runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2011-05-05:
Nu har vi jo bemærket, at det her forslag handler om at gebyrfinansiere udgifterne ved etablering af et system til optagelse af fingeraftryk i pas, men selv om forslaget er afgrænset til spørgsmålet om finansiering af et sådant system, kan vi ikke i diskussionen komme uden om, at der er krav i forbindelse med optagelse af et digitalt billede af pasindehaverens fingeraftryk, som endnu ikke er opfyldt, og som ikke er en del af dette lovforslag.
Der er altså sådan set stadig en række krav og problemstillinger, som vi ikke mener er løst.
Vi mener, det er vigtigt, at en persons identitet ikke bliver misbrugt af en anden person, f.eks. ved at personens pas bliver forfalsket.
En af de måder, man kan undgå dette på, er ved at indføre biometriske kendetegn, f.eks. foto og fingeraftryk.
Ideen synes derfor god, hvis fingeraftrykkene alene bruges til at imødegå forfalskning af pas og ikke bruges til at registrere os, men vi tror sådan set ikke på, at man kan adskille de to størrelser.
Vi opfatter det på den måde, at det vil være meget svært, ja, nok umuligt at undgå registrering, når man vil indføre fingeraftryk i pas.
Jeg vil også sige, at det er vores klare opfattelse, at på et tidspunkt vil nogen være i stand til at lave falske id-kort med det forkerte navn, men med det rigtige fingeraftryk, og det kan faktisk kun imødegås ved at lave en stor database med alle fingeraftryk, og så har vi jo et virkelig stort og omfattende registreringssystem.
I Enhedslisten er vi enige med Datatilsynet i, at registreringen af vores fingeraftryk har store konsekvenser for den enkeltes privatliv.
Det er vel også derfor, at Datatilsynet opfordrer regeringen til at lave en privatlivsimplikationsanalyse, altså en analyse af, hvad indførelsen af de her pas vil betyde for vores mulighed for at opretholde et privatliv.
Han kan muligvis sige noget om det i dag, ellers vil vi selvfølgelig spørge videre ind til det under udvalgsarbejdet, for vi synes sådan set, at det er vigtigt, at man forholder sig til det, Datatilsynet skriver i sit høringssvar.
Også det er et spørgsmål, som vi vil vende tilbage til i udvalgsarbejdet.
Vi synes nemlig ikke, at det er et tilfredsstillende eller godt nok svar, at ministeren svarer Datatilsynet, at der som udgangspunkt ikke vil ske en lagring hos kommunerne.
Vi ser altså en række problemer, hvad angår registrering af fingeraftryk og datasikkerheden, og så længe, ministeren ikke tager hånd om de problemer, kan vi ikke støtte forslaget, da det omhandler finansieringen af et system til optagelse af fingeraftryk i pas.
Vi kan jo ikke stemme for finansieringen af et system, når vi er skeptiske over for, om man i tilstrækkeligt omfang har sikret privatlivet og lever op til Datatilsynets ønsker og krav.
Lone Dybkjær (RV), 2011-05-05:
Nu er lovforslagets indhold jo blevet repeteret, så jeg skal bare sige, at Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-05-05:
Da den konservative retsordfører, hr. Tom Behnke, desværre ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige følgende om forslaget på hans vegne
Det er i dag sådan, at et pas skal indeholde et digitalt billede af indehaverens ansigt, et såkaldt biometrisk kendetegn.
Fremover skal det desuden være sådan, at pas indeholder et digitalt billede af indehaverens fingeraftryk.
Med det nye tiltag er der dobbelt garanti for, at den, der står med passet, rent faktisk også er den retmæssige indehaver af passet.
Ved udstedelse af pas i fremtiden skal man således have optaget et digitalt fingeraftryk i forbindelse med indlevering af ansøgning om pas.
Det forudsætter, at der opstilles maskiner, der kan aflæse fingeraftryk digitalt, og det koster penge.
Her er det meningen med forslaget, at der pålægges et gebyr på 27 kr.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-05-05:
Det her er jo et spørgsmål om at finansiere omkostningerne ved at lave de biometriske pas og ikke en diskussion om passene i sig selv.
Vi kan selvfølgelig fra SF's side støtte, at man prøver at skabe en finansiering til det.
Det koster 27 kr., og det tror jeg er en sum, som alle kan leve med i betragtning af, hvad det i realiteten koster at anskaffe sig et pas.
Så støtte til forslaget fra SF.
Pia Adelsteen (DF), 2011-05-05:
Jeg kan også fra Dansk Folkepartis side meddele, at vi støtter, at gebyret betales af brugerne.
Jeg kan ikke lade være med at komme med en bemærkning til Socialdemokraternes ordfører, for det er da rigtigt, at det skulle gøre passet mere sikkert, men det kræver også, at der er nogen ved grænserne, der kontrollerer det, og det er jo netop det, vi ønsker.
Maja Panduro (S), 2011-05-05:
Det er jo sjældent sjovt at skulle hæve gebyrer og hæve brugerbetalingen, men de 27 kr., som der her er tale om, når man skal have lavet et nyt pas – og det skal man jo heldigvis relativt sjældent – kan vi fra Socialdemokraternes side godt leve med, fordi alternativet jo er, at vi skulle finde pengene et andet sted.
Vi mener, at et gebyr på 27 kr. med de ganske mange års mellemrum, som der er i forbindelse med at få skiftet pas, kan de fleste af os klare.
Så synes vi, at det er på tide og meget, meget vigtigt, at vi nu kommer ud over steppen med det her.
Det er jo sådan set en gammel aftale; den er fra 2004, hvor EU vedtog, at vi skulle have biometriske data, altså billeder og fingeraftryk, elektronisk i vores pas.
I 2006 lovede regeringen, at det ville man have implementeret inden sommeren 2009, og vi er stadig væk ikke blevet færdige med det.
Tanken med de biometriske pas er jo, at de skal give os en mere sikker paskontrol; det skal sådan set være en hjælp til at bekæmpe terror og bekæmpe international kriminalitet, og derfor er det da på høje tid, at vi nu kommer i gang med at få implementeret det.
Derfor siger Socialdemokraterne, at vi kan bakke op om lovforslaget her, og lad os så i øvrigt se at komme ud over steppen og få implementeret det her pas.
Karsten Nonbo (V), 2011-05-05:
Det lovforslag, vi skal behandle nu, omhandler pasloven.
Det handler ikke om det, at man får mulighed for at indlægge fingeraftryk i passet, for den mulighed er egentlig allerede givet, det handler mere om det at opkræve et gebyr for det.
Vi er jo endnu ikke begyndt at få indlagt fingeraftryk i passet, men det bliver en rigtig god foranstaltning set ud fra et sikkerhedsperspektiv.
Når først fingeraftrykket er med i passet, er det jo stort set umuligt at forfalske et pas, og dermed er identitetssikkerheden – altså om det nu er den pågældende person – meget svær at omgå.
Der var så måske nogen, der kunne spørge: Jamen har man så altid adgang til folks fingeraftryk, når det ligger i passet?
Og hertil er det beroligende svar: Nej, det har man ikke.
At fingeraftrykket er i passet, sætter en forbindelse mellem passet, passets foto og fingeraftrykket.
Det er ikke sådan, at politiet i Kriminalregisteret kan få mulighed for at søge på det fingeraftryk.
Så der kan man være ganske rolig.
Men det, lovforslaget her egentlig drejer sig om, er, at man kan pålægge et gebyr for den fordyrelse, der er ved at udstede passet med fingeraftryk, og i Venstre tilslutter vi os det.
Forudsætningen er jo, at selve gebyret følger den faktiske omkostning, som der er ved at lægge fingeraftryk ind i passet, således at der ikke her ligger nogen ekstra skjult skat.
Med de ord kan vi tilslutte os lovforslaget.
Maja Panduro (S), 2011-05-05:
Hos Socialdemokraterne er vi rigtig glade for den mangfoldighed, som vi allerede har på daginstitutionsområdet.
Bl.a. har vi rigtig mange rigtig gode selvejende daginstitutioner, men her med lovforslaget er tale om et skred, mener vi, et brud med den tradition, vi ellers har på det danske daginstitutionsområde.
Det her kommer ikke til at forbedre vilkårene for vores børn.
Det påstår ministeren faktisk heller ikke engang i lovteksten at det vil.
Formålet med det her er udelukkende at forbedre vilkårene for nogle private virksomheder som f.eks. ISS, som gerne vil tjene penge på at tage sig af vores børn, og som har vanskeligt ved det, som reglerne er nu.
I bedste fald er det her forslag malplaceret, i værste fald er det dybt ideologisk.
Det er i hvert fald meget, meget sigende for den her regerings prioriteringer, at vi står med kæmpe besparelser på daginstitutionsområdet.
Vi hører den ene historie efter den anden om, hvor hårdt presset vores personale er derude, hvor få pædagoger der er til børnene, hvor mange besparelser man er nødt til at lave, men det, som Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance er mest optaget af, er de stakkels private virksomheder, som har svært ved at tjene penge på det.
Hvis så man kunne påvise, at det her ville give nogle bedre tilbud til vores børn, synes jeg, det ville være noget andet, men jeg synes, det er udtryk for arrogance og netop for en ren ideologisk tilgang til det her at mene, at alene det, at der kommer til at stå privat på lønsedlen i stedet for offentligt ansat, så pludselig skulle gøre medarbejderne meget mere innovative, meget mere effektive, meget mere kreative.
Det at gøre de private til en del af kommunens forsyningspligt og sige, at de skal indgå i pladsanvisningen, at de skal være en del af det kommunale system, men at de stadig kan trække penge ud af det, synes jeg er dybt, dybt problematisk.
Det betyder, at vores skattekroner skal gå til ren profit til private virksomheder.
Forslaget her minder mig i det hele taget om en Roald Als-tegning, jeg så her den anden dag, som hed »Ophørsudsalg«, hvor ministrene, hr. Claus Hjort Frederiksen og hr. Lars Løkke Rasmussen, står foran en kærre og råber: Tilbud! Alt skal væk! –
og så er de i gang med at sælge lufthavnene, de er i gang med at sælge skinnenettet, de er i gang med at sælge sygehusene, og nu vil man altså lave det samme på vores daginstitutionsområde.
Man vil på bekostning af det fælles, på bekostning af vores skattekroner sørge for, at der skal noget mere profit ned i de private lommer, og det kan Socialdemokraterne ikke støtte.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-05:
Nu er denne ordfører i den lykkelige situation og har tænkt sig at være det i rigtig, rigtig mange år, at hans parti er i regering.
Så jeg kan såmænd berolige med, at vi fortsætter i mange, mange år endnu.
Så det var et rent hypotetisk spørgsmål, jeg der fik af ordføreren.
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at vi ikke skal have svar.
Vi har – og det er bare det, jeg synes vi burde anerkende – igangsat stribevis af undersøgelser om en lang række af de elementer, som har gjort, at vi i Folketinget har måttet gribe til en række initiativer i form af bankpakker og alt mulig andet for at sikre, at vi kunne komme så skånsomt igennem krisen som overhovedet muligt.
Der bemærkede jeg da med tilfredshed – jeg ved ikke, om det var tilsigtet – at ordføreren i sin kommentar til ministeren var enig i, at forudsætningerne i Danmark var bedre end i så mange andre lande, da vi ramte krisen.
Det er måske ikke altid det, som ordførerens partikolleger giver udtryk for, når vi diskuterer det her.
Men jeg anerkender det synspunkt, som jo indirekte er en anerkendelse af, at vi har båret os fornuftigt ad i årene forud for krisen.
Jens Christian Lund (S), 2011-05-05:
Jeg vil sige, at jeg nok altid bliver en lille smule deprimeret, når vi prøver på at ville lave en ordentlig debat om et alvorligt emne.
Det ved vi så ikke, for vi fik jo desværre ikke lejlighed til at regere i den periode, men vi så, hvordan regeringen regerede.
Det var ikke sådan, at jeg vil sige, at jeg blev dybt imponeret.
Jeg kan ikke forstå, at Venstre som dette store liberale parti ikke kan være enig i, at det er en god idé.
Det er alvorligt, og vi skal have en styret undersøgelse af, hvorfor det gik så galt.
Og det kan da godt være, at der ville komme noget frem om, at nogle af de forslag, vi var kommet med, ikke ville have været hensigtsmæssige.
Men vi får ikke lejlighed til at undersøge det.
Så til sidst: Vil ordføreren love, at når ordførerens parti kommer i regering, så vil ordførerens parti aldrig bede om at få lavet nogen undersøgelseskommissioner?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-05:
Jeg sagde også i min ordførertale, at der er igangsat stribevis af undersøgelser, og jeg mener jo, at det er helt naturligt, at vi får svar på de ting, som de forskellige undersøgelser håndterer, altså får alle de svar på bordet.
Og skulle det vise sig, at der er et eller andet, der slet ikke er godt nok belyst, så tror jeg da, at vi alle har en interesse i, at vi får alle fakta på bordet.
Men jeg må bare sige, at det altså er naturligt, at vi siger: Der er en lang række undersøgelser i gang, dem skal vi have afviklet og få de svar, som de forhåbentlig giver.
Så var det blot, jeg konstaterede, at vi lever i et land med forskningsfrihed, og derfor er det jo ikke særlig usandsynligt, vil jeg sige, at et område, der har påkaldt sig så stor opmærksomhed, normalt også plejer at påkalde sig forskernes opmærksomhed.
Som stor tilhænger af forskningsfrihed mener jeg jo, at Folketinget også skal respektere, at den mulighed foreligger.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-05:
Den største, javel, men ikke den eneste.
Vi har set kriser i 1980'erne og 1990'erne også.
Og på baggrund af det er det selvfølgelig også nødvendigt, at man husker det gode råd om, at det er i fredstid, at man skal lave aftaler, som holder i krigstid.
Ordføreren nævnte selv i sin ordførertale, at ordføreren havde en forventning om, at stribevis af forskere nok skal beskæftige sig med krisen.
Det kan jo selvfølgelig være meget tilforladeligt, at vi blot sidder reaktivt tilbage og venter på, at noget sker, og at nogle fortæller os, at her kan være noget, der skal ændres.
Men vil ordføreren ikke give mig ret i, at det fornuftige er, at vi rent faktisk indstiller os på, at det godt kan ske, at der kommer en ny krise, for det er vel ikke sådan, at ordføreren forestiller sig, at de tre kriser, vi har været igennem de seneste 30 år, bliver de sidste i verdenshistorien, og at sandsynligheden for, at noget sådant kunne ske igen, er fuldstændig fjern?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-05:
I det sidste kan jeg jo kun være enig.
Vi skal naturligvis altid forholde os til de udfordringer, vi står over for, det, vi møder, og hvad morgendagen bringer.
Jeg vil i hvert fald ikke stå her og lægge hovedet på blokken og sige, at der ikke vil være behov for ændringer i fremtiden.
Tværtimod vil jeg sige, at der med garanti er behov for ændringer i fremtiden.
Og til trods for mange af de rigtige gode initiativer, vi har lavet, kan vi jo også – jeg tror, at det er på dagsordenen i næste uge – se det næste forslag fra økonomi- og erhvervsministeren om yderligere tiltag for at sikre den finansielle stabilitet; det giver øgede muligheder, i tilfælde af at der opstår en krisesituation for et pengeinstitut.
Det understreger jo netop, at når der opstår muligheder – her er der tale om en sag, hvor vi har haft problemer i forhold til Europa-Kommissionen og dens opfattelse at statsstøttereglerne – så viser regeringen jo, at den handler, for det skal jo altid være sådan, at når der opstår udfordringer, nye situationer, nye muligheder, så skal vi selvfølgelig gribe dem for at sikre os, at vi altid har det mest optimale lovgrundlag at arbejde ud fra.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-05:
Det er meget kendetegnende, at når vi skal behandle et spørgsmål som det her, benytter Venstres ordfører sig af muligheden for at bringe andre ting i spil.
Det skal Venstres ordfører selvfølgelig være meget velkommen til.
Men det er egentlig meget kendetegnende, at ordføreren har nogle synspunkter om, hvad en socialdemokratisk politik i 00’erne ville have ført til, og vi har nogle politiske synspunkter om, hvad den nuværende regerings politik i 00’erne har ført til.
Og for begges vedkommende er der i hvert fald tale om politiske holdninger, i hvert fald hvad angår den debat, der foregår her i salen.
Tilbage står, at hvis vi skal have belyst, hvad det er for nogle udfordringer, der har været f.eks. i forbindelse med pengeinstitutternes håndtering af udlån, så kan vi jo ikke bruge det til så forfærdelig meget, at vi to er politisk uenige.
Det er faktisk derfor, at vi netop peger på, at der er et behov for at lave en nærmere analyse af de dokumenterede årsager, så vi ikke bare her i Folketinget, men også i den brede befolkning har nogle klare – ikke politiske – beviser for, hvad det er, der skal til for at rette ind i fremtiden i forhold til regulering.
For jeg går ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at det ikke er sådan, at den nuværende lovgivning er støbt i beton, men at vi faktisk kan have behov for at lave yderligere regulering.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-05-05:
Alle de ting samler vi jo op.
Der bliver hele tiden lavet analyser – fra Finansiel Stabilitets side, fra Finanstilsynets side, i de politiske drøftelser, vi har forligspartierne imellem, i de advokatundersøgelser, der er lavet, og der kommer jo en nu her om Amagerbanken.
Der samler vi viden op, vi akkumulerer en viden, som vi reagerer på baggrund af.
Så det at skulle nedsætte en kommission, som vil være et udstyrsstykke i forbrug af penge og i magtesløshed, vil ikke hjælpe noget som helst.
Det, der hjælper, er handling.
Det har vi sikret i fællesskab – og respekt for, at SF også har været med til det – og vi har flere gange været enige om i Folketinget at reagere, siden krisen satte ind.
Så der er ikke behov for en ny kommission.
Det vil i værste fald skade hele den opmærksomhed, vi har om den finansielle sektor, og det vil i hvert fald ikke hjælpe i forhold til reguleringen af den finansielle sektor og til at undgå, at vi kommer ud for et tilsvarende kollaps i fremtiden.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-05:
Ministeren har jo ret i, at der blev handlet i Danmark.
Det foregik meget hurtigt, for det måtte ske akut.
Det foregik meget intenst og meget hurtigt; der skulle resolut og akut handling til.
Det var godt, at det skete, men det er jo i sagens natur også en meget lukket proces, der foregår, når det skal ske så akut.
For at undgå, at vi kommer i lignende situationer, og for at have en demokratisk drøftelse af, hvordan man håndterer dem, også situationer, hvor man må sige at der ikke er et meget stort, åbent demokrati – det kan ikke lade sig gøre i en situation, hvor man er nødt til så hurtigt at gribe ind – er det så ikke relevant nu at tage den diskussion: Håndterede vi det helt rigtigt?
Kan man gøre andre ting bedre fremover?
Hvordan skal lignende processer håndteres, for at vi i Danmark er enige om, hvordan vi tackler det, hvis vi – gud forbyde det – nogen sinde igen skulle stå i en finansiel krise som den, vi har været igennem?
Jens Christian Lund (S), 2011-05-05:
Jeg prøver at vise den positive side her.
Vi har jo siddet sammen i Erhvervsudvalget, vi har siddet sammen ovre hos ministeren, vi har drøftet nogle ting.
Og vi må vel erkende, at der er nogle gange, hvor vi har handlet, fordi det har været nødvendigt at handle, men hvor vi godt vidste, at vi måske ikke fuldt ud havde en baggrund for at handle sådan.
Vi har diskuteret revisorer, og vi har diskuteret bankpakker, og vi har diskuteret så mange ting.
Og vi fortsætter igen her med nogle nye lovforslag, der kommer.
Var det ikke hensigtsmæssigt, at hele Folketinget her sagde: Lad os prøve, nu hvor vi forhåbentlig er på vej ud af krisen, at lave en undersøgelse af, om der er nogle danske forhold, der kan gøre, at der er virksomheder i Haderslev, der lige pludselig får en gæld på næsten ½ mia. kr.?
Hvad er det, der er gået galt i den del af verden, der hedder Danmark?
I stedet for at være efter hinanden, kunne vi virkelig sige, at her er noget, vi kan stå sammen om.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-05:
Jeg tror, at den liste af undersøgelser, som økonomi- og erhvervsministeren nævnte i sin besvarelse og indlæg, jo i allerhøjeste grad er udtryk for en række undersøgelser, som vi er enige om, og som vi står bag, altså udmøntningen af de aftaler, vi har, om hele den finansielle stabilitet.
Derfor har vi jo en fælles interesse i at få belyst de aspekter.
Vi har en fælles interesse i at sikre klarhed: Hvad gik der galt i nogle af de pengeinstitutter, der har måttet lade livet?
Har vi haft den fornødne regulering og det fornødne tilsyn på daværende tidspunkt?
Og vi kan i hvert fald sige, at vi på en række områder ved, at vi ikke havde det, for vi har ændret reglerne for at være på forkant.
Med der ligger masser af undersøgelser, som vi selvfølgelig skal bruge til at se, om vi har reageret rigtigt, og om vi har reageret hurtigt nok.
Og der er det bare, jeg siger: Der er en lang række aspekter, der er i gang med at blive undersøgt.
Dem afventer jeg svar på, før jeg ser et behov for, at vi sætter yderligere i værk.
Jens Christian Lund (S), 2011-05-05:
Som Venstres ordfører sagde, er det her jo en del af konkurrencepakken, og jeg tror, alle er enige om, at noget, der er vigtigt, er, at vi gør tingene så effektivt som overhovedet muligt.
Jeg må indrømme, at jeg har svært ved lige netop i det her lovforslag at se, at tingene bliver væsentlig mere effektive.
Jeg har svært ved at se, hvad det er, der gør det genialt, at de ikke selv kan tage sager op, hvis de mener, der er en sag, der er urimelig.
Jeg er betænkelig ved den her djøfisering af sagen, nemlig at det altid er den juridiske formand, der vil overrule den sagkyndige.
Jeg har måske umiddelbart lidt svært ved at se, at det er ufattelig genialt, men vi kan selvfølgelig spørge ind til, hvorfor det er så genialt.
Man kan måske også sætte spørgsmålstegn ved, om det er det rigtige, at der kun er en, der skal tage stilling til det, og at det er den juridiske og ikke den sagkyndige, for det kunne måske godt være en god idé, at det var en, der vidste lidt om det og ikke bare kendte noget til det juramæssige.
Man kan også være lidt betænkelig ved, at det, der sker med klagenævnet her, er, at virksomhederne er nødt til at ansætte advokater, for det, der, som jeg læser det i forslaget, ligger i det, er jo, at formalia skal være i orden, når man skal klage.
Jeg har indtrykket af, at nogle af dem, der har givet høringssvar, er betænkelige ved, at de bliver nødt til at ansætte advokater for at kunne komme i gang med en klagesag.
Jeg vil sige, jeg håber, at det er et forslag, der vil fremme, at vi mister noget administrativt bøvl, som ministeren jo altid er vild med at sige, så jeg tror som ikke, vi stemmer imod det, men jeg har også svært ved at se, at vi skal stemme for det her.
Hvis jeg skal sige noget til ministeren, som altid irriterer mig, så er det, at jeg ikke kan forstå, at vi hver eneste gang får problemer med høringsfristerne.
Nu har vi igen her en sag, hvor vi, når vi beder om høringssvar, siger, at der er en frist på et antal dage, men det meste af perioden, hvor sagen har været i høring, har det været påske.
Vi arbejder – jeg var sendt til Panama – og vi får også et godt vederlag, men vi kan ikke forvente, at alle dem, vi sender ud til, skal arbejde i påsken.
Det er ikke rimeligt, og når Dommerforeningen skriver, at de ikke vil svare, fordi der ikke er en ordentlig tidsfrist, så er der noget galt.
Det kan godt være, der også er andre, der er medskyldige, vil jeg sige til ministeren, i, at det her ikke er gået ordentligt, men det er ministerens ansvar, og det kan vi ikke være bekendt.
Vi kan håbe, at nogle af dem, der er blevet hørt, benytter lejligheden til at sende deres høringssvar ind efter førstebehandlingen, så vi bliver bedre klædt på til andenbehandlingen.
Vi stemmer nok ikke imod, men vi har nok også svært ved at hidse os så meget op til at synes, at det her er et usædvanlig godt forslag.
Colette L. Brix (DF), 2011-05-05:
Jeg kan kun sige det en gang til, og for øvrigt er der ikke nogen ømme tæer eller noget som helst: Vi er jo alle sammen interesserede i, at der bliver gjort noget og bliver gjort så meget, som der overhovedet kan gøres, og jeg synes også, der er gjort meget.
Og der er mange papirer.
Hvis man går ind på internettet, tror jeg, man kan finde over 30.000 papirer på det her område; det er jo klart, det har været en forfærdelig krise.
Men når jeg nu siger det, som jeg siger det, er det, fordi vi gerne vil have afsluttet de ting, der ligger, og som er ved at blive behandlet og undersøgt i øjeblikket.
Vi har overhovedet ikke noget imod en kommission, men vi vil gerne have, at de sidste papirer ligger på bordet.
Det er da meget relevant, synes jeg.