runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2014-03-13:
Det er jeg fuldstændig uenig i.
I Danmark har vi et lønniveau, som fortsat vil gøre det yderst attraktivt for rigtig mange EU-borgere at tage et arbejde i Danmark, selv om vi i Danmark fastslår, at der er optjeningsprincipper, som skal gøre sig gældende, før man kan få adgang til det danske velfærdssystem.
Det vil stadig væk være attraktivt, selv om man sagde, at det er fuldstændig frit at søge arbejde i Danmark, men du skal tegne en sundhedsforsikring, når du kommer til landet, og så skal du i øvrigt arbejde her i så og så lang tid, før du har adgang til vores velfærdsydelser.
For mig at se er der overhovedet intet til hinder for den fri bevægelighed, selv om man ikke har direkte adgang til de danske velfærdsydelser, slet ikke, det vil stadig væk være attraktivt at komme til Danmark.
Camilla Hersom (RV), 2014-03-13:
Tak for det.
Det er jo en spændende debat, og ordføreren og jeg har også haft lejlighed til at diskutere det ved flere lejligheder.
Det, jeg godt vil bede ordføreren om at uddybe, er, at som jeg forstår Liberal Alliances synspunkt, er man for den frie bevægelighed, men man ville ikke acceptere, at der findes rettigheder, som går på tværs af grænserne; det skal være et fuldstændig nationalt anliggende.
Men altså, vil vi ikke være tilbage ved, at der ikke er nogen form for sikkerhed eller nogen form for incitament for de mennesker, som kan søge arbejde, til at gøre det?
Jeg kan slet ikke se, at det har noget med fri bevægelighed at gøre, hvis der ikke er de rettigheder, som går på tværs, for så er det jo bare tilbage til nationalstat ved siden af nationalstat og intet fællesskab.
Mette Bock (LA), 2014-03-13:
Vi kan jo konstatere, at sådan som vi helt pragmatisk i virkeligheden handler lige nu, handler vi, som om det ikke er en national kompetence.
Vi synes, at hvis man nu går tilbage og også ser på tidligere regeringer, og hvordan de har handlet, skulle det være fastslået for længst, i stedet for at vi er hoppet med på en glidebane, som nu betyder, at vi står i en situation, hvor i hvert fald den nuværende regering fastslår, at det ikke er national kompetence at fastsætte kriterier, men at det er ydelsernes størrelse, der udelukkende er en national kompetence.
Det mener vi er udtryk for et tolkningsskred.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg skal bare spørge ordføreren, om ordføreren er enig i den udlægning, som fru Mette Bock kom med, nemlig at det allerede er national kompetence at bestemme, f.eks. i hvilket omfang udlændinge skal have adgang til danske velfærdsydelser, og at det derfor kun er et spørgsmål om tolkning af traktatbestemmelserne.
Er ordføreren enig i fru Mette Bocks udlægning?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-03-13:
Det bliver jo en spidsfindig juridisk diskussion, som jeg ikke vil tage her fra talerstolen.
Jeg kan konstatere, at den forordning, som vi også taler om i forbindelse med børnechecken, jo ikke gælder for alle elementer på det sociale område – altså forordningen fra 2004.
Vi har stadig væk den klare holdning, og det havde vi også, da vi sad i VK-regeringen, at det er en national kompetence at fastsætte velfærdsydelser i Danmark.
Det har regeringen jo slet ikke haft med Kommissionen i sagen om børnechecken.
Vi har fået et svar fra regeringen, som sort på hvidt dokumenterer, at der ikke har været ført en eneste samtale med Kommissionen, da man får et brev fra Kommissionen om, at Kommissionen mener, at optjeningsprincippet i forhold til børnechecken er uforeneligt med EU-retten.
Regeringen har ikke haft en eneste snak med Kommissionen om den sag.
Man har slet ikke været oppe og forsvare danske interesser overhovedet.
Det står klart i et svar.
Så til hr. Finn Sørensen vil jeg sige, at vi mener, at det er en national kompetence.
Det kan være, der er nogle gråzoner, som man må diskutere, men vores holdning er klart den, at de sociale ydelser er en national kompetence.
Martin Lidegaard (RV), 2014-03-13:
Det synes jeg da var en fremragende idé.
Jeg skal beklage udskiftningen af ministre.
Jeg skal gøre mit, for at det ikke gentager sig inden for overskuelig tid.
Jeg synes faktisk, at debatten i dag har vist, at på det grundlæggende stræk er nogle af de ting, vi har diskuteret – nu skal vi ikke gå i detaljer her – og som jeg forstår har været diskuteret under mine forgængere, herunder det med at få en årlig status og flere ting, som vi har valgt at medtage i vores beslutningsforslag, noget, som måske kunne åbne op for, at vi kunne finde en enighed.
Det ville være lykkeligt, og jeg tager meget gerne en dialog om det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Tak for det, formand, og mange tak til udenrigsministeren.
Der er mere, der samler end skiller, og ministeren ønsker, at vi finder hinanden.
Hvilken bedre baggrund kan man forestille sig for, at ministeren så indkalder til drøftelse om en europapolitisk aftale, noget, vi har bedt om i over et år nu, og noget, hvor forhandlingerne i bedste fald er gået trægt, hvilket bl.a. hænger sammen med udskiftningen af minister i Udenrigsministeriet, men det kan man dog ikke bruge som en undskyldning længere?
Var det ikke en idé at få gang i de forhandlinger igen, når vi jo tilsyneladende står så tæt på hinanden og er enige om, hvad vi vil bruge det europæiske samarbejde til?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-03-13:
For os er EU et samarbejde mellem suveræne lande.
Vi ønsker ikke et føderalt Europa, hvor man har fælles lovgivning på alle områder.
Vi mener, det er et praktisk samarbejde, som løser mange udfordringer for Europa i lyset af de globale udfordringer, der er på mange områder i verden i dag.
Men det er ikke Europas Forenede Stater, som har en fælles sociallovgivning, og derfor vil Det Konservative Folkeparti ikke være med til, at EU også bliver en social union.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Tak for det meget klare svar.
Når jeg spurgte, er det, fordi ordføreren gør meget ud af at fortælle, at EU ikke skal være en social union.
For det undrer mig.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-03-13:
Ja, dem har vi stemt for, men vi er ikke enige i fortolkningen af dem.
Hvis vi igen vender tilbage til børnecheckproblematikken, vil jeg sige, at da vi selv sad i VK-regeringen, var der jo en klar overbevisning om, at optjeningsprincippet var foreneligt med EU-retten.
Vi har diskuteret SU'en, vi har diskuteret dagpenge, og det interessante er, at de sager jo opstår, når der kommer en ny regering til, som politisk har en anden opfattelse af det, end den tidligere regering havde.
Vi oplever i hvert fald, at et af partierne i regeringskonstruktionen synes, at det er positivt.
Og det er jo fair nok, at der er forskellige politiske holdninger til det, det synes jeg da ikke er noget problem – altså at det er en god idé, at man har adgang til de ydelser fra dag et i forhold til at optjene retten til dem.
Og det er vi grundlæggende uenige i, og derfor havde vi, hvis vi havde siddet ved regeringsmagten, bekæmpet det, havde snakket med Kommissionen om det og i sidste ende taget en sag på det.
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Jeg vil blot spørge Konservative, ligesom jeg gjorde med Venstre, om ordføreren kan bekræfte, at de forordninger, som udenrigsministeren nævnte til at starte med, og som giver de her problemer, er nogle, Konservative også har stemt for.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-03-13:
Nej, vi har været meget friske.
Der er sikkert mange politikere i Det Konservative Folkeparti, som har drukket en masse Red Bull under de afstemninger – jeg har ikke selv, jeg kan ikke lide Red Bull – men de har været hyperenergiske og kæmpet for et dansk ja i de forskellige afstemninger, der har været, for det har været i Danmarks interesse.
Alle afstemningerne har været i Danmark interesse – økonomisk, kulturelt, samfundsmæssigt.
Derfor har vi med glæde anbefalet et ja og har selv stået bagved som arkitekter ved et par af afstemningerne for at prøve at få et ja igennem.
Det er jeg glad for, og det er jeg også stolt over.
Christian Juhl (EL), 2014-03-13:
Jeg har stemt om alle traktaterne undervejs, og jeg har stået på gader og torve og på møder sammen med en meget lille minoritet af konservative og advaret om, at det ville ende her, hvor vi er endt.
Jeg tror, man skal vende ryggen til vinduerne for at regne med, at ingen kan se, at EU har tiltaget sig de her kompetencer, hvad angår de sociale velfærdsydelser.
Jeg tror, man skal være politiker med meget, meget stærke solbriller på for ikke at kunne forstå, at sådan ser det ud.
Sov De Konservative ikke i timen?
Blev De Konservative slugt, eller turde man ikke tage opgøret undervejs, eller hvad er grunden til, at man ikke har advaret om, at vi kunne ende her?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-03-13:
Jeg er stolt over og glad for, at Det Konservative Folkeparti har anbefalet et ja ved alle afstemninger siden 1972.
Nu har jeg ikke selv stemt ved alle afstemningerne, men jeg havde gjort det, hvis jeg havde haft stemmeret, havde stemt ja ved alle de afstemninger.
Vi står fuldtonet ved at være grundlæggende enige i, at den europæiske idé og Den Europæiske Union er til fordel for Europa og Danmark.
Derfor støtter vi EU, lige så vel som vi støtter grundloven og den danske stat på alle mulige ledder og kanter, men der er altså også elementer og flige her af lovgivningen i Danmark, som vi ikke er enige i, og som vi vil kæmpe med hvad vi overhovedet har til rådighed af demokratiske midler for at få ændret.
Sådan vil det selvfølgelig også være med EU-politikken: Der er elementer, som vi ikke er enige i, og der må man jo så bekæmpe det fra dansk side i forhold til andre lande.
Christian Juhl (EL), 2014-03-13:
Ordføreren siger, at EU er en god ting for Danmark på alle måder.
Samtidig starter han sin tale med sige, at vi skal opstille værn mod truslen fra EU.
Det er jo to vidt forskellige synspunkter at have om samme konstruktion.
Så tænker jeg, at Det Konservative Folkeparti jo i princippet er hoppet fra tue til tue eller, må vi hellere sige, fra traktat til traktat i hele den tid, hvor jeg har været voksen.
De har banet vejen for og anbefalet at stemme ja til alle de traktater, vi har stemt om i forbindelse med EU.
Har ordføreren ikke en lillebitte smule dårlig samvittighed på sit partis vegne over, at vi er endt her, hvor vi er så meget i tvivl om, hvem der har kompetencen?
Juristerne siger, at det har EU, og De Konservative prøver at pippe lidt om, at nej, det har de vist ikke alligevel.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-03-13:
Vores fortolkning af EU-retten er, også hvis vi tager de konkrete eksempler, at man har ret til at fastsætte ydelserne i Danmark, og også at man har ret til at fastsætte optjeningsprincipper for de ydelser.
Der står heller ikke nogen steder i EU-retten, at der er harmonisering af de sociale ydelser.
Det står ikke nævnt nogen steder i EU's forfatning, at EU er en social union.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Tak for svaret, som så til allersidst blev rimelig klart.
Så jeg er bare nødt til at spørge: Hvor står det i traktaten, at det er en national kompetence – sammenholdt med de steder i traktaten, hvor der klart står, at det ikke er en national kompetence?
Pia Adelsteen (DF), 2014-03-13:
Nej, det er det altså ikke.
Og jeg mener heller ikke, det er det, der er blevet sagt.
Det, som vi siger, er, at den arbejdsmodel, vi f.eks. har i Danmark, hvor man har overenskomster osv., selvfølgelig skal overholdes; mindstelønningerne skal overholdes.
Man skal jo ikke komme udefra og lave løndumping, bestemt ikke – under nogen omstændigheder.
Men det er jo også rimeligt at forlange, når folk kommer udefra og kommer til Danmark, at de så har bidraget til det danske velfærdssystem, inden de får en ydelse – egentlig på samme vilkår som danskere; altså, hvis man vil have dagpenge, optjener man retten til dagpenge i Danmark.
Det må være rimeligt.
Mette Frederiksen (S), 2014-03-13:
Tak for behandlingen af lovforslaget her.
Det er helt rigtigt, som flere ordførere har sagt, at det handler om nogle præciseringer og nogle tekniske regelændringer i fleksjoblovgivningen.
Vi har fået henvendelser både fra organisationer, borgere og kommuner, der viser os, at der er behov for at justere et par enkelte steder.
Det burde egentlig sige sig selv.
Det er klart, at fleksløntilskuddet er et supplement til lønindtægt og ikke et selvstændigt forsørgelsesgrundlag.
Vi kan også se, at der er behov for at fastsætte nogle nærmere tekniske regler for, hvordan beregning og fradrag i fleksløntilskuddet skal ske, når der er indtægter i form af resultatløn eller lignende, sådan at der ikke er store udbetalinger i nogle måneder og ingen lønudbetaling i andre måneder.
Vi indsætter også en bemyndigelse til at kunne fastsætte regler om tilbagebetaling af for meget udbetalt fleksløntilskud, og vi kan se, at der er behov for en bredere definition af lønindkomst end den, der er i de gældende regler.
Det er samlet set først og fremmest nogle tekniske ændringer, men vi har også fundet det nødvendigt at få slået fast, at ledige fleksjobbere selvfølgelig skal kunne holde ferie, også uden at opleve en indkomstnedgang.
Sidst, men ikke mindst foreslår vi, at flere personer kan bevare muligheden for at være tilmeldt fleksydelsesordningen.
Det er f.eks. personer, der ophører med selvstændig virksomhed, efter at de har modtaget støtte for deres nedsatte arbejdsevne i virksomheden, eller personer, der er visiteret til ressourceforløb.
Der er med andre ord tale om, at vi giver et lille servicetjek af en reform, som vi fortsat tror rigtig meget på.
Jeg er personligt meget, meget glad for, at det på ret kort tid er lykkedes at oprette så mange fleksjob, også på meget, meget få timer.
Det er vigtigt for os i regeringen hele tiden at have fokus på, hvordan vores reformer virker, og når vi kan se, at der er noget, der støder mod virkelighedens verden, ja, så vil vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at ændre det.
Tak for behandlingen og den brede politiske opbakning.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-03-13:
Mine ærede kollegaer har redegjort for indholdet i det her lovforslag, som hovedsagelig er af teknisk karakter.
Det er et lovforslag, som præciserer og skaber klarhed om reglerne vedrørende fleksjob og ledighedsydelse.
Lovforslaget skal ses som en del af den aftale, som Liberal Alliance var med til at indgå sammen med Socialdemokratiet, SF, De Radikale, Venstre og De Konservative i 2012 – en aftale, som havde nogle positive økonomiske konsekvenser for det danske samfund, og som betyder, at man på fleksjob- og førtidspensionsområdet sparer 1 mia. kr. frem mod 2020, og det synes vi jo var rigtig fornuftigt.
Vi kan også støtte dette lovforslag, og jeg skal også huske at sige, at det kan Det Konservative Folkeparti også.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-13:
Helt så kort som hr. Eigil Andersen kan jeg ikke gøre det, men jeg vil da prøve.
Enhedslisten støtter det her lovforslag.
Det er nogle forbedringer, ikke store, men nogle forbedringer af den fleksjobreform, som Enhedslisten ikke er en del af.
Men det skal jo ikke forhindre os i at støtte, når der bliver fremsat forslag til forbedringer på området.
De andre ordførere har jo så fint gjort rede for, hvad forbedringerne består i, så det behøver jeg ikke at gentage her. Jeg vil godt lige give LO og FTF m.fl. den cadeau, at de foreslår mere vidtgående forbedringer end dem, som ligger her i den her reform.
Der vil jeg bare sige det på den måde, at hvis forligspartierne skulle blive overbevist undervejs i forløbet om, at det er nogle gode forslag, LO og FTF kommer med, så vil vi meget gerne støtte det.
Vi fremsætter nok ikke et konkret ændringsforslag; vi er udmærket klar over, at der er en hårdt sammentømret forligskreds bag den her lovgivning og sikkert også bag de forslag.
Men vi er da åbne for yderligere forbedringer undervejs i forhandlingerne.
Eigil Andersen (SF), 2014-03-13:
Det kan jeg gøre ganske kort: SF støtter også det her lovforslag.
Nadeem Farooq (RV), 2014-03-13:
Som den meget fornuftige socialdemokratiske ordfører meget visionært fik fortalt, er bagtæppet for det her lovforslag jo regeringens bestræbelse på – meget indignerede bestræbelse på – at få flere mennesker ud i vores arbejdsfællesskaber.
Og den er jeg fuldstændig enig i.
Mere specifikt om lovforslaget: Det dækker over en række tiltag, der præciserer eller retter op på uklarheder i reglerne om fleksjob.
Det er fornuftigt, og det er nødvendigt, også for at understøtte den her overordnede vision.
Fra radikal side bakker vi op om ministerens initiativ.
Det bliver bl.a. præciseret, at fleksløntilskuddet er et supplement til den løn, som den ansatte i fleksjobbet modtager fra arbejdsgiveren.
Løn er således en betingelse for, at der kan ydes fleksløntilskud.
Det er blevet sagt tidligere, men der er en række præciseringer, også forenklinger, i det her.
Det synes jeg er et vigtigt skridt i retning af at realisere vores vision om at få flere inkluderet i vores arbejdsfællesskaber.
Det kan vi fra radikal side kun bakke op om.
Bent Bøgsted (DF), 2014-03-13:
Tak, formand.
Det her lovforslag er jo en opfølgning på førtidspensionsog fleksjobreformen, som Dansk Folkeparti ikke er en del af.
Lovforslaget her er, som jeg ser det, og som vi i Dansk Folkeparti ser det, en række præciseringer af det, der blev lavet i forbindelse med reformen af førtidspension og fleksjob.
Der har været nogle uklarheder, og der har været noget, der har været lidt uforståeligt for dem, der skulle have førtidspension eller fleksjob, men også for sagsbehandlerne.
Det har været lidt uforståeligt for dem, hvordan man skulle agere ifølge lovgivningen.
Derfor sætter vi selvfølgelig også pris på, at regeringen så kommer med et lovforslag, der præciserer reformen af førtidspension og fleksjob og retter op på uklarheder og den slags.
Derfor kan vi selvfølgelig støtte forslaget.
Vi synes jo så i Dansk Folkeparti, at man måske samtidig skulle have set lidt mere på, hvordan man sikrer, at dem, der nu er berettigede til det, fik den rigtige behandling, så de kan komme ind i ressourceforløb eller måske fik noget revalidering, i forbindelse med at de har nogle problemer med sygdom.
Det gør man så ikke, man nøjes med at regulere eller præcisere og rette uklarheder i loven.
Det er også o.k. Så vi betragter det som en ren og skær erkendelse fra regeringens side af, at de ikke har lavet vejledningen godt nok, og derfor retter de op på det nu, og det kan vi selvfølgelig støtte.
Leif Lahn Jensen (S), 2014-03-13:
Den 1. januar 2013 trådte regeringens aftale om en reform af førtidspensionsordningen og fleksjobordningen i kraft.
Det var jo en reform, der var resultatet af en bred politisk aftale mellem Venstre, Konservative, Liberal Alliance og regeringen.
For os Socialdemokrater var det vigtigt, at udviklingen både i forhold til førtidspension og fleksjob skulle vendes, flere mennesker skulle simpelt hen bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet, og færre skulle ende på varig passiv forsørgelse.
Reformen var ambitiøs og omfattende, men bestemt også nødvendig.
Det skal mennesker være, og vi skal have flere ind i vores arbejdsfællesskab.
Med den reform tog vi et skridt i den rigtige retning.
I forhold til fleksjobreformen blev tilskuddet omlagt, så også personer med en lille arbejdsevne kunne komme ind i ordningen.
Det ser indtil videre ud til at gå ganske godt, da en del mennesker ansat i de såkaldte minifleksjob på under 10 timer om ugen er kommer i gang.
Samtidig omlagde vi tilskudsordningen, sådan at det nu er de svageste fleksjobbere, dem med de laveste lønninger, der modtager de største tilskud, og ikke omvendt.
Det var starten på det meget store arbejde, der ligger i at sikre de gode intentioner, som reformen lagde op til.
En stor del af arbejdet ligger nu ude hos medarbejderne i kommunerne, i jobcentrene, i a-kasserne og hos erhvervslivet, og en anden del ligger hos os politikere, og den del, der ligger hos os, er, at vi selvfølgelig hele tiden skal holde øje med, om reformen fungerer, som vi ønsker, om der er nogle ting, der skal ændres, om der er et eller andet, som ikke er, som vi egentlig mente det skulle være, eller som skal laves om.
Det er netop derfor, vi kommer til de ændringer i dag, hvor min kollega, ordføreren hr. Hans Andersen fra Venstre, jo har forklaret nogle af de ændringer, der skulle ske.
Og nogle af de ting, et par ting, jeg gerne vil have fokus på, som jeg synes er vigtige, er, at vi sikrer, at der ikke sker en indtægtsnedgang for personer, der er ansat under det nye fleksjobsystem, hvis de bliver arbejdsløse og skal holde ferie.
Samtidig gælder det, at man, hvis man bliver syg og ikke kan stå til rådighed for fleksjob, selvfølgelig heller ikke skal lægge sit cv på jobnet og møde til cv-samtaler.
Vi har samtidig igen også sørget for at gøre det hele meget nemmere, for hvis man er selvstændig og er i fleksjob i sit eget firma og firmaet lukker, så man skal videre som lønmodtager, mister man ikke ancienniteten i fleksydelsesordningen.
Det samme gælder de syge lønmodtagere i forbindelse med fleksjob, så der lige skal kigges på et ekstra ressourceforløb.
Så alt andet lige synes jeg, der er nogle fornuftige præciseringer her.
Det fører os et skridt videre i kampen for at få inkluderet flere mennesker på arbejdsmarkedet, og derfor kan vi støtte forslaget.
Nu er formanden holdt op med at nyse, så nu kan jeg godt stoppe.
Hans Andersen (V), 2014-03-13:
Det her lovforslag præciserer eller retter op på uklarheder i reglerne om fleksjob, jævnfør loven fra december 2012, som udmøntede vores aftale om en reform af førtidspension og fleksjob.
Det var den aftale, der udmøntede sig i de regler, der nu har været gældende fra den 1. januar 2013, når vi taler om fleksjob og førtidspension.
Bl.a. medfører lovforslaget, at personer, der bliver ledige efter et fleksjob, vil kunne få suppleret feriegodtgørelse eller løn under ferie med ledighedsydelse.
Det indeholder også, at personer, der er syge, på barsel eller lignende og dermed ikke har pligt til at stå til rådighed for et fleksjob, bliver fritaget for at skulle lægge deres cv i Jobnet.
Der indføres herudover regler om, at personer, der ophører efter at have modtaget støtte i form af tilskud til en videreførelse af selvstændig virksomhed med nedsat erhvervs-/arbejdsevne, eller som visiteres til ressourceforløb efter de regler, der trådte i kraft den 1. januar 2013, kan bevare muligheden for at være tilmeldt fleksydelsesordningen.
Det her lovforslag kan være med til at fremme den fortsatte brug af fleksjob og skabe den nødvendige klarhed om anvendelse af fleksjobsystemet.
Samlet set har lovforslaget ikke økonomiske konsekvenser.
Det indeholder også det gode, at det skaber tryghed for den enkelte i forhold til de regler, der handler om, at personer, der ophører med en selvstændig virksomhed på grund af nedsat erhvervs-/arbejdsevne, vil blive henvist til ressourceforløb og bevare muligheden for at være tilmeldt fleksydelsesordningen.
Vi forventer, at det her lovforslag vil være til fordel for de ledige og syge borgere, de fleksjobansatte, virksomhederne og arbejdsgiverne.
Vi støtter også op om det, at man med det her lovforslag kan mindske overflødigt bureaukrati, så f.eks. personer, der er syge, på barsel eller lignende, vil slippe for at møde op til unødvendige samtaler og tilbud.
Det var en kort gennemgang af de væsentlige elementer i det her lovforslag, og Venstre støtter op om lovforslaget og ser frem til, at vi med det her lovforslag får skabt klarhed og præciseret reglerne om anvendelse af fleksjob og førtidspension.