hr. Jesper Petersen fejlagtigt siger, at det er de rige, der bare sidder og skovler ned i lommerne, for det er i meget høj grad dem, der får de store skattelettelser, der også kommer til at betale for de skattelettelser, når vi begynder at stramme skruen fra 2012 til 2019.
Og derfor er der sammenhæng i tingene.
Så vi gør altså begge dele.
Det er sådan lidt pointen.
Vi understøtter både det private forbrug, altså familiernes økonomi, husholdningernes økonomi, og så fremrykker vi offentlige investeringer, fordi der er fornuft i begge dele.
Jesper Petersen (SF), 2009-12-16:
Tak for det.
Hr. Kristian Thulesen Dahl fik ligesom sagt i sin tale, at der ikke var nogen, der havde kritiseret selve indholdet i aftalen.
Det vil jeg nu godt anholde, for i aftalen ligger jo regeringens skattereform, som Dansk Folkeparti har hjulpet med til at gennemføre.
Det er samtidig den, der er regeringens krisemedicin.
Gang i det private forbrug er det, man håber på skal løse vores problemer.
Hr. Kristian Thulesen Dahl fik også sagt, at der er et markant løft i investeringerne i finansloven.
Men faktum er jo, at man som krisemedicin ikke har lavet et markant løft i investeringerne.
Det er jo langtfra så højt, som oppositionen, vismænd og andre har anbefalet.
Men man har lavet en skattereform, hvor Dansk Folkeparti er med til at give 100.000 kr. i skattelettelse til bankdirektører, mens almindelige mennesker får nogle håndører eller slet ingenting.
Samtidig virker det ikke som krisemedicin.
Det er da en fallit.
Mener hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti ikke, at det vigtigste, når man laver sådan en krisepakke, må være at holde gang i beskæftigelsen og undgå, at tusindvis af mennesker får en fyreseddel?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Det er helt forkert.
Vi er meget optaget af, at alle mennesker i det her samfund har ordentlige vilkår.
Det bedste er selvfølgelig helt grundlæggende at bringe folk, der økonomisk ikke har det særlig godt, ud af den situation.
Det, de allerhelst selv vil, er jo at bringes i en situation, hvor de går på arbejde og tjener penge og på den måde kan yde hjælp til selvhjælp.
For de personers og familiers vedkommende, der ikke kan det, er det vigtigt, at vi har et offentligt system, der kan træde til.
Jeg har så nævnt, at når det handler om en akut situation, hvor vi altså har julen lige om hjørnet, synes jeg altså, at det mest naturlige er, at det er den kommune, man bor i, og som er tæt på en, som kan gå ind og kigge på ens situation.
Vi kan ikke herinde fra Folketingets side overhovedet nå at reagere på det.
Det er da kommunernes opgave.
Så bringes det spørgsmål op, om vi vil kigge på det fremadrettet i forhandlingerne om satspuljen.
Selvfølgelig vil vi da det.
Så det er da fuldstændig uproblematisk at bringe det op i forbindelse med det og så tage en forhandling om det.
Det vil jeg da gerne kigge positivt på.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-12-16:
Jeg håber også, at det ikke bare bliver at kigge på, men også at stemme for, for det er jo et flertal i satspuljekredsen, der skal afgøre det.
Men det er noget vrøvl at sige, at det jo er op til kommunerne.
For her på Christiansborg vedtager vi nogle love, nogle rammer, der gør, at kommunerne inden for de love er nødt til at hjælpe, så godt de kan i forhold til den enkelte borger.
Det er jo på Christiansborg med Dansk Folkeparti i spidsen, at man har skabt de her fattigdomsydelser.
Det er loftet over kontanthjælp, det er starthjælpen, det er 450-timers-reglen, som er med til, at man fastholder en gruppe mennesker i elendighed, i marginalisering, i stigmatisering.
Det er Dansk Folkeparti, vi kan takke for, at der er flere tusinde mennesker i dag, der bliver sat på gaden.
Der er jo en fordobling.
Så siger ordføreren godt nok, at man jo kan rådgive.
Men der er jo en overrepræsentation af kontanthjælpsmodtagere.
30 pct. af dem, der bliver sat ud, er kontanthjælpsmodtagere.
Kan ordføreren ikke – hånden på hjertet – indrømme her over for os, men også over for den danske befolkning, at Dansk Folkeparti jo ikke interesserer sig for de udsatte grupper?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Nej, når jeg ikke nævnte alle gode ting fra finanslovaftalen, er det simpelt hen, fordi jeg kun er blevet tildelt 10 minutter.
Jeg synes f.eks., at en af de gode ting er, at kommunerne har lagt budgetter, også i forhold til investeringer i f.eks. skoler.
Nu kommer der 3 mia. kr. ud til kommunerne, som de kan gøre brug af i ekstra likviditet, og det betyder, ved jeg helt konkret ude fra den virkelige verden, at man nu sidder og diskuterer, hvordan man kan renovere folkeskoler.
Jeg har i min egen kommune siddet med en lang liste over helt konkrete tiltag, der nu sker i 2010 – renovering af hjemkundskabslokaler og fysiklokaler, nedslidte skoler, der bliver renoveret – alene med henvisning til, at regeringen og Dansk Folkeparti nu i fællesskab giver kommunerne flere penge, bedre likviditet, til at løse den her opgave.
Så det glæder da mig, at vi også her kan finde et sted, hvor jeg tror der må være glæde.
Vi får nemlig nu højnet standarden på folkeskoleområdet bl.a. ved hjælp af den finanslovaftale, som vi har indgået med regeringen.
Nej, vi stemmer for finanslovaftalen.
Vi har lavet et forlig, hvor der er forbedringer også på sygedagpengeområdet, altså hvor vi forlænger den periode, hvori man kan få sygedagpenge, så kommunerne får bedre tid til at afklare folks situation.
Sidst vi lavede forbedringer, var, som jeg siger, i 2007.
Eigil Andersen (SF), 2009-12-16:
Dansk Folkeparti lader sig jo spise af med småtterier.
Man svigter jo de mange syge.
Man hjælper nogle få hundrede, og det er fint, men tilbage er omkring 4.000, som hvert år bliver frataget sygedagpengene.
Dansk Folkeparti har hidtil stemt imod det forslag.
Det gjorde man sidste år og året før igen.
Jeg vil gerne spørge, om Dansk Folkeparti nu vil gøre noget seriøst for at hjælpe de syge i Danmark ved at stemme for det her forslag, når det kommer til behandling her i Folketinget i løbet af ganske kort tid.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Jamen jeg kan altså kun sige, at vi jo satte det her på dagsordenen, fordi vi faktisk kan se, at der er mennesker, der kommer i klemme i sygedagpengesystemet, fordi sygedagpengene stopper på et tidspunkt, hvor kommunerne ikke har fået folk udredt, altså fundet ud af, hvad det er for en eventuel anden ydelse, man skal over på, om man f.eks. skal have en førtidspension.
Derfor sagde vi til regeringen, at vi ønskede forbedringer af sygedagpengesystemet, også i lyset af den her økonomiske krise, der selvfølgelig har en risiko for at presse flere mennesker ud.
Det, vi så kunne blive enige om, var det her løft, hvor vi udvider forlængelsesmuligheden med yderligere 13 uger.
Det er et bidrag til, at kommunerne så altså har 13 uger mere over for en kreds af borgere til at få dem udredt og fundet ud af, hvad der skal ske.
Det er jo det, det her handler om.
Det er jo i virkeligheden, at kommunerne også her påtager sig sit ansvar og sikrer, at man får afklaret de her menneskers situation, inden sygedagpengene udløber.
Nu har vi altså sikret en forbedring, nemlig at man kan få en yderligere forlængelse af sine sygedagpenge, og det er et skridt i den rigtige retning.
Det kan jeg også høre anerkendes, og vi ser hele tiden på, om det er nødvendigt at tage yderligere skridt, ligesom sidste gang – jeg tror, det var i 2007 – vi også tog skridt til yderligere forlængelse.
Nu har vi også gjort det her i 2009.
For os er det her ikke en afsluttet sag, det er noget, vi vil følge meget tæt, også fremover.
Eigil Andersen (SF), 2009-12-16:
Der er en gruppe af langtidssyge i det danske samfund, som er rigtig meget på den.
Det er mennesker, hvis behandling ikke er færdig i sundhedsvæsenet, og hvor det slet ikke er afklaret, om de kan fortsætte på arbejdsmarkedet, eller de skal have fleksjob med tilskud, eller de skal på førtidspension.
Det vil sige, at de får 0,00 kr. pr. måned at leve for.
Dansk Folkeparti ville rette op på det her ved at kræve 200 mio. kr. i finanslovforhandlingerne til at løse problemet, men fik 30 mio. kr.
Det forslår jo altså – undskyld udtrykket – som en skrædder i helvede.
Det kan hjælpe nogle få hundrede mennesker, men tilbage bliver omkring 4.000, som stadig væk bliver frataget deres sygedagpenge.
Jeg mener, at Dansk Folkeparti springer op som en løve og falder ned som en karklud.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Hvordan mener man selv at det går med hensyn til at hjælpe langtidssyge på det her område?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Altså, de finanslovforlig og andre forlig, vi laver, står vi selvfølgelig ved.
Og så jagter vi, at garantien skal være reel, og jeg glæder mig over, at der er bred opbakning, lyder det til, til at sige til kommunerne, at vi vil have, at den fungerer.
Jeg er enig i, at der er for mange steder, hvor Folketinget tager initiativer, som er positive for den enkelte borger, men hvor kommunerne ikke lever op til deres ansvar.
Der skal vi være gode til at jagte kommunerne for at kræve det indfriet.
Det er ikke altid, at Socialdemokraterne er så ivrige, som vi er i forhold til at stille kommunerne stolen for døren, for at vi er sikre på, at tingene sker, som de skal.
Men det glæder mig, at vi på det her område er enige om, at der skal kommunerne løfte det ansvar, de har.
Thomas Jensen (S), 2009-12-16:
Selvfølgelig har jeg da læst finansloven, og det er jo også sådan, at det er det, der får mig til at stille spørgsmålet.
Enten er Dansk Folkeparti med til at snyde de ældre, eller også er Dansk Folkeparti blevet snydt i finanslovforhandlingerne, for det er sådan, at i loven om plejeboliggarantien står der, at Folketinget skal informeres om, hvorvidt den er overholdt pr. 1. januar 2009.
Den lov har ministeren ikke overholdt.
Lovovervågningen er ikke sket, Folketinget har ikke fået at vide, hvordan det går med at overholde plejeboliggarantien.
Det er jo også derfor, at hr. Kristian Thulesen Dahl nu står på talerstolen i dag og ikke ved, om den lov, som han selv har været med til at stemme for, er overholdt.
Men det er jo indenrigs- og socialministerens ansvar at informere hr. Kristian Thulesen Dahl og Folketinget om det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Nej, altså, det siger jo sig selv, at noget, kommunerne har ansvaret for, er det svært for mig som finansordfører for et ikkeregeringsparti at have ansvaret for om kommunerne lever op til.
Men det, jeg kan sige, er, at det er vigtigt for os, at der leves op til den.
Det er noget, vi også tog op i finanslovforhandlingerne.
Jeg tror, at hvis man har læst finanslovaftalen, vil man kunne se, at den bekymring også er reflekteret i finanslovaftalen.
Det er jo, fordi vi har været optaget af, om garantien fungerer, som den skal.
Det vil vi jagte også i fremtiden at den gør til gavn for de ældre borgere, der har brug for den.
Thomas Jensen (S), 2009-12-16:
Nu skal det handle om nogle af de svageste pensionister, vi har her i Danmark.
Det er nemlig sådan, at hvis man er pensionist og plejekrævende, er det rigtig godt, hvis man kan flytte i en plejebolig.
Det er jo sådan, at herinde fra Folketinget er der blevet udstukket en plejeboliggaranti, som trådte i kraft pr. 1. januar 2009.
Der vil jeg så bare kort og godt høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl her i dag kan garantere, at plejeboliggarantien er overholdt i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Jeg vil sige to ting.
Nu kunne jeg fornemme ud fra fru Line Barfods snak her, at hun et eller andet sted også anerkendte, at kommunerne har mulighed for at hjælpe, hvis de vil.
Og jeg synes, det er en oplagt opgave, for kommunerne er tæt på de enkelte borgere, de ved, præcis hvad det er for nogle familier, der kan komme i knibe, og de kan hjælpe dem akut, hvis de ønsker det.
Jeg synes, at kommunerne skal sætte sig ned og vurdere, også her op til jul, om nogle familier er i en sådan situation, der gør, at man bliver nødt til at gå ind og hjælpe akut.
Fru Line Barfod viderefører så den samme fejlantagelse, som hr. Jesper Petersen fremførte tidligere.
For når man lægger det oveni og ser på den samlede skatteomlægning, får man et helt andet billede af, hvem det er, der får gavn af den her skatteomlægning, end det, fru Line Barfod taler om.
Der synes jeg altså, at det ville klæde os herinde at give borgerne det fulde billede i stedet for kun at pille et lille hjørne ud, fordi det passer i den politiske historie, man ønsker at fortælle.
Line Barfod (EL), 2009-12-16:
Dansk Folkeparti har været med til at sende de her mennesker ud i fattigdom ved i den grad at skære på de sociale ydelser, så rigtig mange simpelt hen ikke har penge nok hver eneste måned.
Samtidig har Dansk Folkeparti stemt for en skattereform, der gør, at folketingsmedlemmer som hr. Kristian Thulesen Dahl selv næste år får en skattelettelse på over 1.200 kr. om måneden hver eneste måned.
Synes Dansk Folkeparti, at det er den rigtige måde at fordele pengene på, at de rigeste i det her land får nogle kæmpestore skattelettelser, samtidig med at der er familier, der er så fattige, og som ikke får julehjælp, mens man oven i købet også nægter at give en håndsrækning fra Folketinget til de organisationer, der uddeler julehjælp?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Jamen det er jo det, jeg har svaret, nemlig at det offentlige system skal kunne hjælpe akut.
Det er bare, fordi man ikke vil høre, for svaret passer ikke ind i ens politiske kram.
Sådan er det jo herinde.
Man skal prøve at lave nogle skillelinjer.
Men hvis det handler om akut nød, er det min opfattelse, at kommunerne er forpligtet til at gribe ind med de forebyggende tiltag, der måtte være nødvendige.
Jeg mener, at kommunerne har hjemmel til det, og jeg mener, at kommunerne, når det handler om de beløbsstørrelser, vi taler om her, også har økonomisk mulighed for det.
At Enhedslisten så stiller et ændringsforslag, hvor man i øvrigt ser helt bort fra – altså, når jeg læser sagen – de økonomiske vurderinger af, hvad der så er behov for, og lige lægger et par millioner oveni for at være på den sikre side, viser det måske også lidt om, hvad det her handler om.
Det handler måske om noget andet end de her udsatte.
Jeg mener virkelig, at kommunerne har en mulighed for det, og de bør gå ind, hvis de kan se, at en forebyggende indsats her og nu vil være til hjælp for den pågældende familie.
Og det er kommunerne langt bedre i stand til at gøre, hvis de løfter deres ansvar, end Folketinget er.
Line Barfod (EL), 2009-12-16:
Jeg kan høre, at hr. Kristian Thulesen Dahl ved alt om, at man skal finde nogle sager, man kan profilere sig på, og at man åbenbart ikke rigtig fra Dansk Folkepartis side kan forestille sig, at der kunne være partier, som faktisk interesserer sig for, hvordan mennesker har det, og faktisk går op i det.
Når vi igen og igen hører fra hjælpeorganisationerne, at der er et rekordstort antal familier, som søger julehjælp – nogle af dem taler om en fordobling af ansøgninger, og det er altså ansøgninger, som de har været ude at tjekke, så det virkelig er mennesker, der har behov for hjælp, og som ikke kan få hjælp fra kommunerne – så gør det altså indtryk på nogle af os.
Vi kan f.eks. læse om en social- og sundhedshjælper, der har været ude for en arbejdsskade, og som til sig selv og sine to børn har 2.500 kr. om måneden til mad, når de faste udgifter er betalt.
Der gør det indtryk, og der siger vi, at der har vi behov for at hjælpe akut.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til akut at hjælpe de her familier?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Det er rystende at høre på, fordi man ikke vil høre, hvad jeg siger.
Man vil kun høre på sin egen indre fordom.
Så er det jo nytteløst her i Folketingssalen at have det, man tror er en udveksling af synspunkter.
Jeg tror, at mange af dem, der følger sådan en debat her, tror, det handler om, at man stiller et spørgsmål, som man gerne vil have noget at vide om, og så hører man svaret.
Her bliver spørgsmålet stillet, men man hører ikke svaret, for man vil ikke høre svaret, for det passer ikke ind i ens fordom.
At sige, at kommunerne ikke har nogen rammer, der gør, at kommunerne kan hjælpe, passer ikke, for det har kommunerne.
Vi taler her om beløb i en vis størrelsesorden, så hvis man fra kommunens side mener, at det vil være et forebyggende tiltag over for en familie at hjælpe en familie igennem juletiden, så har kommunen mulighed for det.
Når man bringer det op her på den måde, man gør, er jeg bange for, at det overhovedet ikke handler om de udsatte.
Det handler om noget helt andet.
Det handler om, at man prøver at finde en politisk sag, man kan profilere sig på, og det synes jeg altså er rigtig, rigtig trist i forhold til de mennesker, det drejer sig om.
Hr. Jesper Petersen tager fejl i sin fremlægning af skatteomlægningen.
Bare for at tage et konkret eksempel beskærer man fra 2012 til 2019 folks mulighed for at fradrage renteudgifter, men det er indrettet på en sådan måde, at det er med et snit, så det er de højere lønnede, som altså også typisk har de høje boligudgifter og renteudgifter, der så får skærpelsen.
Det ved hr. Jesper Petersen udmærket godt, men det passer ikke ind i det politiske billede, man gerne vil give.
Derfor fokuserer man så meget alene på ændringen i forhold til skattepolitikken for næste år, men man ser ikke på, hvad der samtidig er vedtaget, i forhold til hvor man strammer skruen.
Med hensyn til loftet over fradraget på ratepensioner på 100.000 kr. hvem er det, der føler, at det er generende, at man lægger et loft ind for, hvor meget man kan putte ind på en ratepension og trække fra i topskatten?
Ja, det er dem, der betaler over 100.000 kr. ind.
Hvem betaler over 100.000 kr. ind om året?
Ja, det gør folk med rigtig store indkomster.
Det gør ganske almindelige danskere jo ikke.
Men det forbigår SF's ordfører behændigt, og det gør, at man selvfølgelig ikke giver et korrekt billede af skatteomlægningen.
Morten Østergaard (RV), 2009-12-16:
Hr. Mike Legarth kan få lov til at stille spørgsmål, når Det Radikale Venstre kommer på talerstolen.
En sådan plan har regeringen jo ikke.
Det, der så nu er sket med krisen, er, at man har fået et yderligere problem på 31,5 mia. kr.
Den udfordring er velkendt, man kan læse om den i økonomisk redegørelse, og nu spørger jeg så hr. Mike Legarth: Er det sådan, at man står ved 2015-planen, som Venstre gør, eller er det sådan, at De Konservative og Dansk Folkeparti trumfer deres vilje igennem og der kommer en ny plan?
Og hvad vil man gøre for at hente de 31,5 mia. kr. ind, som kommer oven i de udfordringer, man havde i forvejen?
Det er en kendt udfordring, det står i økonomisk redegørelse.
Hvad er svaret?