runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-26:
Det er jo, fordi hr. Rasmus Prehns udgangspunkt for at besvare spørgsmålet er, at kommunerne bare skal have lov til at bruge alle de penge, de kan finde på, og at de ikke skal overholde deres budgetter.
Det, jeg som finansminister skal sikre, er, at når vi laver en aftale med kommunerne, lægger vi alle 98 kommuners budgetter ved siden af hinanden og oven på hinanden, og så siger vi: Så sikrer vi økonomien til disse budgetter.
Vi ser på, at nogle kommuner skal have lov til at sætte skatten op, og nogle er vanskeligt stillede og får et tilskud, men staten sikrer kommunernes økonomi.
Hele det system forudsætter jo, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, at kommunerne kan overholde deres egne budgetter.
Det, hr. Rasmus Prehn står og plæderer for, er, at når kommunerne har lagt et budget, og når vi har garanteret de økonomiske midler til at overholde det budget, så skal kommunerne bare kunne sige, at det vil de da så i øvrigt blæse på, for de bruger bare, hvad de så i øvrigt kan finde på.
Men sådan spiller klaveret jo ikke i den virkelige verden, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn.
Klaveret spiller på den måde, at når man har lagt et budget, skal man også overholde det – ellers går alle økonomier jo galt.
Rasmus Prehn (S), 2011-01-26:
Finansministeren har jo ret så langt, at landets kommuner virkelig er presset i bund økonomisk.
Det hænger jo sammen med den økonomiaftale, finansministeren selv har lavet med landets kommuner, men jeg tror ikke, at man skal have hørt ret mange spørgsmål hernede Folketingssalen, før man har hørt, at her er der simpelt hen tale om en minister, der taler udenom – en minister, der rygsvømmmer, en minister, der prøver at tale om alt muligt andet.
Det var et meget klart, klokkeklart spørgsmål: Er det Danmarks Statistik, der taler usandt, eller er det regeringen, der taler usandt, når det kommer frem, at der bliver skåret ned på landets folkeskoler, samtidig med at regeringen siger, at vi skal have en folkeskole i verdensklasse?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-26:
Nu har vi jo været igennem denne øvelse mange onsdage i træk, og jeg har fremhævet, at en del af den opgave, kommunerne i øjeblikket er ude i at skulle løse, jo er at tilpasse deres aktivitet til de lagte budgetter.
Det var jo sådan – og der er 2009 jo specielt grel – at efter at man havde sparet og sparet i landets kommuner, viste det sig, da regnskabstallene kom, at man havde brugt 5 mia. kr. mere.
Så man havde altså ikke sparet, man havde faktisk overskredet sine budgetter.
Derfor er en del af den øvelse, der foregår i kommunerne i øjeblikket, jo et resultat af deres manglende evne til at overholde egne budgetter.
Vi har tidligere diskuteret Aalborg Kommune, som jo står hr. Rasmus Prehns hjerte meget, meget nær – der var man ikke i stand til at overholde budgetterne.
Og det er jo klart, at ligesom det gælder for hr. Rasmus Prehn og for mig, så gælder det også for Aalborg Kommune og andre kommuner, at hvis indtægter og udgifter ikke svarer til hinanden, løber man ind i et problem, og det er så det, man skal rette op på.
Rasmus Prehn (S), 2011-01-26:
Det var jo et meget langt og meget uldent svar, og det viser jo, at finansministeren har en virkelig dårlig sag her.
Det er jo ikke bare en gang, men adskillige gange, at jeg og andre socialdemokrater har stillet dette spørgsmål til finansministeren: Er der blevet skåret ned på folkeskolen, eller er der ikke?
Og ministeren har nægtet det og nægtet det.
Nu står vi så her med et klart budskab fra Danmarks Statistik.
Danmarks Statistik siger ifølge Ritzau i sidste uge, at der er skåret 0,5 mia. kr. på budgetterne i 2011 sammenlignet med 2010.
Der bliver altså brugt 0,5 mia. kr. mindre på normalundervisning i folkeskolen.
Det er mindre ressourcer til folkeskoleundervisning.
Så skal jeg høre ministeren: Er det Danmarks Statistik, der siger noget forkert, eller er det regeringen, der siger noget forkert?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-01-26:
Det offentlige forbrug og de kommunale budgetter er steget markant under VK-regeringen.
Langt den største del af de penge er prioriteret til forbrug og service i kommuner og regioner.
Derfor er det ikke en rigtig præmis, når hr. Rasmus Prehn siger, at der skulle være skåret ned, for de faktiske regnskaber har jo år for år vist, at der har været en stigning i udgifterne på alle områder, bl.a. også på folkeskolens område.
Så er det jo rigtigt, at der, som jeg tror det antydes i debatten, er sket en vægtforskydning i prioriteringen.
Specialundervisningen beslaglægger flere ressourcer, men det ændrer jo ikke ved den kendsgerning, at regnskaberne viser, at vi bruger flere penge på de områder.
Og i de regnskaber, vi kender, er det tilfældet.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-01-26:
Det er korrekt, det aftalte vi.
Og der var en efterløn, så man kunne trække sig tilbage, men den har regeringen afskaffet – eller nej, det har de ikke, for de har jo ikke flertal for det endnu.
Men det kommer vi sikkert ind på i det næste spørgsmål.
Jeg vil bare høre: Mener ministeren, at det sagtens kan lade sig gøre – jeg forventer egentlig ikke, at ministeren ved det, men jeg prøver at spørge – at skubbe rundt med tunge skraldespande, op og ned ad mange meget, meget lange indkørsler, til man er 67 år?
Mener ministeren, at man sagtens kan løfte meget tunge sække og pakker i en alder af 70½ år?
Og hvis nu den nyfødte går hen og bliver moder – det tror jeg også at vi har brug for om nogle år – mener ministeren så, at den her nyfødte kan bære, jeg ved ikke hvor mange sten, ude på arbejdspladserne, i kulde, op og ned ad stiger, og hvad ved jeg, i en alder af 73½ år?
Mener ministeren virkelig det?
Frank Aaen (EL), 2011-01-26:
Hvis en fjernelse af efterlønnen har betydning for lønudviklingen, er det så en effekt, regeringen ønsker?
Inger Støjberg (V), 2011-01-26:
Jamen det, som hr. Frank Aaen forsøger at argumentere med, er jo af en helt anden verden.
For hr. Frank Aaen forsøger isoleret set at kigge på efterlønsordningen, mens hr. Frank Aaen overhovedet ikke vil tage resten af samfundet med ind i billedet, vil tage den demografiske udfordring med ind i billedet, vil tage den økonomiske situation med ind i billedet.
Næh næh, det vil hr. Frank Aaen slet ikke beskæftige sig med, men kræver derimod nogle mærkværdige garantier for det ene og for det andet.
Så må jeg bare lige igen gentage, at det da også er en underlig tilgang til den her sag slet ikke at ville forholde sig til virkelighedens verden, slet ikke at ville forholde sig til, hvordan arbejdsmarkedet igennem tiderne har ændret sig.
Hvis hr. Frank Aaen havde været parlamentariker dengang, ville hr. Frank Aaen så også have stillet sig op om onsdagen og spurgt: Kan regeringen garantere for, at kvindernes indtog på det danske arbejdsmarked ikke er med til at løndumpe?
Frank Aaen (EL), 2011-01-26:
Jeg ønsker ikke en anden styreform, forstået på den måde, at jeg går ind for, at det er parterne på arbejdsmarkedet, der bestemmer lønningerne.
Regeringen har jo nogle gange blandet sig ved at gå ind i overenskomsterne, og her er man altså i gang med et indgreb på arbejdsmarkedet, der vedrører efterlønsordningen, og som vi ved påvirker lønudviklingen, altså påvirker de rammer, som arbejdsmarkedets parter har at forhandle inden for.
Det må man jo tage stilling til.
Når politikere ændrer rammerne for fastlæggelsen af lønnen på arbejdsmarkedet, må man tage stilling til i hvilken retning.
Derfor igen: Vil ministeren garantere, at efterlønsreformen isoleret set ikke er med til at forringe lønudviklingen på arbejdsmarkedet i negativ retning?
Inger Støjberg (V), 2011-01-26:
Jeg er godt klar over, at hr. Frank Aaen har en forkærlighed for en helt anden styreform end den her.
Men det er nu engang sådan, at det i Danmark er arbejdsmarkedets parter, der er lønfastsættende; der er det arbejdsmarkedet selv, der tilpasser sig.
Og hr. Frank Aaen bliver bare nødt til at se realiteterne i øjnene, nemlig at det danske arbejdsmarked er en dynamisk størrelse.
Det danske arbejdsmarked har altid tilpasset sig, f.eks. da kvinderne kom ud på arbejdsmarkedet, f.eks. da man afskaffede overgangsydelsen – og andre påvirkninger.
Alt det tilsiger jo, at det vil det danske arbejdsmarked også gøre den her gang.
Oven i det skal hr. Frank Aaen så lige lægge det til, at for hver gang der er fem, der forlader det danske arbejdsmarked, er der kun fire, der træder ind på det danske arbejdsmarked.
Det er en dynamisk størrelse, og derudover er vi udfordret af demografien.
Endelig er det altså også sådan, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at det jo ikke er noget, der kommer til at ske fra den ene dag til den anden.
Derfor har arbejdsmarkedet også god tid til at tilpasse sig.
Som jeg sagde i besvarelsen af spørgsmål S 953, er situationen for Danmark den, at vi om ganske få år står med to betydelige udfordringer: at den offentlige økonomi ikke hænger sammen, og at der kommer til at mangle hænder på det danske arbejdsmarked, simpelt hen fordi vi er presset af den demografiske udvikling.
Hvis vi ikke tager ordentligt fat om udfordringerne, ja, så vil det føre til lavere vækst i samfundet og ringere velfærd.
Det ønsker regeringen ikke.
Det er derfor, vi foreslår, at efterlønnen skal afskaffes.
Regeringens forslag til en afskaffelse af efterlønnen har ikke til formål at påvirke lønudviklingen på det danske arbejdsmarked.
Frank Aaen (EL), 2011-01-26:
Det vil sige, at vi ikke kunne få noget klart svar, og det undrer mig en del, for når vi nu ser på, hvad f.eks. overvismanden har sagt, kan vi jo se, at overvismanden flere gange har gentaget, at hvis efterlønnen bliver afskaffet, vil det presse lønningerne.
Vi har set en af chefkonsulenterne i Dansk Arbejdsgiverforening sige, at hvis man fjerner efterlønnen, vil lønningerne blive presset.
Jeg går da ud fra, at regeringen, når den laver så stor en reform, som jo har konsekvenser for en masse mennesker, herunder folk, der har arbejdet på arbejdsmarkedet i mange år, og som kan se, at en ret, de troede de havde, nu bliver fjernet, så ligesom har haft omsorg for de mennesker og har overvejet, hvad det her har af konsekvenser – ja, det skulle man jo tro – herunder om det har den konsekvens, at de her mennesker ikke bare mister deres ret til efterløn, men også må se, at deres lønninger bliver presset, på grund af at efterlønnen bliver fjernet.
Derfor vil jeg gerne have et klart svar fra ministeren
: Har man i regeringen regnet på det, har man overvejet, om det at fjerne efterlønnen er med til at påvirke lønniveauet på arbejdsmarkedet i negativ retning, altså sænke lønningerne, i forhold til hvad de ellers ville være, således som f.eks. overvismanden siger?
Inger Støjberg (V), 2011-01-26:
Det må være, fordi det er sådan et særlig flot spørgsmål.
Den offentlige økonomi hænger ikke sammen, og der kommer til at mangle hænder på arbejdsmarkedet.
Hvis vi ikke tager ordentligt fat om udfordringerne, vil det føre til lavere vækst i samfundet med en ringere velfærd til følge.
Det ønsker regeringen ikke, og det er derfor, vi foreslår, at efterlønnen afskaffes.
For ved at afskaffe efterlønnen vil vi frigøre såvel økonomiske som menneskelige ressourcer, der kan være med til at håndtere de udfordringer, som vi står over for.
Regeringens forslag betyder ikke, at efterlønsordningen afskaffes fra den ene dag til den anden, det vil ske over en længere periode, og det vil derfor også indebære en løbende udvidelse af arbejdsstyrken.
Samtidig ved vi, at når vi øger arbejdsudbuddet, tilpasser arbejdsmarkedet sig; arbejdsmarkedet er ikke en statisk størrelse.
Lønudviklingen påvirkes af mange vidt forskellige faktorer, f.eks. strukturændringer på arbejdsmarkedet, konjunkturændringer, tilstrømningen af arbejdskraft fra andre lande osv. Endvidere vil jeg gøre opmærksom på, at lønudviklingen fastlægges af arbejdsmarkedets parter i de kollektive overenskomstforhandlinger, og det går jeg ud fra at hr. Frank Aaen også bakker op om.
Frank Aaen (EL), 2011-01-26:
Spørgsmålet er: Har en fjernelse af efterlønnen konsekvenser for lønudviklingen på arbejdsmarkedet?
Har en fjernelse af efterlønnen konsekvenser for lønudviklingen på arbejdsmarkedet?
Nu kan man sådan set relativt nemt ved at google se, at overvismanden har den opfattelse, at efterlønnens fjernelse betyder et øget pres i negativ retning på lønningerne.
Men jeg kan forstå, at det ikke er regeringens mening, at efterlønnens fjernelse skal påvirke lønningerne i negativ retning.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Kan vi få en garanti for, at vi ikke får det pres på lønudviklingen på arbejdsmarkedet?
Og hvis det skulle vise sig, at man må antage, at det vil ske, vil man så overveje efterlønsreformen igen for at sikre, at der ikke kommer et pres på lønningerne på arbejdsmarked?
Næh, men det er jo det, der sker, hvis man spørger vismændene, og hvis man spørger arbejdsgiverne.
Så er det det, der sker, nemlig at man påvirker lønudviklingen.
Jeg vil godt lige replicere på det med kvinderne på arbejdsmarkedet.
Altså, da kvinderne kom på arbejdsmarkedet, var det jo, fordi der var job; det var, fordi der var en vældig efterspørgsel efter mere arbejdskraft i forbindelse med udbygningen af velfærdssamfundet.
Derfor kom kvinderne på arbejdsmarkedet, og det medførte ikke noget lønpres, det var bare en forbedring af vores samfund.
Men det, der sker her, er, at regeringen af politiske årsager sørger for, at arbejdsløsheden vokser, og det er det, som vismændene og arbejdsgiverne siger selvfølgelig gør, at lønningerne bliver presset.
Og det, jeg siger, er, at det må man da have taget stilling til.
Jeg vil gerne udvide spørgsmålet ved at sige: Hvis ikke det er lønpresset – som alle andre mener er en effekt af regeringens beslutning – der er effekten, hvad er det så, der skal skaffe 70.000 arbejdspladser?
Hvordan kommer der 70.000 flere arbejdspladser, ved at man fjerner efterlønnen?
Må jeg give et lille eksempel: Hvis det er sådan, at en murermester mangler en murer, så kommer der et opslag, der kommer 100 ansøgninger, og der ansættes én murer.
Og mit spørgsmål til ministeren er: Hvor mange murere bliver der så ansat?
Jeg kan godt svare selv: Der bliver stadig væk ansat én.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-01-26:
Det er helt fantastisk.
Det kan ministeren stort set ikke huske, men ministeren kan lige nøjagtig huske hver side i vores udspil, så det vil sige, at ministeren er mere inde i vores udspil end i det, ministeren selv kommer med.
Ministeren svarede ikke på mit spørgsmål.
Det er ganske enkelt – det er nok ikke enkelt for ministeren, men jeg tror på, at ministeren kan svare på det: Skal den 53-årige skraldemand arbejde, til han er 67 år, hvis han ikke har betalt til efterlønnen, skal den 33-årige postarbejder arbejde, til hun er 70½ år, skal den nyfødte arbejde, til han eller hun er 73½ år?
Det er bare enten et ja eller et nej, for jeg kan også læse.
Inger Støjberg (V), 2011-01-26:
For hvis man kigger i hr. Leif Lahn Jensens egen plan, 12-minutters-planen, den meget omtalte 12-minutters-plan, som i øvrigt vistnok er forsvundet fra hjemmesiden – jeg har hørt, at man ikke rigtig vil være den bekendt længere – så står der på side 51, at en nyfødt i dag vil være 73½ år, når vedkommende går på folkepension.
Det står højt besunget i den aftale, som Socialdemokratiet indgik med regeringen i 2006.
Så jeg kan jo omvendt spørge, om hr. Leif Lahn Jensen vil stå inde for den aftale, hr. Leif Lahn Jensens eget parti var med til at indgå i 2006, og som man også selv højt besynger i 12-minutters-planen, som hr. Leif Lahn Jensens eget parti har lagt frem.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-01-26:
Som tidligere tillidsmand bliver jeg altid urolig, når regeringen bruger ordet solidaritet.
Det var sådan set ikke det, jeg ville sige.
Vi gik jo alle og troede, at der ville komme et massivt hug mod folks efterløn.
Det gjorde der så også.
Men der var ikke ret mange, som faktisk troede, at regeringen også ville forringe folks mulighed for at gå på pension, at man faktisk ville lave et massivt angreb på folks pensionsalder, som endda betyder noget for folk helt op til 57 år.
Det betyder, at skraldemanden på 53 år, som forventer at gå på efterløn om 7 år, må vente 11 år, og, hvis vedkommende så ikke har betalt til efterløn, vente 14 år, før vedkommende kan holde.
Det betyder, at den 33-årige postarbejder først kan gå på pension, når vedkommende er 70½, og hvis den 33-årige postarbejder har et barn, kan vedkommende sige til sit nyfødte barn: Du skal altså arbejde, til du er 73½. I sidste uge spurgte jeg ministeren om det samme, og ministeren, kan jeg huske, ville faktisk ikke svare på spørgsmål om den her alder, men kan ministeren så svare i dag og bekræfte, at de her tal, jeg kommer med, passer, altså at disse mennesker først kan trække sig tilbage på det tidspunkt?
Inger Støjberg (V), 2011-01-26:
Vi har i de seneste 6-7 år haft to kommissioner med omfattende ekspertise om arbejdsmarkedsforhold, som begge har konkluderet, at efterlønsmodtagere stort set har et lige så godt helbred som beskæftigede i samme aldersgruppe.
Og jeg vil gerne lige nævne konklusionerne her.
Velfærdskommissionens konklusion lyder, som følger: Det meget brede udsnit af indikatorer for helbredstilstanden blandt efterlønsmodtagere tyder klart på, at efterlønsmodtagernes helbred ikke adskiller sig væsentligt fra de personer, der fortsætter med at arbejde i efterlønsalderen.
Det oprindelige formål med at indføre ordningen synes ikke længere at være til stede.
Arbejdsmarkedskommissionen tog også stilling til spørgsmålet, og der konkluderede man: Efterlønsordningen kan ikke i særlig grad bruges af personer med ringe helbred.
Modtagere af efterlønnen har et helbred, der kun marginalt er dårligere end beskæftigedes og markant bedre end helbredet hos førtidspensionister.
Jeg kan desuden også nævne, at der f.eks. er indikationer på, at 65-årige mænd i dag i gennemsnit er lige så raske, som 60-årige var i 1979, og fortsætter udviklingen som forventet, vil 65-årige mænd i 2025 i gennemsnit være lige så raske, som 60-årige mænd er i dag.
Så jeg synes ikke, det kan siges meget tydeligere.
Langt de fleste efterlønsmodtagere er raske og rørige mennesker, som sagtens kan fortsætte på arbejdsmarkedet, indtil de når folkepensionsalderen.
Samtidig er det også klart, at der blandt efterlønsmodtagere er personer, som er nedslidte, og som har et dårligt helbred, og de vil så i stedet for efterløn i fremtiden få mulighed for enten at få en seniorførtidspension eller et fleksjob.
Regeringen vil med sit forslag om en seniorførtidspension sikre en hurtigere og en enklere adgang til fleksjob og førtidspension for dem, der har behov for det.
Seniorførtidspensionen skal gælde for alle, der har mindre end 5 år tilbage, inden de når folkepensionsalderen, og den skal også gælde alle, ligegyldigt om man er medlem af en a-kasse og indbetaler et efterlønsbidrag eller ej.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er en solidarisk ordning, der er lagt frem, og en langt mere rimelig
ordning end den, vi har i dag.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-01-26:
Når undersøgelser har vist, at det forholder sig således, at sandsynligheden for at dø, inden man er 75 år, er 20 pct. højere for dem, der gik på efterløn som 60-årige, sammenlignet med dem, der er i beskæftigelse som 60-årige,
finder ministeren det så fortsat rimeligt at fjerne efterlønnen, idet en stor gruppe vil have markant færre leveår tilbage efter folkepensionsalderen?
Når undersøgelser har vist, at det forholder sig således, at sandsynligheden for at dø, inden man er 75 år, er 20 pct. højere for dem, der gik på efterløn som 60-årige, sammenlignet med dem, der er i beskæftigelse som 60-årige, finder ministeren det så fortsat rimeligt at fjerne efterlønnen, idet en stor gruppe vil have markant færre leveår tilbage efter folkepensionsalderen?
Inger Støjberg (V), 2011-01-26:
Hr. Frank Aaen skal slet ikke undskylde overvismanden og overvismandens udtalelser.
Hr. Frank Aaen skal undskylde, at han påstår, at regeringen ønsker højere arbejdsløshed.
Det er en af de mest horrible påstande, jeg har hørt i min tid hernede i Folketingssalen, og jeg forstår slet ikke, at hr. Frank Aaen vil være sig selv bekendt.
Hvad er det dog for noget?
Den her regering har fra dag et arbejdet på at bringe arbejdsløsheden ned.
Vi bragte arbejdsløsheden så langt ned, at den var historisk lav.
Hvis man samlede samtlige arbejdsløse til en koncert i Parken her i København, ville der stadig væk være ledige pladser, så få arbejdsløse var der, da det gik allerbedst.
Jeg kan sige, at jeg fra dag et som beskæftigelsesminister har arbejdet på at nedbringe arbejdsløsheden, som jo selvfølgelig har været stigende på grund af den internationale finanskrise.
Derfor er det fuldstændig uden for nummer, at hr. Frank Aaen står her i dag, på en onsdag, og påstår, at regeringen ønsker en højere arbejdsløshed.
Frank Aaen (EL), 2011-01-26:
Ministeren taler om en undskyldning
– hallo!
Jeg står lige så stille og roligt og citerer overvismanden, altså angiveligt den førende økonom i Danmark i øjeblikket, som regeringen gentagne gange selv henviser til, når der skal argumenteres for nedskæringer.
Skulle jeg undskylde, at jeg citerer overvismanden?
Jeg fatter det simpelt hen ikke.
Det, overvismanden siger, er, at hvis der kommer 200.000 nye danskere på kajen i morgen, vil de være arbejdsløse – det er en pendant til efterlønnen, han refererer til her – men deres efterspørgsel efter arbejde vil føre til, at lønnen falder, og det vil føre til, at arbejdsgiverne kan ansætte flere.
Det samme siger Dansk Arbejdsgiverforenings chefkonsulent inden for området, nemlig at når man fjerner efterlønnen, kommer der pres på lønningerne.
De mener så, at det vil føre til flere arbejdspladser, hvilket jeg mener er håbløst naivt.
Men det er da det, der er mekanismen, det kan ministeren da ikke løbe fra.
Inger Støjberg (V), 2011-01-26:
Hr. Frank Aaen glemte jo fuldstændig den undskyldning, som hr. Frank Aaen skylder.
Der kunne vi lige starte.
Det næste er, at hr. Frank Aaen stadig væk kaster vrag på, hvad samtlige økonomer lige undtagen nogle ganske få røde økonomer ansat i fagbevægelsen her i Danmark siger, nemlig at når man øger arbejdsudbuddet, øger man også efterspørgslen efter arbejde.
Hvis det er sådan, at hr. Frank Aaen skulle have ret, må hr. Frank Aaen jo prøve at forklare, hvordan det så kan være, at man ikke, da man afskaffede overgangsydelsen, så en massearbejdsløshed, og at man ikke, da kvinderne kom ind på det danske arbejdsmarked, så en massearbejdsløshed.
Den laver vi nemlig for at sikre varig velfærd i Danmark.
Så har vi jo lige den demografiske udfordring, som hr. Frank Aaen fuldstændig glemmer at forholde sig til, nemlig at hver gang der er fem, der forlader det danske arbejdsmarked, fordi årgangene er så store, er der kun fire, der træder ind, fordi de unge årgange er så meget mindre.
Frank Aaen (EL), 2011-01-26:
Altså, undskyld mig, men jeg henholder mig sådan set til overvismanden, altså en af dem, regeringen normalt baserer sig på.
Og overvismanden siger i flere udtalelser helt klart, at når man fjerner efterlønnen, øges arbejdsstyrken – det er også det, regeringen siger – og når man øger arbejdsstyrken, vil der komme et pres på lønnen.
Men det benægter regeringen altså åbenbart, for vi kan ikke få nogen garanti for, at det ikke er meningen.
Så siger overvismanden, at når man så forringer lønnen, kommer der flere i arbejde.
Det er bare den mekanisme, som altså ikke er en eller anden opfindelse af en rød økonom, men er overvismandens analyse og Dansk Arbejdsgiverforenings analyse.
Må jeg være fri!
Jeg spørger faktisk til den ideologi, regeringen bygger på, om ikke det er meningen, at en fjernelse af efterlønnen skal sænke lønningerne, hvorefter man så tror at der kommer flere i arbejde.
Det tror jeg så ikke, for hvorfor skulle der komme flere i arbejde?
Skal vi tro, at vi kan konkurrere på lønningerne i forhold til Kina og Indien?