runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
I virkeligheden synes jeg, at det har været en utrolig rørende oplevelse at være ordfører her i dag.
Der er jo en ekstrem omsorg, som kommer mig i møde, i forhold til om Liberal Alliance får en masse indrømmelser efter et valg.
Nogle gange, som i det her tilfælde, virker det, som om man håber det.
Andre gange virker det, som om man frygter det.
Så angående den der flabethed med at svare vil jeg sige: Jeg svarer jo sådan set på spørgsmålet.
Og jeg vil svare det, jeg har svaret på lignende spørgsmål: at jo flere mandater Liberal Alliance får ved folketingsvalget, jo større sandsynlighed er der for, at vi får vores vilje.
Hvis hr. Jeppe Bruus og konsorter vil bilde vælgerne ind, at jeg kan stå her og sige, at lige meget hvordan valget i øvrigt måtte gå, så gennemfører vi Liberal Alliances politik fra væg til væg, så er det jo præcis, som jeg har sagt et par gange tidligere, det, som får politikerleden til at stige hos vælgerne.
Jeppe Bruus (S), 2014-10-09:
Når jeg stillede spørgsmålet, er det selvfølgelig udtryk for lidt bekymring for, hvad det kan have af konsekvens for dansk eksport og dermed også i sidste ende danske arbejdspladser, når det er den type af meldinger, der kommer fra såkaldt liberale, borgerlige partier.
Derfor får det jo måske også den naturlige konsekvens, at det er noget, Liberal Alliance kommer til at støtte, såfremt Venstre kommer til magten.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Udgangspunktet er kendt: Vi går ikke ind for Bruneilisten.
Vores udgangspunkt er, at folk, som kan bidrage, og som kan få et job i Danmark, når de har fået en arbejdskontrakt, skal være velkomne i Danmark.
Så skal de først betale skat i 5 år, før de kan få adgang til sociale og sundhedsmæssige ydelser.
Men hvis de betaler skat i 5 år, kan de få lov til at få fast opholdstilladelse.
Det er Liberal Alliances politik.
Man kunne citere en tidligere statsminister for at sige: Den er både fast og fair.
Jeppe Bruus (S), 2014-10-09:
Nu har Venstre over for nogle af de store eksportmarkeder, vi sådan set sigter mod – Kina, Brasilien, Indien – spillet ud med, at det åbenbart er finere at være canadier eller amerikaner, end det er at være kineser, brasilianer eller inder.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Liberal Alliance: Hvordan har
Liberal Alliance det med det synspunkt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Jeg holder fast – lige meget hvor længe vi bliver ved – i princippet om, at stiller man det samme spørgsmål, får man det samme svar.
Og mit svar var: Ja, vi står på mål for Liberal Alliances egen politik.
Hvis der er andre, der har gode forslag til, hvordan man opfylder den samme målsætning, som vi ønsker, så vil vi da rigtig gerne tale med de partier om at lave en fælles løsning.
Og vores målsætning i det her tilfælde handler om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Jeg er utrolig glad for at få lov til at sige: Vi er ikke religiøse, i forhold til at det præcis skal være, som vi har foreslået.
Troels Ravn (S), 2014-10-09:
Så er spørgsmålet, om Liberal Alliance er parat til at slække på det krav for så at kunne nå til enighed i blå blok.
Det er et rimelig enkelt spørgsmål, så egentlig efterspørger jeg bare et svar som ja eller nej.
Rasmus Prehn (S), 2014-10-09:
Tak til fru Lene Espersen.
Jeg kvitterede jo netop for den meget klare fremlæggelse, der var, af konservativ politik.
Men jeg spurgte så også ind til noget af det, som jeg forstår er en kerne i det konservative budskab, nemlig at vi skal have topskatten ned.
Hvordan er det med Venstres politik på det her område?
Føler I jer fortrøstningsfulde, i forhold til at I sammen med Venstre kan få igennem, at topskatten bliver fjernet?
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Altså, jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal sige til hr. Rasmus Prehn, for nu har jeg siddet her under debatten hele dagen, og det er lidt besynderligt, at det er de samme spørgsmål, der bliver ved med at køre i ring.
Jeg ved ikke, om I alle sammen har fået det samme talepapir, men det må være ekstremt trættende at lytte til for dem, der følger debatten.
I Det Konservative Folkeparti har vi fremlagt vores politik, og jeg synes da, det mest naturlige er, at hr. Rasmus Prehn stiller spørgsmål om, hvad Det Konservative Folkeparti vil.
Som mange af mine andre gode kollegaer i blå blok har sagt i dag – og det er Det Konservative Folkeparti da helt enige i – har det da været rigtig, rigtig fint at følge Venstres formand fremlægge nogle pejlemærker på Venstres landsmøde som de mål, Venstre går efter.
Det stiller jeg mig egentlig godt tilfreds med, og jeg er helt overbevist om og ved også af erfaring, at vi faktisk godt kan blive enige, hvis vælgerne vælger at give os et flertal efter næste folketingsvalg.
Så jeg vil sig til hr. Rasmus Prehn og alle andre, der har spurgt ind til, hvad Venstre eller DF eller LA mener: Spørg dem om det, og spørg så mig om konservativ politik.
Rasmus Prehn (S), 2014-10-09:
Tak til fru Lene Espersen for hendes tale.
Vi er kede af, at vi ikke kan få lejlighed til at høre Det Konservative Folkepartis nye formand.
Men det er jo glædeligt at opleve det her comeback til Lene Espersen, som jeg synes holder en god og konstruktiv tale, hvor der endda også er ros til regeringen.
Det glæder vi os over som socialdemokrater.
Tak for det.
Jeg står her med et citat fra Berlingske den 14. juni, hvor den daværende formand for Det Konservative Folkeparti, hr. Lars Barfoed, giver udtryk for følgende, og jeg citerer: Jeg synes, at vi mangler nogle klare og konkrete bud fra Venstre på, hvad man gerne vil, og det er tiden kommet til at svare på.
Hele sommeren har været fyldt med krav fra Det Konservative Folkeparti om, at Venstre nu skulle melde klart ud.
Kan man blive enige om en samlet blå politik på det her område?
Det, som vi hørte den konservative ordfører fremhæve her, var jo meget klare konservative mærkesager, men kan I f.eks. få politikken igennem i forhold til topskatten?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Ifølge min umiddelbare hukommelse har vi ikke foreslået andre områder.
Til gengæld må man sige, at der jo er lidt forskel på, hvad man synes er uhyggelig læsning.
En anden ting er, når vi nu er ved brugerbetaling, at det, jeg synes er uhyggeligt, er, at Socialdemokraterne øjensynlig ikke vil være med til at gøre noget for nogle af de patienter, som får allerflest tandskader.
I dag er der faktisk nogle af dem, der har brug for at få mere betalt.
Vi synes ikke, de skal have dankortet frem, det synes Socialdemokraterne.
Vi synes så, at ham med influenza skal have dankortet frem.
Og sådan ser man jo så forskelligt på tingene.
Vi synes bare, at det ikke skal være sådan for dem, der i dag trækkes igennem et tarveligt bureaukrati, at nogle af dem endda får nej.
Troels Ravn (S), 2014-10-09:
Jeg må sige, at for mig var det uhyggelig læsning at læse den artikel i Jyllands-Posten den 1. oktober.
Altså 130 kr. skal det koste for et lægebesøg.
Og så åbner
Liberal Alliance også op for at indføre brugerbetaling hos vagtlægen på skadestuen og på den mad, man som patient får ved indlæggelse på et sygehus.
Så er det, at spørgsmålet må være: På hvilke andre områder kan befolkningen derude forvente brugerbetaling, hvis Liberal Alliance får magt, som de har agt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-10-09:
Jamen ligesom med så mange andre ting må vi jo se på, om det er det, der skal til, men jeg vil gerne understrege: Vi vil slet ikke have brugerbetaling, medmindre vi får en skattelettelse, der modsvarer brugerbetalingen – det kan jeg garantere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Og tak til statsministeren for at engagere sig lidt i, hvad vi andre har sagt i løbet af dagen, og måske en lille beklagelse over, at statsministeren i det der med de mange spørgsmål glemte at besvare et af de spørgsmål, som jeg jo selv stillede til statsministeren, selv om jeg prøvede at få kontakt undervejs, og det var jo det her om asylpolitikken, som sejler.
Vil statsministeren sætte sig for bordenden for at forhandle et nationalt kompromis om en omlægning af asylpolitikken på plads?
Jeg er fuldstændig enig med statsministeren i, at når man står med over 50 millioner flygtninge i verden – det højeste antal siden anden verdenskrig – når man står med nogle dramatiske situationer, som FN karakteriserer som nogle af de mest alvorlige i i hvert fald meget, meget lang tid, så kræver det jo ekstraordinær handling.
Og når vi ser, at der jo er flygtningelejre rundtomkring i naboområder til krigsområderne, hvor der er 130.000-150.000 flygtninge, som man altså prøver at hjælpe i nærområdet, så giver det jo god mening, at man fra dansk side siger, at det er der, man hjælper.
Det er også for at undgå det, som jeg vel kan få statsministeren til at bekræfte hun også er enig med mig i sker i dag, nemlig at der foregår en asylshopping imellem de forskellige lande.
Det vil sige, at de flygtninge eller asylansøgere, der har råd til at udføre den her asylshopping, kan spekulere i at komme hen til det for dem rigtige sted, men der sidder jo altså mange af deres landsmænd tilbage, og det var jo måske i virkeligheden også dem, vi skulle tænke på.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Det er fuldstændig rigtigt, at når der er så mange på flugt, kommer der også et pres i Danmark.
Det har altid været vores politik, og jeg tror også det har været tidligere regeringers politik, at vi skal hjælpe i nærområderne.
Vi skal hjælpe i nærområderne, og det bruger vi også mange penge på.
Det er jo langt det bedste.
Men vi er også i en situation, hvor det ikke er alle, der bliver i nærområderne, og så er der nogle, der kommer til Danmark og banker på vores dør.
Det kan vi godt håndtere, men vi skal også være årvågne og konkrete, og derfor har regeringen foreslået nogle stramninger, bl.a. i forhold til hvor lang tid man i første omgang får opholdstilladelse og også, hvornår man kan få sin familie hertil.
Jeg vil altid gerne snakke med hr. Kristian Thulesen Dahl, men jeg tror, at det vigtigste nu ikke er at sætte sig ned og bruge tid på et langvarigt nationalt kompromis, det er at komme i gang med den lovgivning og få den vedtaget så hurtigt som muligt.
Jeg er sådan set enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at der er en skelen til, hvilke regler der gælder, når der er nogle, der kommer til den nordlige del af Europa, for vi har ikke grænser til nogen af de lande, hvor der er mange flygtninge.
Så jeg tror, der er en vis skelen til, hvilke regler der gælder.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Jeg skal forsøge at være så pædagogisk som muligt.
Det, der foregår netop nu overalt i verden, er jo, at verden bevæger sig i den forkerte retning med meget, meget voldsom fart.
Vi er ikke det eneste land, der tager særlige skridt, når det handler om ISIL, langtfra, heller ikke i forhold til vores egne borgere, dem, der dybt forstyrret tager ned for at støtte noget, som jeg synes bedst kan betegnes som en terrorbevægelse.
Det er vi jo ikke det eneste land der gør.
Det, der er sket, er jo, at virkeligheden er gået fra ondt til værre, og det mener vi at vi er nødt til at reagere på.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-09:
Jamen det vil jeg gerne kvittere for, og jeg synes, det er dejligt, at De Radikale nu lever i den verden, vi andre også befolker.
Men når ordføreren siger, at man nu også lytter til virkeligheden, kan jeg jo kun glæde mig og vente, at De Radikale også vil skifte holdning på en lang række andre punkter i fremtiden.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Jeg tror, det er for tidligt at glæde sig.
Men må jeg ikke bare sige, at det at hævde, at vi har haft særlige principper, som vi har forfægtet i årevis, om, hvordan ISIL skal bekæmpes, synes jeg simpelt hen er noget sludder, for det er en forholdsvis ny bevægelse og det er et forholdsvis nyt fænomen, at vi også oplever vores egne statsborgere tage ned for at støtte en terrorbevægelse.
Jeg synes også, det er meget naturligt, at man i sådan et forløb starter ét sted og er parat til at tage videre skridt, hvis det viser sig ikke at være tilstrækkeligt.
Og det er desværre tilfældet på det her område.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Tak, formand.
Det drejer sig sådan set også om de stramninger inden for asylreglerne, som kommer til debat, hvor jeg simpelt hen ikke lige kan forstå rækkevidden af det, fru Camilla Hersom her siger.
Altså, man har vel i Justitsministeriet, i regeringen, vurderet, om det holder sig på den ene eller på den anden side af de internationale konventioner, og det med, at nogle udtaler, at noget går til kanten af en eller anden konvention, har vi jo hørt mange gange før, når der har været forslag oppe.
Får det fru Camilla Hersom til at ryste og være nervøs for det her forslag?
Altså, er vi nu i gang med at høre en radikal ordfører, der trækker i land i forhold til det, som regeringen har lagt frem i forhold til de stramninger, der er bebudet?
For der er i løbet af de sidste to og en halv uge jo også sket en ændring.
For to en og halv uge siden ville man jo ikke ændre på familiesammenføringsreglerne; direkte adspurgt svarede både socialministeren og integrationsministeren på pressemødet og justitsministeren efterfølgende skriftligt, at der ikke ville blive rørt ved familiesammenføringsreglerne.
Men det har man efterfølgende og frem til åbningstalen i tirsdags jo så fundet ud af at man alligevel godt ville i forhold til den her gruppe
Sker det ikke på baggrund af, at der har været en reel regeringsdiskussion om de internationale konventioner, altså om det holder sig inden for dem eller det ikke gør?
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Jo, det var jo netop også, hvad jeg sagde i svaret til fru Johanne Schmidt-Nielsen, altså at man selvfølgelig ikke fremsætter noget, som ikke er blevet vurderet af de bedste jurister, vi har.
Men jeg tror også, hr. Kristian Thulesen Dahl vil give mig ret i, at jura er genstand for fortolkning, og derfor gør det da indtryk, når et FN-organ kommer med en udtalelse.
Men det får os ikke til at trække lovforslaget tilbage; vi sender det i høring, sådan som vi har planlagt, og så tager vi de høringssvar ind, og så tager vi diskussionen på det grundlag.
Det synes jeg da er god lovkvalitet; det er da sådan, man må gå til det.
Så siger jeg bare helt stilfærdigt: Vi kommer ikke til at medvirke til noget, som er i strid med konventionerne – og hvis der er anklagepunkter, må vi jo have afklaret, om der er hold i det.
Men det tror jeg ikke, for vi har selvfølgelig vurderet det på forhånd.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Men min pointe her er, at hvis det her er op til en fortolkning og det har været vurderet i Justitsministeriet, og hvis Justitsministeriet siger, at de her stramninger er i orden, vil det så være sådan, at et høringssvar fra Amnesty eller fra Dansk Flygtningehjælp eller fra et FN-organ, som siger, at det går til kanten, vil påvirke De Radikales mening, i forhold til om man skal gennemføre forslaget, nu, hvor Justitsministeriet ellers har sagt, at det er i orden?
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Eftersom det her er mit sidste svar fra talerstolen i aften, vil jeg sige noget, der muligvis overrasker hr. Kristian Thulesen Dahl, og det er, at vi faktisk tager høringsprocessen alvorligt, uanset hvilket lovforslag der er tale om.
Det er det, vi har den til.
Regeringen fremsætter et lovforslag, og her gør man sit bedste, sit absolut bedste, for at opnå det, der er formålet med loven, og selvfølgelig sådan, at det holder sig inden for alt det, et lovforslag bør gøre i en retsstat – en retsstat, som også har tilsluttet sig internationale konventioner.
Og hvis der kommer alvorlige kritikpunkter, ser vi da på det.
Men jeg vil også sige, at vi da har gjort vores forarbejde så godt, vi kunne.
Nu har vi så en høringsproces.
Hvad angår det her lovforslag, kommer det til at gå den gang, det skal, for at det kan leve op til god lovkvalitet, fuldstændig ligesom alle lovforslag bør gøre det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Tak for det.
Jeg har bare et meget enkelt spørgsmål til hr. Jonas Dahl, og det er sådan et ja-/nejspørgsmål.
Det er jo altid dejligt på det her tidspunkt af døgnet, at det er enkle spørgsmål, hvor man kan få et enkelt svar.
Vil SF i forbindelse med det kommende folketingsvalg stille politisk ultimative krav for at pege på fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister?
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Jeg har sådan set i al stilfærdighed lige foreslået de to ændringer, vi foreslår fra SF's side.
Vi foreslår ikke en total tilbagerulning af dagpengereformen; vi foreslår ikke alle mulige andre ting.
Vi foreslår to konkrete ting, og de to ting har vi sådan set finansieret i vores finanslovsforslag, som vi har lagt frem.
Jeg vil gerne oversende det igen, hvis det er sådan, at fru Lene Espersen har overset vores finanslovsforslag.
Det er sådan set det, vi har sagt hele tiden.
Og det er der plads til også at finansiere inden for det økonomiske råderum, som regeringen har lagt op til i de finanslovsforhandlinger, vi så småt er gået i gang med.
Så det her handler jo sådan set om, hvordan man vil vælge at bruge de midler, der er til rådighed
Jeg har da fuld forståelse for, at man hellere vil bruge dem til skattelettelser og alle mulige andre ting, men fra SF's side er vores prioritering bare, at vi gerne vil bruge pengene til at halvere genoptjeningskravet og permanentgøre den midlertidige arbejdsmarkedsydelse.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jeg spurgte jo ikke hr. Jonas Dahl om, hvordan hr. Jonas Dahl kunne få lov at bruge endnu flere penge.
Jeg spurgte hr. Jonas Dahl om, hvordan SF vil finde de 22,8 mia. kr., som SF ikke vil stå på mål for.
Det, som SF bevæger sig ud i – nu vil SF så bruge endnu flere penge – er jo sådan set at overtrumfe Liberal Alliance i negativ offentlig vækst, hvis tallene skal hænge sammen.
Så jeg stiller spørgsmålet igen: Hvis SF ikke vil stå på mål for de mange, mange milliarder, som genopretningspakken bidrager med for at sikre, at der også kan gives penge til velfærdsstaten, hvordan skal de penge så findes?
Vi har brug for at få noget, der bidrager til holdbarheden af dansk økonomi – ikke noget, der forværrer den.
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
SF har to konkrete forslag til løsning af det, vi står over for lige nu i forhold til dagpengereformen.
Det har vi jo lagt meget åbent frem, og jeg er da ked af, hvis fru Lene Espersen ikke har hørt det.
Men jeg vil gerne gentage det for fru Lene Espersens skyld.
Vi vil halvere det fra 52 uger til 26 uger.
Vi må erkende, at der stadig væk er nogle, der ikke har kunnet finde et arbejde, fordi vi stadig væk er i en lavkonjunktur.
Dem vil vi gerne være med til at tage ansvar for, og derfor lægger vi op til at forlænge den midlertidige arbejdsmarkedsydelse og gøre den permanent.
Forskellen er jo, at hr. Kristian Thulesen Dahl har været ude at forholde sig til det.
Han har været ude i dagspressen netop at sige, hvad det er for nogle krav, han gerne vil have.
Det synes jeg da sådan set er positivt.
Det vil jeg da også gerne sige at vi også gerne vil fra SF's side.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Jamen det er jo præcis, som jeg forventede det.
Det er jo egentlig også det, jeg har lagt ind i mine svar hele dagen, når jeg er blevet spurgt om mange ting.
Men det er jo forunderligt, hvordan hr. Jonas Dahl så kunne stille mig spørgsmål tidligere.
Vi havde en lille omgang her, da jeg var på talerstolen, der tog udgangspunkt i, at SF mente, at Dansk Folkeparti skulle stille nogle ultimative krav.
Hvorfor mener hr. Jonas Dahl, at vi skal forholde os anderledes i forhold til en, vi peger på som statsminister, end SF skal?
Altså, hvorfor skal der gælde forskellige konditioner?
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Nej, vi har som udgangspunkt ikke ultimative krav.
Vi har tænkt os at gå til valg på vores politik; det tror jeg ikke er nogen hemmelighed.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Nu er der ikke noget, der er nemmere, når der skal træffes vanskelige beslutninger, end at krybe i flyverskjul og så sige: Lad de andre gøre det beskidte arbejde, og så lad os få lov at bruge løs af pengene, når de ruller ind i kassen.
Hr. Jonas Dahl har brugt ganske meget tid her i anden runde i aften på at kritisere genopretningsaftalen fra 2010, som bidrager til de offentlige finanser med 22,8 mia. kr. – det er vel at mærke et tal, der er noget højere end de 20 mia. kr., regeringen selv praler med at have frem til 2020.
Og mit enkle spørgsmål til hr. Jonas Dahl er: Hvordan vil SF finde de penge, hvis man er modstander af de reformer, som vi har gennemført?
Hvad er SF's modsvar?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-09:
Tak for det.
Da den hengangne partileder Margrethe Vestager steg op i det sorte tårn og satte tænderne i »En Fair Løsning« og »Fair Forandring« og de facto blev regeringens leder, var der ingen tvivl om den radikale politik.
Man stod fast på principper, man var klar i mælet.
For 2 uger siden fik vi i et samråd med integrationsministeren at vide, at der ikke kunne blive tale om at ændre på asylreglerne om familiesammenføring.
Nogle uger tidligere diskuterede vi muligheden for at gribe ind over for de mange unge, der lader sig radikalisere og tager i krig mod ISIS.
Dengang var det kognitiv familieterapi, der skulle være med til at forebygge, senere var det så inddragelse af pas, straf og andre ting.
Hvad er der dog sket i Det Radikale Venstre hen over de seneste uger?
Er man blevet trængt op i et hjørne?
Er man blevet sat på plads?
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Jeg synes, jeg sagde meget klart, at vi ikke kommer til at gøre noget, som er i modstrid med internationale konventioner – selvsagt ikke.
Når det er sagt, er det jo lige så klart, at vi da nøje har overvejet, hvad indholdet er i det her lovforslag.
Der har vi jo vurderet det i forhold til vores opfattelse af konventionerne, og hvad vi skal tilbyde flygtninge.
Men det er jo det, en høringsproces også skal bidrage til.
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Jeg vil gerne svare på spørgsmål, når jeg får lov til at stå på talerstolen.
Men det er hr. Kristian Thulesen Dahl, der selv har startet debatten om ultimative krav.
Og når han udtaler, at han ikke vil medvirke til nulvækst, er det vel også rimeligt, at vi tager den her diskussion op.
Men så lad mig spørge på en anden måde: Vil hr. Kristian Thulesen Dahl i det mindste lægge stemmer til vækst i den offentlige sektor, hvis der efter næste valg er et flertal i Folketinget for det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Nej, altså, man kan sige, at man får et deja vu nu i forhold til den debat, vi har haft tidligere.
Det er vist de samme spørgsmål, der bliver læst op en gang til.
Men det er også fair nok.
Jeg forsøgte at få en debat om det retlige forbehold, og det kan være svært herinde i Folketingssalen, må man sige.
Vores politik bygger på, at der skal være flere penge til velfærd, at der skal være en realvækst i den offentlige sektor svarende til det, vi gik til valg på i 2011, en realvækst på det her lidt tekniske tal 0,8 pct. frem til 2020.
Det er det, man stemmer på, hvis man stemmer på Dansk Folkeparti.
Og så vil vi kæmpe for at få vores politik igennem efter et valg. Hvis der ligger det i spørgsmålet, som også har været gennemgående i løbet af dagen, om vi vil stille ultimative krav i forhold til et regeringsskifte, og hvilken politik der så skal føres, så er svaret nej – lige så lidt som jeg forestiller mig, at SF stiller ultimative politiske krav for at ville støtte statsministeren efter et folketingsvalg; jeg har i hvert fald ikke hørt det, ikke en eneste gang i løbet af dagen, men jeg kan blive klogere nu, hvor hr. Jonas Dahl jo får ordet igen, altså om SF opererer med ultimative politiske krav for at ville støtte fru Helle Thorning-Schmidt efter et folketingsvalg.
Jeg har overhovedet ikke hørt noget om det, men det vil være nyt og spændende.
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Hr. Kristian Thulesen Dahl sagde tilbage i august, og jeg citerer: Dansk Folkeparti kommer ikke til at medvirke til en politik, hvor der er nulvækst i en længere årrække.
Er det virkelig rigtigt, at hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti ikke længere ved, om Dansk Folkeparti vil lægge stemmer til nulvækst?