runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-30:
Hr. Lars Barfoed svarer jo ikke på mit spørgsmål.
Jeg siger, at der er en meget stor fejlmargen på de klyngebomber, der har selvdestruktionsmekanismer.
Hvad angår den internationale proces, som hr. Lars Barfoed og andre henviser til, skal jeg bare sige, at der dér er ret stor uenighed om fortolkningen af det, som er en af sætningerne i det her forslag til vedtagelse, der er kommet fra et flertal i Folketinget, nemlig følgende: som forvolder uacceptable skader på civile.
Der er ikke enighed om, hvordan det skal fortolkes, og derfor er der en diskussion om, hvorvidt der skal være undtagelsesbestemmelser; om der skal være en kattelem for de klyngebomber, der indeholder selvdestruktionsmekanismer.
Lars Barfoed (KF), 2007-05-30:
Jeg kan forstå, at Socialistisk Folkeparti er imod den proces, fordi man mener, at den er meningsløs.
Det Konservative Folkeparti støtter den proces, men det er naturligvis klart, at det må ligge i den sammenhæng, at selvdestruktionsmekanismerne også skal fungere.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-30:
Sagt til hr. Lars Barfoed: Det er da fuldstændig meningsløst at argumentere med, at meningen er, at de skal virke, når nu virkeligheden er, at de ikke virker.
I stedet for at tale om, hvad meningen er med det her forslag til vedtagelse, var det måske mere reelt at diskutere, at det er påvist, at der er en ganske, ganske stor fejlmargen på de klyngebomber, der har selvdestruktionsmekanismer.
Derfor ligger der i øjeblikket klyngebomber i Libanon med selvdestruktionsmekanismer, som ikke virker, og som derfor rammer børn.
Lars Barfoed (KF), 2007-05-30:
Hr. Rune Lund har det jo lejlighedsvis i de her debatter med at lege sådan noget, der hedder »Tænk på et tal«.
Denne gang skal vi tænke på et tal, der er acceptabelt, hvad angår antallet af civile, som bliver skadet eller dræbt i sådan nogle sammenhænge.
Men det er et helt andet spørgsmål end det, hr. Rune Lund startede med.
Om det med en selvdestruktionsmekanisme, der ikke fungerer, vil jeg sige, at det jo ikke er acceptabelt.
Når vi taler om acceptable selvdestruktionsmekanismer, så er det jo selvdestruktionsmekanismer, der virker.
Det ville jo være meningsløst at mene det modsatte, nemlig at selvdestruktionsmekanismer, der ikke fungerer, skulle være acceptable.
Meningen er, at de skal destruere sig selv, så de ikke ligger på jorden og kan samles op af børn eller andre civile og udløses og dermed forårsage helt uacceptable skader på civile, længe efter at de pågældende bomber er faldet.
Rune Lund (EL), 2007-05-30:
Skal det forstås sådan, at alle våben med en klyngebombe med en selvdestruktionsmekanisme er acceptable?
Er det det, der er svaret?
Jeg vil sige til hr. Lars Barfoed, at det bare er sådan, at de selvdestruktionsmekanismer jo har vist sig ikke at fungere.
Men er det sådan, det skal forstås; bare der er en selvdestruktionsmekanisme, så er det i orden?
Eller kan hr. Lars Barfoed i modsætning til hr. Jens Hald Madsen og hr. Søren Espersen komme med en procentsats for, hvad der er et acceptabelt civilt tab?
Lars Barfoed (KF), 2007-05-30:
I en almindelig sproglig forstand, og sådan som vi alle, tror jeg, opfatter det, er det jo altid uacceptabelt, når civile bliver ramt i forbindelse med militære konflikter.
Vi vil jo alle sammen helst overhovedet undgå tab og i særdeleshed overhovedet civile tab.
Men i den kontekst, som det indgår i her, altså i de internationale forhandlinger, er det jo de særlig farlige våben – det har jo været forklaret flere gange under debatten – som altså ikke indeholder de mekanismer, der gør, at de destruerer, deaktiverer eller neutraliserer sig selv.
Det er de våben, som i den her forstand og i den her sammenhæng betegnes som dem, der er særlig farlige.
Rune Lund (EL), 2007-05-30:
Det står ikke klart for mig, hvad det er for nogle klyngebomber, der er tale om i det forslag til vedtagelse, som også hr. Lars Barfoed står bag.
Det drejer sig om klyngeammunition, som forvolder uacceptable skader på civile.
Nu har jeg prøvet at få svar fra hr. Jens Hald Madsen og fra hr. Søren Espersen på, hvad der så er acceptable skader på civile.
Jeg har ikke fået noget klart svar, men det kan være, at hr. Lars Barfoed kan komme med et klart svar.
Lars Barfoed (KF), 2007-05-30:
Undskyld, men jeg kan ikke forstå, at det er så kompliceret.
Der er en del af vedtagelsesforslaget, som drejer sig om, at man fortsætter den hidtidige indsats for at etablere et internationalt juridisk bindende forbud mod alle former for klyngeammunition, der forvolder uacceptable skader på civile.
Det er den ene del af det.
Det fortsætter vi med.
Den anden del er en analyse af de samlede fordele og ulemper ved at indføre et nationalt dansk moratorium vedrørende alle former for klyngeammunition.
Det er altså en samlet analyse af fordele og ulemper, og deri kan jo indgå alle de faktorer, som er relevante i den forbindelse.
Bjarne Laustsen (S), 2007-05-30:
Jeg tror også, at hr. Lars Barfoed overhørte det kontante spørgsmål, jeg havde til hr. Søren Espersen om det samme.
Jeg spurgte: Hvad er det for en analyse?
Og der bekræftede han, at det, man var enig om her, var, at man skulle komme med en analyse af farligheden af klyngebomber, om det var den ene eller anden type, om der var selvdestruktionsmekanismer deri eller ej.
Derfor er det jo noget helt andet, som hr. Lars Barfoed står og refererer til.
Derfor bliver det da spændende i den kreds der at finde ud af, hvem der har ret.
Lars Barfoed (KF), 2007-05-30:
Det, der står i det afsnit, som hr. Bjarne Laustsen refererer til, er: Folketinget opfordrer endvidere regeringen til så vidt muligt inden udgangen af november 2007 at gennemføre en analyse af de samlede fordele og ulemper, der ville være forbundet med en eventuel indførelse af et nationalt dansk moratorium vedrørende alle former for klyngeammunition.
Bjarne Laustsen (S), 2007-05-30:
Jeg vil gerne spørge hr. Lars Barfoed, om han vil fortolke den vedtagelse, som han siger han kan stemme for.
Betyder det, at det er hr. Morten Helveg Petersens linje om, at det gælder alle former for klyngebomber, eller er det hr. Søren Espersens linje om, at det drejer sig om at finde ud af, hvor farlige de våben er?
Hvad er det for en analyse, regeringen skal komme med, er det det ene eller det andet?
Lars Barfoed (KF), 2007-05-30:
Og derfor er der vel ingen af os, som vil sige, at vi er tilhængere af våben.
I hvert fald går vi jo alle sammen ind for, at våben helst ikke skal bruges og slet ikke sådan, at det går ud over civile.
Jamen så må vi jo være imod våben, må man sige.
Men så enkelt er det ikke.
Vi har jo et militært forsvar, som de fleste af os her i salen går ind for vi skal opretholde.
Det ville jo være fuldstændig uden mening at gå ind for et militært forsvar og samtidig mene, at det ikke skulle have nogen våben, selv om våben er farlige og dødelige og vi egentlig helst vil undgå at bruge dem, nærmest er imod dem, kan man sige.
Sådan er det jo.
Jeg siger det for at illustrere, at sådan en debat om en våbentype som klyngevåben er vanskelig.
Der er jo ingen, der er i tvivl om, at klyngevåben og klyngeammunition er særlig problematiske.
Ikke mindst er de problematiske, fordi de desværre ofte har ført til helt uacceptable tab og lidelser for civilbefolkningen.
De typer af klyngevåben, som er særlig farlige for civile, er jo dem, som ikke er udstyret med mekanismer, der gør, at de i sig selv bliver destrueret eller deaktiveret eller neutraliseret.
Derfor arbejder den danske regering aktivt for internationalt at få forbudt de klyngevåben, som er særlig farlige for civilbefolkningen.
Ved siden af fortsættelsen af den internationale proces, som udenrigsministeren så glimrende har redegjort for og orienteret om i sin redegørelse, lægger vi altså i forslaget til vedtagelse op til også at vurdere fordele og ulemper ved et egentligt dansk forbud mod alle former for klyngevåben.
Derfor synes vi i Det Konservative Folkeparti, at der er en ganske god balance i det forslag til vedtagelse, der er fremsat her i dag fra en række
partiers side
, og vi kan selvfølgelig tilslutte os forslaget, da vi også selv er medforslagsstillere.
På den ene side vedrører det fortsættelsen af den internationale proces, som Folketinget tidligere har bakket op om for at få forbudt de særlig farlige former for klyngevåben internationalt, og den proces støtter vi, og samtidig kan vi få en nærmere vurdering af et selvstændigt dansk forbud med klyngevåben, afhængigt af hvordan analysen af fordele og ulemper falder ud.
Søren Espersen (DF), 2007-05-30:
Nej, men altså, det er jo lidt flot sådan at sige: Hvad interesserer Finlands forsvar os?
Hvorfor bruger svenskerne det?
Hvorfor fremstiller svenskerne det?
Finnerne har så valgt det som et alternativ til netop landminer.
Og jeg kunne stille et modspørgsmål – det kan jeg så ikke vente svar på, for hr. Holger K. Nielsen kan ikke svare igen – men skulle man så hellere satse på landminer?
Det er jo også en diskussion, hvor vi alle sammen er enige om, at det er et forfærdeligt våben, som vi gerne vil have fjernet helt.
Der er jeg altså lidt interesseret i et af vores nordiske broderlandes forsvar.
Det må jeg altså indrømme.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-30:
Nu har jeg altså meget svært ved at se, at finsk forsvarspolitik kan have ret meget relevans for, hvad vi diskuterer her i Folketinget i år 2007 – altså en finsk forsvarspolitik, der er udformet på helt, helt andre præmisser end dem, vi kender i øjeblikket.
Det er jo virkelig den kolde krigs forsvarspolitik i tiende potens, som den finske er udformet ud fra.
Men problemstillingen omkring Libanon er jo, at en række af de klyngebomber, som ligger i Libanon, faktisk har de selvdestruktionsmekanismer og er at den type, som man vil holde uden for en aftale.
Regeringen og det her brede flertal, inklusive Det Radikale Venstre, mener nu, at der skal være en kæmpe kattelem i aftalen, i og med at der ikke skal være et forbud imod den form for klyngebomber.
Søren Espersen (DF), 2007-05-30:
Nej, det er jo præcis sådan en situation, man gerne skulle undgå.
Og jeg synes bestemt, det er en ulykkelig situation, at der henligger så mange ueksploderede klyngevåben tilbage i Libanon.
Det er der da ingen der synes er en særlig god idé.
Jeg kan så til gengæld konstatere, at finnerne, som jeg også har nævnt tidligere, netop har det som en meget central del af deres forsvarsvåben.
Der må man så sige, at det er deres valg.
De har set det som et fantastisk våben, i det øjeblik der pludselig kommer en meget stor fremtrængende fjende, hvad de har oplevet mange gange i deres historie.
Jeg ved ikke, om det er noget, man skal fordømme, og om man bare skal acceptere, at sådan er det, og så forsøge at få nogle internationale, samlede regler for, hvordan vi bedst kan kontrollere, at det præcis er våben, som destruerer sig selv.
Det er det, der er opgaven.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-05-30:
Jeg synes, det er interessant at få afklaret, hvad der egentlig ligger i det her forslag til vedtagelse fra et meget bredt flertal i Folketinget – fra Dansk Folkeparti til Det Radikale Venstre – for når jeg hører hr. Søren Espersen, kan jeg jo ikke forstå det anderledes, end at han sådan set synes, at klyngebomber er et fremragende våben.
Det er et nødvendigt våben, det er et fremragende våben, det har nogle bivirkninger i form af, at der bliver dræbt civile, men sådan har det jo altid været i krige, og derfor er der ikke noget at komme efter vedrørende klyngebomber.
Er det bare en af de her små skader, som man er nødt til at tage med?
Søren Espersen (DF), 2007-05-30:
Nu er det vanskeligt for mig at svare præcist på det her.
Jeg kan kun henholde mig til, at 46 lande altså er blevet enige om, at bruge det udtryk.
Der står direkte i teksten, at det er det, man kalder »unacceptable harm to civilians«, altså det, som vi så oversætter til en uacceptabel skade.
Jeg må bare sige, at det i moderne krigsførelse drejer sig om at begrænse tabet af civile så meget som overhovedet muligt, men helt at undgå tab kan man ikke.
Ja, det er jo altså igen et af de her spørgsmål, der er ret umulige at svare på.
Og jeg vil i øvrigt også, som jeg har gjort i andre sammenhænge, stille et modspørgsmål.
Tænk, hvis jeg nu nævnte et tal.
Ville det give særlig meget mening?
Og ville man så sige, at så var det i orden, nu hvor der så var sat et tal.
I al moderne krig sker der desværre ting, som går ud over civilbefolkningen, og som man helst ikke vil have sker.
Men det hører med i moderne krigsførelse, fordi det hele er så integreret i øjeblikket på slagmarkerne.
Derfor er det jo ærgerligt, at der er uskyldige, der dør i krig, men sådan har det altså været siden Københavns bombardement i 1807.
Morten Messerschmidt (UFG), 2007-05-30:
Mange af Hamas' angreb er rettet mod civile, siger hr. Naser Khader.
Men er realiteten ikke, at stort set alle angreb fra Palæstina imod Israel er rettet mod civile, hvorimod alle modangrebene fra Israel jo netop er rettet imod militære anlæg, imod officielle bygninger osv. for at hindre den terrorisme, som udgår fra Palæstina?
Vil hr. Naser Khader ikke medgive det og i det lys måske overveje, hvem det egentlig er, der er ensidig i den her sag?
Jeg hørte nemlig hr. Naser Khader tidligere tale om, at Dansk Folkeparti skulle være særlig ensidig i det her spørgsmål om Palæstina.
Jeg synes, det er meget, meget ensidigt fra hr. Naser Khaders side alene at sige, at det skulle være Israel, der sådan har et mål om at ramme civile, og så sker det i øvrigt også en gang imellem fra Hamas' side.
Svend Auken (S), 2007-05-30:
Uforberedt spørgetid bliver et langt mere effektivt våben nu – ud over hasteforespørgsler.
Det tror jeg man vil opdage.
Det bliver, tror jeg, en spændende debatform.
Derudover bliver den eneste begrænsning i den forberedte spørgetid 1 time pr. minister, og det er nu lang tid.
Jeg ved ikke, om hr. Rune Lund føler, at man ikke kan få sagt det, man gerne vil have sagt i spørgsmål til en minister inden for 1 time.
Jeg kan sige til hr. Rune Lund, at jeg engang har prøvet som minister at stå og svare på det samme spørgsmål i over 3 timer – i over 3 timer! – det næsten ordret samme spørgsmål i over 3 timer.
Jeg tror, at selv hr. Rune Lund vil blive glad for det, når vi andre nu vedtager det mod hans stemme.
Helge Adam Møller (KF), 2007-05-30:
Nu kender jeg ikke hr. Simon Emil Ammitzbølls sportslige kvalifikationer.
Jeg kan i hvert fald høre, han ikke har forstand på svømning, for jeg skal gøre opmærksom på, at når man udfører rygcrawl, svømmer man ikke baglæns.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-30:
Det er netop en meget interessant konstatering, fordi det jo i virkeligheden er afslutningen på et års baglæns rygcrawl fra konservativ side, hvor man startede med en fantastisk pressemeddelelse fra integrationsordfører fru Henriette Kjær, ifølge hvilken man både skulle overveje midlertidig opholdstilladelse, og hvad ved jeg, og så endte med en fuldstændig overgivelse til Dansk Folkeparti.
Det er hr. Søren Krarup og hr. Jesper Langballe, der endnu engang har fået lov til at formulere udlændingepolitikken her i landet.
Helge Adam Møller (KF), 2007-05-30:
En enkelt kort bemærkning til den radikale ordfører.
Den radikale ordfører sagde, at den konservative udlændinge- og integrationsordfører, fru Henriette Kjær, og den politiske ordfører havde lagt op til forhandling til anden side, og det er jo korrekt.
Men der blev også sagt meget klart og tydeligt: Såfremt forhandlingerne ikke lykkes.
Forhandlingerne lykkedes inden for halvandet døgn fra det tidspunkt, hvor vi havde sagt det, og derfor har vi fået en aftale, som vi synes er god og rigtig, og derfor var der ikke nogen grund til at forhandle til anden side.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-30:
Vi har jo diskuteret dem allerede et par gange før, men nu er det endelig i forbindelse med regeringens eget forslag.
Da vi drøftede forslaget sidste gang, havde vi en lang diskussion omkring den sene fremsættelse og den meget korte høringsperiode.
Jeg vil sige, at vi fra radikal side er meget glade for, at udvalget kunne enes om at tildele ministeren en næse i det betænkningsbidrag, der er afgivet fra samtlige af de syv partier, som blev valgt ind i Folketinget ved sidste valg.
Det er to ting, der jo har været påtale af, nemlig en kritik at det sene fremsættelsestidspunkt og en kritik af den enormt korte høringsperiode, hvorom flere af høringsparterne har sagt, at det praktisk taget var umuligt at afgive et høringssvar.
Når det er sagt, skal jeg også sige, at vi med hensyn til den indholdsmæssige del af forslaget har valgt at stemme imod, og det er simpelt hen ud fra den betragtning, at forslaget slet ikke forholder sig til de reelle problemstillinger for folk fra Syd- og Mellemirak, som er her i landet som afviste asylansøgere.
Endnu en gang må vi sige, at man ikke svarer på det afgørende spørgsmål, nemlig hvor længe et liv kan sættes på standby, og det synes vi ikke er rimeligt.
Vi har sammen med andre partier tidligere her i dag stillet forslag om, hvad man kunne have gjort.
Det har man valgt ikke at være interesseret i.
Dansk Røde Kors er kommet med et høringssvar, hvori de anbefaler, at man skulle gå ind i en drøftelse af midlertidig opholdstilladelse.
Det har man heller ikke ønsket at gå ind i, og det synes vi er meget, meget ærgerligt.
UNHCR anbefaler, at man ikke sender folk tilbage til Syd- og Mellemirak; Forsvarets Efterretningstjeneste vurderer, at der er borgerkrig i store dele i Irak, og alligevel vælger Venstre og Konservative at være i lommen på Dansk Folkeparti i denne sag.
Det er utrolig ærgerligt, at der skal føres udlændingepolitik på Dansk Folkepartis præmisser i stedet for en interesse i at lave brede aftaler om udlændingepolitikken netop på områder, der handler om afviste asylansøgere.
Fru Pia Christmas-Møller, som er politisk ordfører for De Konservative, og fru Henriette Kjær, der er integrationsordfører for De Konservative, lagde begge op til forhandlinger til anden side i dagene op til aftalens indgåelse, men det skete ikke.
Det ærgrer os selvfølgelig meget, fordi vi faktisk fra radikal side – jeg ved også fra andre partiers side – prøvede at strække en hånd ud, så man kunne få nogle fornuftige aftaler på det her område.
Endelig vil jeg sige, at jeg selvfølgelig er spændt på at se, ikke bare hvordan Ny Alliances medlemmer vil stemme, men egentlig også hvordan Venstres medlem af Folketingets Integrationsudvalg, den nu så berømte miljøordfører hr. Eyvind Vesselbo, har tænkt sig at stemme i denne sag.
For så sent som i går blev hr. Eyvind Vesselbo på Ritzau citeret for, at det her jo i virkeligheden ikke hjalp, og at det bare ville resultere i, at der var en masse mennesker, der ville ende med at sidde endnu længere tid på asylcentrene, i stedet for at man kunne have gjort noget for at få dem ud.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-30:
Det er jo netop problemet, at forslaget er baseret på regeringens egne beregninger, som vi nok må forvente er meget, meget venlige over for regeringens forslag.
Derfor havde det været meget mere interessant, om man havde taget fat på det, som er lovforslagets overskrift, nemlig en mindskelse af CO2-udledningen.
Men det er jo ikke det, der er tale om.
Jeg kunne for den sags skyld godt ønske Det Konservative Folkeparti og den konservative ordfører tillykke, for så vidt jeg ved, har man endda i valgkampen fremført, at man ønskede lavere bilafgifter.
Det er da til at tage og føle på, men det har ikke noget som helst med det her lovforslags formål at gøre.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-30:
Det er jo noget besynderligt at høre Venstre og Konservative tale om de meget store miljøeffekter, der er ved det her lovforslag.
Sandt at sige er det jo sådan, at miljøeffekten på CO2-udledningen er 2 pct.
Kære Venstre og Konservative, hvorfor går vi så ikke efter 4 pct. eller 5 pct. eller 6 pct.?
Det kunne vi jo sagtens have gjort.
Nej, regeringen stopper ved 2 pct. Det er altså det ambitiøse niveau, som regeringen har lagt i det her lovforslag – 2 pct. Men kære venner, hvorfor ikke gå efter 2, 4, 6 pct. mere?
Det er derfor, Radikale og Socialdemokratiet stemmer gult her.
Vi synes, at retningen er god nok, men at de skridt, man tager, er alt, alt for små.
Hvis man er så glad for de miljøvirkninger, hvorfor stiller man så ikke forslag om yderligere tiltag på det her område?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-30:
Den eneste kommentar, jeg egentlig har til det, hr. Helge Adam Møller siger her, er, at det netop beskriver den hastighed, hvormed Det Konservative Folkeparti er flygtet fra sine smukke menneskelige principper i løbet af det seneste år.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-30:
Nu var indlægget jo rettet mod mig.
Vi synes, det er fornuftigt, at man tager forslaget tilbage – det har jeg også tilkendegivet før – også fordi den opdeling muligvis kan give anledning til, at vi kan forholde os lidt mere nuanceret til det.
Alle nedsættelser af bilpriser vil i dag bidrage til, at der kommer flere biler på gaderne alene af den grund, og det er ikke det, der er behov for.
Det, der er behov for, er at se på kørselsstrukturen og kørselsafgifterne.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-30:
Til den her snak om virkning eller ikke virkning vil jeg sige, at det da er korrekt, at det her forslag vil give en påvirkning af klimaet.
Det er bare rigtig langt fra at være tilstrækkelig nok.
Det, jeg ellers vil sige, er for at præcisere med hensyn til SF's ændringsforslag, som vi har stillet til bilforslaget.
Det forslag trækker vi tilbage til udvalgsbehandling for at skille det ad i to elementer.
Det rummer nemlig to elementer.
Det var det, jeg lige ville præcisere.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-30:
Man kan jo omvendt sige, at vi fra radikal side ganske enkelt ikke kan forstå, at Konservative, som engang imellem i alt fald forsøger at fortælle, man har en grøn profil, nu vil være med til at cementere udslippet af CO2 fra trafikken på et alt, alt for højt niveau, på et helt uacceptabelt højt niveau.
Vi har jo brug for – undskyld ordet – radikale indgreb på det her område, som virker, som ændrer noget, som bidrager til kampen mod den globale opvarmning.
Det er ikke det, der sker med det her forslag.
I bedste fald giver det, og jeg gentager, en marginal ændring, i værste fald cementerer det situationen, som den er i dag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-30:
Kampen for at få et lavere CO2-udslip er bredspektret og skal foregå mange steder i vores miljøpolitik.
Men jeg kan ikke forstå, at De Radikale synes, at det er blevet et problem, at reduktionen i udledningen fra bilerne svarer til, at der er 50.000 færre biler.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-30:
Jeg synes da, at det ville gavnligt, hvis den konservative ordfører fortalte, hvor stor en procentandel det udgør af den samlede CO2-udledning i Danmark.
Så tror jeg, det ville se lidt anderledes ud, end når man bruger disse spindoktormetoder med at regne ton om til antal biler og meget andet.
Jeg vil gerne gentage det, jeg har sagt før, også for at være fair.
Bedømmelsen er, at det her kun giver en marginal ændring, og når vi er nede i den procentdel, som vi taler om i det her lovforslag, så er det en marginal ændring, hvis man er allermest positiv.
Eftertiden må jo bedømme, om den marginale ændring overhovedet kommer, for der er jo altså også trafikforskere og andre med forstand på området, som siger, at forslaget ganske enkelt vil medføre så meget mere trafik, altså så mange flere biler, at det æder den lille, marginale ændring, som ligger i omflytningen af typer af biler i forslaget her.
Så alt tyder på, at man desværre ikke løser problemet, men at man cementerer et meget alvorligt problem, vi har i dag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-05-30:
Det virker overhovedet ikke med hensyn til udledningen af CO2, hørte vi hr. Johs. Poulsen sige.