runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Lad mig først sige, at fru Ellen Trane Nørby citerer mig forkert.
Jeg kritiserede ikke hr. Simon Emil Ammitzbøll for at spørge ind til det her, jeg kritiserede ham for, inden jeg havde haft ordet, at sige, hvad jeg ville sige.
Så vil jeg for det andet sige: Ja, dagpengenes højde og længde indgår i de drøftelser, regner jeg da med, eller vi forudsætter vi da, at det kommer til at indgå i de drøftelser, vi skal have med fagbevægelsen om implementering af de 12 minutter, som jeg i øvrigt nu for god ordens skyld skal sige er sådan en gennemsnitsberegning.
Vi har været jo en lang spørgerunde igennem også her om, hvorvidt det kunne ske ved at forøge deltidsansættelsen, og der er også andre områder, hvor man kunne forøge arbejdsudbuddet, så man samlet når op på det, der svarer til 1 time om ugen.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-03-17:
Det er jo interessant, at ordføreren siger, at fagbevægelsen har meldt ind, at man godt vil arbejde 12 minutter mere.
Efter hr. Harald Børstings udtalelser står det jo sådan rimelig meget hen i det uvisse, om det er korrekt.
Men jeg vil egentlig gerne spørge hr. Klaus Hækkerup om det konkrete i det her indhold, for i sin ordførertale var ordføreren jo enormt kritisk over for, at Liberal Alliance ligesom havde turdet at sætte spørgsmålstegn ved det konkrete.
Ordføreren brugte jo hele sin ordførertale til at kritisere andre i stedet for selv at fremlægge det konkrete indhold, og derfor vil jeg gerne følge op på det, min kollega også har spurgt om, nemlig det konkrete indhold i planen.
Nu har hr. Hækkerup jo flere gange svaret, at det bare vil indgå i drøftelser med fagbevægelsen, og at der ville indgå mange ting i de her drøftelser.
I den forbindelse ville det jo så være interessant at høre, om de tilbagebetalinger til LO også vil indgå i drøftelserne.
Når man skal finde de 15 milliarder, skal man så også rulle dagpengereformen tilbage, sådan som LO har krævet som modydelse for de 12 minutter, de måske vil overveje at levere en gang i fremtiden?
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Jeg vil godt sige, at mit udgangspunkt er, at jeg ikke genkender det citat, som fru Tina Nedergaard havde, fra de faglige ledere.
De tilsagn og de informationer og oplysninger, vi har fået, og de drøftelser, vi har haft med de faglige ledere, tilsiger, at de gerne vil medvirke.
De vil selvfølgelig ikke medvirke sådan bare ud af den blå luft, men de føler sig selvfølgelig stærkt generet af den politik, den borgerlige regering har ført.
De føler sig stærkt generet af, at man har nedsat arbejdsløshedsunderstøttelsesperioden, og de føler sig stærkt generet af, at man har gennemført en skattereform, der virkelig, virkelig forgylder de rigeste i det her samfund, hvorimod ganske almindelige borgere stort set ikke har mærket noget til den.
Pensionisterne har jo fået en klatskilling ud af det.
Derfor er der i fagbevægelsen en stor villighed til at være med til at genoprette den sociale skævhed, den her regering har indført, og derfor er de også parate til at gå ind for, at man arbejder 12 minutter mere om dagen.
Tina Nedergaard (V), 2011-03-17:
Men det ændrer jo ikke på, at planen, selv hvis man skulle skaffe de 15 mia. kr., stadig væk ikke hænger sammen.
Altså, det er jo de helt konkrete 15 mia. kr., som mangler i planen, hvor Socialdemokraterne peger på, at man gerne vil have danskerne til at arbejde 12 minutter mere om dagen – men det vil fagbevægelsen så ikke levere.
Det er de konkrete forslag til at dække det massive hul, som jeg er interesseret i at spørge ind til.
Jeg finder faktisk, det er uærligt over for befolkningen, at man siger diffust, at man vil skaffe 15 mia. kr., når man ikke vil anvise og ikke vil komme med bud på, hvordan man konkret vil gøre.
Derfor benytter jeg lejligheden i dag, da der er den her forespørgselsdebat, til helt konkret at spørge ind til, hvordan man vil skaffe de 15 mia. kr.
Det er jo et politisk ansvar at sikre, at samfundsøkonomien hænger sammen.
Det er ikke et ansvar, man kan uddelegere til fagbevægelsen eller til andre selvbestaltede organisationer.
Det må man tage på sig herinde på Christiansborg, og derfor spørger jeg så Socialdemokraternes ordfører, hvordan man præcis vil skaffe de 15 mia. kr., der helt eksakt, jævnfør Socialdemokraternes eget udspil, mangler p.t.
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Nu skal jeg prøve at se, om jeg kan finde oversigten, men det har vi jo omhyggeligt redegjort for i de økonomiske konsekvenser af S og SF's prioriteringer, i oversigt over forslag.
Hvis det, fru Tina Nedergaard spørger om, er, hvor indtægterne til at finansiere det her kommer fra, så kan jeg sige, at de jo f.eks., som det har været nævnt, kommer fra selskabsskatten, herunder en effektiv selskabsskatteopkrævning fra de multinationale selskaber.
Selv med et beskedent ambitionsniveau vil det jo give ganske mange milliarder i kassen.
Tina Nedergaard (V), 2011-03-17:
Jeg har sådan set
med stor interesse fulgt udviklingen i de forskellige budskaber fra Socialdemokraterne om, hvordan man vil fremtidssikre det danske samfund, også økonomisk.
Jeg har virkelig lyttet og lyttet rigtig intenst efter, hvilke bud der måtte komme, senest i den her uge, hvor jeg hørte fru Helle Thorning-Schmidt i et sent aftendebatprogram, hvor hun skulle komme med sit bud på, hvordan man vil fremtidssikre dansk økonomi.
Svaret var så, at man vil bruge nogle flere penge for at sætte gang i væksten.
Det, jeg savnede, er det svar, som jeg håber at hr. Klaus Hækkerup kan give, nemlig: Hvor er det, man ser at de penge, som man faktisk går og lover både til det ene og det andet og det tredje og det fjerde initiativ helt generelt og bredt i vores samfund, skal komme fra?
Hvor skal finansieringen helt præcis komme fra?
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Det har vi regnet på.
I vores overvejelser indgår også, at der godt kan blive et behov for at øge antallet af ansatte inden for den offentlige sektor, hvis det viser sig, at f.eks. plejehjemssektoren ikke har tilstrækkeligt med plejere til rådighed for dem, der har et rimeligt og ordentligt krav på pleje.
Men det vil vi lade indgå i beregningerne, når vi når så langt.
Erling Bonnesen (V), 2011-03-17:
Der blev henvist til, at det skal ske ved rationaliseringer, og det lyder jo sådan set fint nok som udgangspunkt.
Hvis det så skal holdes inden for den samlede samme arbejdstid, måske endda mindre, så vil det betyde et vist antal fyringer i den offentlige sektor.
Har man regnet på, hvor mange det så vil blive?
For ellers hænger det jo ikke sammen.
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Jeg vil sige, at jeg synes, at hr. Hans Kristian Skibby er gået glip af noget af debatten.
Vi bliver anklaget for at sige, at det her først skal træde i kraft, når arbejdsløsheden er under 100.000.
Hvordan kommer arbejdsløsheden under 100.000?
Det gør den, ved at der er en øget efterspørgsel i samfundet.
Er der en øget efterspørgsel i samfundet, vil der selvfølgelig også være en øget efterspørgsel efter alle de varer, der produceres rundtomkring.
Er der så behov for flere gravsten?
Nej, jeg vil godt sige: Helt ærligt, det indgår ikke i »En Fair Løsning«, at der skal produceres flere gravsten, end der er brug for.
Altså, undskyld mig, her tror jeg at Dansk Folkeparti alligevel er for langt ude i deres angreb på »En Fair Løsning«.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-17:
Det lyder jo utrolig godt – næsten også for godt til at være sandt.
Vi skal bare skabe noget vækst, så kommer arbejdspladserne af sig selv, og derefter arbejder folk jo noget mere.
Hvis det var sådan, var det jo meget let.
Man kan jo ikke bare sige, at vi skal starte med at arbejde os ud af tingene, men man skal finde ud af, hvordan man sørger for at få folk til at arbejde noget mere.
Og hvis vi nu dropper al retorikken, så har jeg kun et spørgsmål, og så håber jeg, at hr. Karsten Hønge vil forholde sig til det spørgsmål: Er SF enige eller uenige med de økonomiske vismænd i, at den nemmeste måde at få danskerne til at arbejde mere er ved at sænke marginalbeskatningen på arbejdsindkomster?
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-17:
Jeg spidsede lidt ører, da jeg hørte, at ordføreren sagde, at Poul Nyrup Rasmussen under sin statsministerperiode førte en meget ansvarlig økonomisk politik.
Så vidt jeg husker, var det Poul Nyrup Rasmussen, der bl.a. var inde at forkorte dagpengeperioden og lavede nogle ændringer omkring efterlønnen.
Jeg synes, jeg har hørt tidligere socialdemokratiske ordfører postulere, at det ville være uansvarligt og asocialt, men dengang det var Poul Nyrup Rasmussen, der gjorde det, var det ansvarlig økonomisk politik.
Mit spørgsmål til ordføreren er ganske, ganske kort: Agter Socialdemokratiet at leve op til EU's konvergensprogram?
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Til den sidste del af spørgsmålet kan jeg sige ja.
Den første del af den korte bemærkning vil jeg godt fremsætte en kommentar til.
Hvis vi tager Schlüter-perioden, var der ikke et eneste år, hvor der blev fremsat et finanslovforslag med overskud på finansloven, og det betød, at gælden i perioden med Schlüter voksede fra 274 mia. kr. til næsten det dobbelte.
Så kom vi til, og vi overtog et underskud på 43,9 mia. kr. fra Schlüters sidste finanslov.
Det betød, at vi fik stoppet gældsopbygningen, så gælden, da vi gik af, var lidt under det, den var, da vi overtog regeringsmagten.
Så har vi så perioden med den borgerlige regering fra 2001.
Hvad har vi set der?
Vi så først et overskud, derefter et kæmpe underskud på statsbudgettet, og det betyder, at den gæld, vi står med i dag, næsten er på størrelse med den, som den borgerlige regering overtog, da den kom til.
Der er altså ikke sket den afvikling, der var lagt op til, da vi måtte afgive regeringsmagten.
Det er for dårligt.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-03-17:
Tak til den socialdemokratiske ordfører for bekræftelsen på, at der følger modydelser med til fagbevægelsen og til LO for den opbakning, de har givet til SF og S.
Det er jo ren bekendelsespolitik at sige, at man selvfølgelig skal drøfte en tilbagerulning af dagpengereformen som modydelse mod de der måske 12 minutter, der skal leveres.
Det fik vi jo i hvert fald slået helt fast.
Men jeg vil egentlig gerne tilbage til det konkrete indhold, for nu siger ordføreren jo, at der kan indgå mange ting, men ordføreren har hverken i sin tale eller i svarene til min kollega været konkret om, hvad det så er for nogle elementer, der skal indgå i planen, til at finansiere de 15 milliarder, for deltid og sygedagpenge er jo noget, der drøftes i forvejen.
Det finansierer ikke de 15 milliarder, som hr. Klaus Hækkerup står og taler om.
Så kunne vi da ikke få et konkret svar fra ordføreren på, hvad det er, der helt konkret skal indgå?
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Lad mig først oplyse spørgeren om, at ledigheden i dagens Danmark er på omkring 122.000.
Det er, sådan som jeg husker det, det tal, der fremgår af Økonomisk Redegørelse for december.
Det vil sige, at det ikke ligger så langt fra, at vi når ned under de 100.000 ledige.
Lad mig så for det andet sige, at jeg sådan set har svaret på det spørgsmål, da jeg svarende, så vidt jeg husker var det svarede fru Ulla Tørnæs.
Vi har i »Fair Forandring« og i »En Fair Løsning« lagt op til skattestigninger og tilsvarende udgiftsstigninger.
Og hvis vi får brug for at styrke finanserne, vil vi selvfølgelig gennemføre skattestigninger, mens vi vil udskyde udgiftsstigningerne, til der er finansielt råderum til det.
Erling Bonnesen (V), 2011-03-17:
Tak for det.
Socialdemokraterne melder ud, at også offentligt ansatte skal arbejde længere, og det må man jo så også gå ud fra at de skal have løn for.
Man behøver sådan set ikke – kan man sige – aftale, at de skal have det til overenskomstforhandlingerne.
Det vil jo så give en merudgift, et vist antal milliarder kroner, og så er det gyldne spørgsmål: Hvem skal betale det?
Betyder det en udvidelse af den offentlige sektor, eller hvordan hænger det lige sammen?
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Det er klart, at en forøgelse af arbejdstiden i den offentlige sektor skal betales, de ansatte skal selvfølgelig have løn for udvidelsen af arbejdstiden, og derfor vil udgifterne stige.
Til gengæld regner vi jo med ganske betydelige rationaliseringer i den offentlige sektor, så vi regner ikke med, at de samlede offentlige udgifter stiger.
Peter Juel Jensen (V), 2011-03-17:
Tak for den historiske gennemgang.
Hvis Socialdemokratiet agter at overholde konvergenskravene og leve op til den henstilling, der er kommet fra EU, er Socialdemokratiets svar på det spørgsmål de 12 minutter, men hvis planen med de 12 minutter først skal iværksættes den dag, hvor ledigheden er væsentlig under 100.000, hvordan agter man så med de meget korte og meget snærende tidsfrister, der kræves for at leve op til konvergenskravene, at gøre det lige nu og her?
De 12 minutter kan da ikke løse den udfordring, så hvor er det så, at Socialdemokratiet vil finde økonomien til at komme EU i møde og leve op til den forpligtelse, vi alle sammen er enige om betyder meget for Danmark og for Europas økonomi?
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Den er til hr. Bent Bøgsted.
Jeg syntes slet ikke, jeg hørte noget om, hvordan Dansk Folkeparti forestiller sig at man skal løse det arbejdskraftproblem, som der er mange der peger på vil komme fremover.
Så mit spørgsmål er: Er det Dansk Folkepartis opfattelse, at vi overhovedet ikke får noget arbejdskraftproblem inden for de næste 10 eller 20 år, og at der ikke er behov for at sikre, at der kommer flere hænder på arbejdsmarkedet?
Og hvis man synes, at der er et behov for, at der kommer flere hænder på arbejdsmarkedet, hvordan vil man så fra Dansk Folkepartis side sikre det?
Jeg synes ikke, jeg har hørt noget om, hvad det er, Dansk Folkeparti vil her.
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Det øgede arbejdsudbud skulle jo gerne skaffe 15 milliarder ekstra ind i kassen.
Det tror jeg at fru Ellen Trane Nørby må have misforstået.
Og de punkter, som indgår, er en politik for bedre fastholdelse af seniorer på arbejdsmarkedet, en bedre fastholdelse af efterlønnere, bedre uddannelse af arbejdsstyrken, stop for social dumping fra udenlandsk arbejdskraft, styrkelse af flexicuritymodellen, altså at se på dagpengenes størrelse og dagpengeperiodens længde, ret til fuld beskæftigelse for offentligt ansatte og et par andre ting, plus at der jo så forleden dag til yderligere inspiration for dem, der gerne vil botanisere i det her, kom en række udmærkede forslag fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som vi jo ikke har taget stilling til endnu, men som kan komme til at indgå – og jeg regner selvfølgelig med, at de vil komme til at indgå – i de kommende forhandlinger.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-17:
Det var sådan set en meget spændende gennemgang af overskrifterne i S og SF’s fælles program, men det er jo bare ikke det, vi er samlet om.
Det er sådan set det spørgsmål, hr. Karsten Hønge skulle give svar på, men det svar kom bare ikke!
Er hr. Karsten Hønge enig med mig og de økonomiske vismænd i, at det mest oplagte økonomisk-politiske instrument til højere arbejdstid er en reduktion af marginalskatterne på arbejdsindkomst ud over den sænkning, der følger af den seneste skattereform, som vismændene skrev i deres rapport?
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Jeg vil først lige korrigere noget.
Sådan som jeg forstod hr. Bent Bøgsteds svar, var det, at Dansk Folkeparti i virkeligheden føler, at der overhovedet ikke er behov for at foretage sig noget som helst nu, for væksten er i gang.
Er det korrekt forstået?
Jeg ved godt, at man forsøger at tegne et andet billede; det er der bare ikke belæg for.
Lad mig så for det andet sige, at det er aftalt mellem Socialdemokratiet og SF, at det her skal træde i kraft, når ledigheden kommer under 100.000 personer.
Er det urealistisk?
Vi er på 122.000 arbejdsløse nu, og med en socialdemokratisk regering, som bl.a. vil fremrykke investeringer, ja, så forventer vi da rimelig hurtigt at kunne komme under 100.000 arbejdsløse.
Og så er det tanken, at det her skal begynde at træde i kraft.
Men om det lige præcis bliver i 2013 eller 2014, er godt nok lidt svært at vide, for som hr. Jacob Jensen jo nok ved fra sin egen regerings økonomiske politik, er det godt nok svært at forudsige den økonomiske udvikling i Danmark så præcist.
Kristian Jensen (V), 2011-03-17:
Jeg kan jo konstatere, at selv om hr. Klaus Hækkerup var sur over, at hr. Simon Emil Ammitzbøll på forhånd kritiserede, at der ikke var noget konkret svar, så var der ikke noget konkret svar i hr. Hækkerups ordførertale.
Nu kom vi lidt længere, for nu blev der sagt, at dagpengeperiodens længde skal diskuteres.
Hvis dagpengeperiodens længde skal være med til at skaffe et arbejdsudbud, som kan give 15 mia. kr., skal den jo være kortere end det, regeringen har lagt op til.
Så hvad er det, hr. Klaus Hækkerup tænker på, når der tales om, at dagpengeperiodens længde skal drøftes for at fremskaffe et råderum på 15 mia. kr.?
Jeg kender hr. Klaus Hækkerup som en, der plejer at give meget mere præcise svar end det, vi oplever her.
Så hvad er det for en dagpengeperiode, hr. Klaus Hækkerup forestiller sig?
Og hvis man skal øge arbejdstiden for at kunne finansiere en anden dagpengeperiode, er der jo ikke længere tale om 12 minutter, som reklamesloganet lød på.
Hvor meget skal man så arbejde mere?
Er hr. Klaus Hækkerup i en dialog med sig selv om, om det skal være 13, 14, 15 eller 20 minutter, for at vi kan få råd til den ændring af dagpengeperioden og dagpengesatsen, som hr. Klaus Hækkerup nu omtaler?
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Og de øgede skatteindtægter skal bruges
Det har vi slet ikke lagt os fast på endnu.
Næh, jeg er ikke i en dialog med mig selv.
Jeg ser frem til at komme i dialog med fagbevægelsen om, hvad det præcis er, de ønsker.
Og hvis hr. Kristian Jensen havde fulgt med, ville han vide, at der jo faktisk er forskellige ønsker i fagbevægelsen.
Nogle siger, at de gerne vil have en længere dagpengeperiode end de 2 år, andre siger, at de gerne vil have en højere dagpengesats og så måske en nedtrapning.
Alt det er noget, som vi har aftalt at vi går i dialog med fagbevægelsen om, den dag vi har overtaget regeringsmagten.
Jacob Jensen (V), 2011-03-17:
Nu tror jeg ikke, at jeg vil begynde at spørge videre ind til de konkrete løsningsforslag, for dem kan jeg forstå at Socialdemokratiet ikke har nogen holdning til, og at de så har deponeret deres handlefrihed ovre hos skyggeminister Harald Børsting; sådan må vi forstå det.
Så derfor vil jeg i stedet for spørge: Hvornår skal de her berømte 12 minutter gennemføres?
Det kunne være interessant at få at vide, for så kan vi i hvert fald starte der.
Fru Helle Thorning-Schmidt har udtalt noget i retning af, at det i hvert fald skulle være før 2014.
Hr. Ole Sohn har udtalt, at det formodentlig først bliver efter 2015.
Og hr. Henrik Sass Larsen har udtalt, at det først bliver på det tidspunkt, hvor ledigheden måtte være under 100.000 personer.
Kan hr. Klaus Hækkerup så løfte sløret for, hvilket af de tre udsagn man egentlig opererer med i den såkaldte 12-minutters-plan?
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Jeg synes, at der er to svar på det, hr. Jacob Jensen spørger om vedrørende tidsforløbet.
Vi regner med at overtage regeringsmagten ved næste folketingsvalg og på baggrund af det gennemføre trepartsforhandlinger, der lægger op til overenskomstfornyelsen, der skal finde sted om ca. 1 år.
I forbindelse med det skal man så også aftale, hvornår det her skal implementeres, og der har vi sagt, at vi ønsker, at det skal implementeres, i forbindelse med at arbejdsløsheden kommer ned under 100.000 personer.
Og så er det realistisk at forestille sig, at der også begynder at være efterspørgsel efter den forøgede arbejdstid på arbejdsmarkedet.
Jacob Jensen (V), 2011-03-17:
Skal jeg forstå det sådan, at det er de 100.000 personer, der er afgørende, mere end det er det, fru Helle Thorning-Schmidt har sagt om, at det bliver før 2014?
Dermed må jeg så også forstå, at der er uenighed mellem fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Ole Sohn, når fru Helle Thorning-Schmidt siger, at det bliver før 2014, og hr. Ole Sohn siger, at det bliver efter 2015.
Så hvem af dem og hvilket af de to udsagn kan vi regne med, hvis det vel at mærke er sådan, at man overhovedet kan få en aftale med fagbevægelsen?
Det svæver noget i det uvisse, men kan man rent teoretisk få sådan en aftale, hvornår træder den så i kraft – ud fra det, som fru Thorning-Schmidt har udtalt, det, som hr. Ole Sohn har udtalt, eller det, hr. Henrik Sass Larsen har udtalt skulle være kriteriet?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-18:
Det var mange spørgsmål på en gang.
Jeg håber, jeg kan tale lige så hurtigt som fru Margrethe Vestager, så jeg kan nå at svare på alle de spørgsmål på den korte tid, der er til rådighed.
Derudover har jeg også tidligere nævnt i forhold til det indholdsmæssige, at vi går ind for en 18-måneders-grænse og ikke en 6-måneders-grænse.
Så det var der sådan set også givet svar på tidligere i debatten.
Endelig har jeg jo også tidligere i debatten pointeret, at vi da synes, det er fint, at regeringen har fået lavet flere hjemsendelsesaftaler, men vi synes ikke, det foregår på en klar måde og effektivt nok.
Det skyldes måske bl.a., at regeringen har valgt at indgå en politiaftale sammen med bl.a. Det Radikale Venstre i stedet for at lave en med Liberal Alliance, hvor man kunne have øremærket penge til netop at få forstærket den indsats.
Men det er noget, vi vil kæmpe for bliver gjort.
Margrethe Vestager (RV), 2011-03-18:
Jeg synes altid, det er spændende, når folketingsmedlemmer er dygtigere til at være politi, end politiet er.
Fra radikal side går vi ind for, at politiet skal disponere deres kræfter efter opgaverne, men det er så en helt anden diskussion.
Men hr. Simon Emil Ammitzbøll havde åbenbart ikke tid til det sidste spørgsmål, nemlig:
Hvor er det, Liberal Alliance har gode erfaringer med at gå i dialog med regeringen?
Hvilke konkrete resultater er der kommet ud af den gode dialog?
To anliggender:
For det første tror jeg, at det beror på en misforståelse, hvis det størst tænkelige mindretal her lægger op til, at der skal være en bred løsning.
For vi har jo sådan set bare konstateret, at regeringen ikke har levet op til sit løfte om at finde en løsning for børn og børnefamilier, som et bredt flertal kan stå bag.
Og så foreslår vi, at man indkalder Folketingets partier til forhandling om en asylaftale.
Så derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad er de indholdsmæssige ting, som ordføreren ikke kan støtte her?
For jeg kan forstå, at regeringen for længst har nedbragt sagsbehandlingstiden til at være under 1 år, og det synes man er rigtig godt.
Og regeringen er også rigtig langt med at sikre en mere effektiv tvangshjemsendelse, så derfor er det heller ikke der, der er noget at komme efter.
Derfor vil jeg gerne vide: Hvad er det præcis i det her forslag til vedtagelse, altså indholdsmæssigt i de fire pinde, som Liberal Alliance har noget imod?
Det er det ene.
Det andet er, om ordføreren kan afklare noget, som i hvert fald undrer mig, nemlig hvor det er, Liberal Alliance har gode erfaringer med at gå i dialog med regeringen.
Hvad er det for nogle resultater, der er kommet ud af det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-18:
Vi har søreme ikke tænkt os at lade asylbørn eller andre blive gidsler i en kamp mellem SF og andre partier; det synes jeg sådan set SF klarer så ganske udmærket selv, hvilket jo fremgår med al ønskelig tydelighed af debatten.
Fru Astrid Krag spørger: Skal vi så ikke stemme for et eller andet fælles forslag til vedtagelse, for så kan vi ligesom lægge et pres på regeringen?
Men jeg vil sige til fru Astrid Krag, at jeg tror, at det må være SF's meget lange periode i opposition, der er grund til spørgsmålet.
Vi har en glimrende dialog med regeringen, den er vi tilfredse med, og vi har egentlig ikke noget behov for at lave et forslag til vedtagelse sammen med fru Astrid Krag.