Lise von Seelen (S), 2010-04-26:
Det synes jeg er et rigtig, rigtig glædeligt tilsagn – og jeg hørte faktisk også nogle toner hos ministeren, som flugter det, og jeg gætter på, at man har snakket lidt sammen om det – for det synes jeg kunne lægge nogle spor ud for, at man kunne ramme noget.
For når ordføreren siger, at vi ikke rammer skiven, vil jeg sige, at det, vi har været optaget af, er at få skabt nogle forbedringer, så der bliver nogle bedre vækstmuligheder for et yderområde her.
Det forstår jeg at ordføreren godt vil være med til.
Men jeg bliver nødt til lige at holde ordføreren op på én ting, og det er, at ordføreren sagde, at den manko, der kan være for den enkelte kommune i forhold til de der særtilskud og så den faktuelle virkelighed, var en bagatel.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om 7 mio. kr. – der blev nævnt et andet beløb, men i hvert fald er det ingenting under 7 mio. kr. – er en småting for en kommune, som ligger i et yderområde efter ordførerens opfattelse.
Tak for meldingerne fra partierne.
Det er, uanset om vi taler om pendling eller om andre arbejdsmarkedsmæssige forhold.
I Syddanmark har vi en mulighed for at fremme væksten, og det kan vi bl.a. gøre ved at komme det her forslag i møde.
Det er sådan, at andelen af tyske arbejdstagere, som pendler til arbejdspladser i Syddanmark, er stigende.
Jeg kan bare sige, at i forbindelse med den nye motorvej, som er ved at blive anlagt nu ud mod Sønderborg, er der flere hundrede tyske arbejdere, der er med til at planlægge og gennemføre det projekt.
Sådan vil det jo hele tiden være i bevægelse, og det er til gavn for vores område.
Det er noget, vi skal støtte.
Det er en gevinst for det private erhvervsliv, og det er en gevinst for de offentlige arbejdspladser.
Så det er noget af det, som man bør støtte og bør fremme i et yderområde.
Men når der er flere grænsependlere, betyder det altså også, at der er et større pres på den kommunale service, for det er sådan, at kommunerne har disse udgifter til børnepasning, til sygedagpenge, til arbejdsulykker, og hvad der måtte være.
Og rigtig mange forældre vælger jo de danske børnetilbud, fordi de passer til de arbejdspladser, som de arbejder på.
Hvis vi skal fortsætte med at kunne tiltrække arbejdskraft fra syd for den danske grænse, så det også lever op til kommunernes muligheder for at kunne agere rent økonomisk, så synes jeg, at vi bør kigge på, hvordan man får det her lagt til rette på en sådan måde, at det kan fungere, og at vi kan fjerne nogle af disse barrierer.
Jeg kan forstå, at der i måden, vi har fået os formuleret på, er nogle formelle ting, som er til hinder for, at nogle kan bevæge sig længere med ind i den her tænkning.
For os er det slet ikke noget must, at ting skal se ud på en helt, helt bestemt måde.
Vi er bare optaget af formålet med, at vi kan få det her tilrettelagt på en langt mere konstruktiv måde for den egn, som er mærket af de her ting. Vi kan jo se, at kommunerne har gode bud på, hvordan de gerne ville have det, og hvordan man kunne forenkle det.
Og som jeg sagde i et af mine spørgsmål, så ligger det jo fuldstændig i tråd med de temaer, der er oppe i den politiske debat, nemlig afbureaukratisering og det med, hvordan vi kan komme udkantsområderne til hjælp, sådan at de får bedre vækstmuligheder.
Vi synes faktisk, det vil være rigtig ærgerligt, hvis det her forslag falder på grund af, at der er nogle formelle ting, som nogle synes man skulle have formuleret eller vendt på en anden måde.
Vi er meget, meget glade for de tilkendegivelser, der har været.
Lad os kigge på det, lad os se, om vi kan finde en eller anden model, der kan leve op til målet om en forenkling i forhold til kommunernes drift.
Og forslaget her har jo aldrig nogen sinde været et forslag, som skulle være en ventil til, at vi skubbede danske penge til Tyskland.
Når man er i et grænsesamarbejde, skal det selvfølgelig foregå fornuftigt.
Det skal foregå, sådan at alle parter i området synes, at det her fungerer godt.
Men at det her skulle være et forslag, der skulle pumpe penge direkte til Tyskland, har aldrig været meningen.
Vi ved, at vi får et spørgsmål af den her karakter igen, når Femernbroen er der.
Forslagsstillerne synes, det her kunne være en rigtig gunstig lejlighed til, at vi fik kigget på det, fik lavet nogle bedre modeller, meget gerne i dialog med de kommuner, som jo faktisk ved, hvordan det her fungerer for dem, og som jo meget hellere vil indgå i et konkret samarbejde med os frem for at skulle ind i en stor papirmølle, hvor de skal betragtes som udsatte kommuner, økonomisk dårligt stillede kommuner, for at de kan komme ind i den her tilskudsdel af udligningsordningen.
De har nogle meget sikre opfattelser af, hvordan de gerne vil have det her lagt enkelt og fornuftigt til rette, og vi håber, at vi kan komme videre med det og få tilrettelagt arbejdet, så det både er retfærdigt og enkelt, og så der ikke er nogen, der skal lægge penge ud, altså at vi kan have et grænseoverskridende samarbejde, som ikke kun er til gavn for Syddanmark, men som er til gavn for hele Danmark.
Vi skal jo nemlig ikke overse, at jo bedre vi kan udnytte de muligheder, der er i forhold til vores sydlige grænse, jo bedre vil det være for hele landet, for det er porten til Europa.
Så det vil være rigtig klogt at få lagt tingene til rette på en sådan måde, at de mennesker, som skal sørge for den praktiske gennemførelse af de her ting, kan se, at der faktisk er en idé i at gøre en indsats.
Lige nu vil det være sådan for dem, at de vil sætte penge til, når der er pendlere, der kommer op til det sønderjyske eller til det sydjyske og arbejder.
Det er klart, at i en situation, hvor kommunerne er så hårdt presset økonomisk, er der ikke den store motivation for, at man gerne vil have det her samarbejde til at udvikle sig og til at øges.
Det er indlysende.
Vi har en idé om, at der selvfølgelig bliver meget brug for arbejdskraften syd for grænsen, og vi har kunnet iagttage, at der er stor interesse.
Det er der på begge sider af grænsen.
Vi har set erhvervskampagner i Syddanmark for at rekruttere tyske medarbejdere til vores ældrepleje, til vores sundhedsvæsen og mange andre steder, og vi ved, at rigtig, rigtig mange private virksomheder efterlyser den arbejdskraft, der er syd for grænsen.
Så det vil være meget afgørende for, at vi kan få de gode vækstmuligheder i et udkantsområde, at vi får det her lagt rigtigt til rette.
I ordførertalerne har det været nævnt, at det her ikke er noget stort problem.
Det afhænger jo fuldstændig af, hvordan man ser på det.
Hvis man altid tager gennemsnittet af alting, hvis man ser, hvor mange kommuner der er berørt af det her spørgsmål, kunne man jo godt sige, at det ikke er mange.
Men de, der er berørt, er meget berørt, og det betyder meget, at man får det tilrettelagt på en anden måde.
Der kan man sige, at det jo lige præcis er her, udkantsområderne hver eneste gang synes, det er rigtig træls, når vi laver gennemsnitsberegninger herovre.
For et tyndt befolket område vil altid tabe, når vi laver gennemsnitsberegninger.
Derfor skal vi afstå fra det i sådan nogle tilfælde.
Vi skal kigge på de udkantsområder og sige: Ja, der er nogle helt særlige strukturelle spørgsmål, og der er nogle særlige ting, der gør sig gældende for vækstmulighederne og uddannelsesmulighederne.
Det er da vores pligt at sørge for at have blik for, at udkantsområderne får gode vækstmuligheder.
Det er formålet med vores forslag her.
Jeg siger mange tak for støtten fra dem, der helt uforbeholdent sagde: Ja, det vil vi rigtig gerne arbejde videre med; men vi synes måske ikke, at det her er den helt rigtige model.
Fint nok med det.
Vi er parate til at gå langt for at finde en model, der duer, bare vi kan få nogle forbedringer ud af det her.
Der var andre, der var lidt mere forbeholdne, men trods alt også positive.
Tak også til dem.
Og mon ikke vi så i udvalget kunne nå frem til i fællesskab at finde på noget, som kunne du for både grænsen mod Sverige og for den mod syd, og som også kunne du, i det øjeblik Femernbroen er der og der bliver et problem mellem Lolland-Falster og Sydsjælland.