runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-11-20:
Jeg medgiver hr. Troels Christensen, at han jo har det gode argument, at der er et forlig, og det vil sige, at det ikke kan laves om, før forligspartierne er enige, eller før man laver et nyt forlig.
Det er jeg helt med på, og så må vi jo glæde os over, at det kan blive allerede i 2010.
Jeg synes ikke, at hr. Troels Christensen ellers gjorde så meget ud af at argumentere imod forslaget.
Han henviste til, at det jo ikke var asocialt, og der syntes jeg jo, at hr. Troels Christensen ikke forholdt sig til den argumentation, som fru Ellen Trane Nørby fremførte i en kronik i Jyllands-Posten den 29. september, nemlig at det har forandret sig.
Tidligere var det sådan, at man f.eks. som studerende kunne fravælge et tv, hvis man ikke havde råd og mente, at det ville man godt spare væk, og man også havde andre ting at give sig til end at sidde hjemme og se fjernsyn, men i dag skal man jo også betale medielicens, hvis man har en computer, som har bare en nogenlunde anstændig, acceptabel internetforbindelse.
Det vil sige, at man ikke kan vælge computeren fra, at man ikke kan vælge licensen fra, og det rammer altså så unge studerende på den måde.
Der synes jeg, at hr. Troels Christensen må forholde sig til, hvordan tingene er i forhold til den nye teknologi, og jeg vil da bare i al stilfærdighed sige, at fru Ellen Trane Nørby jo også ganske effektivt gendriver hr. Troels Christensens argument om, at det er licensen, der sikrer Danmarks Radios uafhængighed.
Troels Christensen (V), 2008-11-20:
Som kulturministeren var inde på, står vi her igen.
Vi har tidligere haft et beslutningsforslag, som var fuldstændig identisk med det, som her er blevet fremsat.
Vi behandlede det i januar måned i år til første behandling og i maj måned til anden behandling.
Vi ved alle sammen, hvad det handler om; det handler om, at forslagsstillerne vil gøre licensen til skat.
Ved begge de to lejligheder, hvor vi tidligere i år behandlede det, havde vi jo, som også kulturministeren var inde på, lange og grundige debatter, der som bekendt medførte, at der var et helt enigt Folketing bortset fra Enhedslisten, som ikke kunne tilslutte sig det her forslag.
Det væsentligste argument er jo, at vi har en aftale.
Vi har en medieaftale, vi har bokset og diskuteret, fundet frem til en aftale, som skal holde frem til 2010, og den går vi altså ikke ind og ændrer på ved at gå med til sådan et beslutningsforslag her.
Den stod der som bekendt et meget bredt flertal bag ved, og det holder vi helt fast ved.
Derfor råder vi i Venstre til, at skal der ske ændringer i Danmarks Radios finansiering, bør det ske i den forligskreds - altså dem, som har kittet den aftale sammen - når vi når til den tid.
Men indtil videre fortsætter det med medielicens indtil 2010.
Et af forslagsstillernes argumenter er jo - og det var det sådan set også i januar måned, argumenterne er de samme - at licensbetalingen er asocial og giver ulighed i samfundet.
Det har vi en række andre glimrende instanser til.
Nej, formålet med licensbetalingen er jo at sikre, at public service-institutionernes politiske uafhængighed ikke kan antastes.
Og vi kan jo ikke udelukke, at en eventuel finanslovfinansiering ville kunne resultere i en vis selvcensur, når programfladen skal tilrettelægges.
Den mistanke alene ville kunne medføre, at Danmarks Radio og TV 2-regionerne ville miste den høje troværdighed, som der er i befolkningen til de to public service-stationer.
I Venstre mener vi, at befolkningen har krav på, i hvert fald når der er mulighed for det, at man skal kunne se, hvad tingene koster.
Med en fast medielicens ved hver enkelt dansker, hvor meget de skal afsætte på budgettet, og hvad pengene helt konkret går til.
Rent personligt havde jeg ikke spor imod, at der var flere ting af det, vi foretager os, hvor man vidste hvad tingene kostede.
Så på baggrund af det her kan Venstre ligesom sidste gang ikke støtte forslaget.
Carina Christensen (KF), 2008-11-20:
Vi har jo brugt rigtig mange timer i medieforligskredsen på at drøfte det her spørgsmål, og det, man altså er blevet enig om, og det, som alle Folketingets partier undtagen Enhedslisten står bag, er en fortsat licensfinansiering af Danmarks Radio og de regionale TV 2-stationer og en indretning af licensen, som vi nu kender som den nye medielicens.
Jeg mener, at det kan være en meget fin drøftelse at have, men omvendt må man også bare erkende, at det ligesom er talt meget igennem, og at vi ligesom er blevet enige om, hvordan det skal køre i den her periode.
Så en drøftelse mener jeg ikke er aktuel, før vi skal lave en ny medieaftale.
Der kan vi tage spørgsmålet op, men jeg vil sige, at der er så meget, der taler imod en finanslovfinansiering, at mit udgangspunkt for drøftelserne til den tid også vil være en fortsat licensfinansiering.
Per Clausen (EL), 2008-11-20:
Jeg har jo ikke forstået det sådan, at hr. Mogens Jensen og fru Ellen Trane Nørby havde forestillet sig, at man skulle løbe fra forliget.
Faktisk foreslår Enhedslisten ikke engang, at man skal løbe fra forliget.
Det, Enhedslisten foreslår, er, at man tager en fornyet drøftelse, og det må vel så blive i medieforligskredsen uden vores kvalificerede medvirken - altså, at man tager en drøftelse af, om tingene alligevel ikke har udviklet sig på en måde, så der kunne være grund til at revidere den tidligere opfattelse.
En af grundene kunne f.eks. være, at det jo har vist sig, at det ikke umiddelbart giver de ekstra indtægter, man forventede, da man lavede en medielicens.
Et andet udgangspunkt kunne også være, at meget af den diskussion, der er foregået om Danmarks Radios mulighed for politisk uafhængighed, jo også ligesom forandrer sig i kraft af de her meget klare tilkendegivelser, der kommer fra nogle af de store partier i Folketinget.
Så min opfordring ville for så vidt være, at hvis der nu kunne blive enighed i medieforligskredsen om at lave det her om, behøver man jo ikke at afvente, at der skal laves en ny forhandling.
Jeg synes bare, at der er meget stor åbenhed og vilje til debat i hvert fald blandt nogle af de store partier her i Folketinget, og det synes jeg ministeren skulle benytte sig af.
Jeg forstår hr. Troels Christensen sådan, at der foregår en debat i Venstre om de her ting, og at konklusionen er, at man overholder det forlig, man har indgået - det er jeg med på - men at det meget nemt kan komme til at se anderledes ud i år 2010, og når Venstre går med til at afskaffe medielicensen og indføre en anden finansiering af Danmarks Radio, så vil hr. Troels Christensen ikke have, at jeg kommer og siger, at Venstre har begået løftebrud.
Det kan jeg forsikre hr. Troels Christensen om at jeg ikke vil.
Jeg skal nok ved den lejlighed, uanset om Enhedslisten er med i et forlig eller ej,
rose, at man laver den her forandring, og indtil da vil jeg rose fru Ellen Trane Nørby og hr. Mogens Jensen, fordi de har vovet et øje og har kastet sig ind i den her debat med et fremadrettet synspunkt i modsætning til det, som er den officielle politik i Venstre og hos Socialdemokraterne.
Karin Nødgaard (DF), 2008-11-20:
Enhedslisten ønsker med det genfremsatte forslag, som vi jo tidligere hørt det er - det er ikke ret lang tid siden, vi debatterede det sidst at den nuværende medielicens skal afskaffes, og at Danmarks Radio så skal finansieres direkte over finansloven.
Som jeg også nævnte i januar måned, kan man sige, at det måske umiddelbart lyder meget tiltalende, og det skorter jo heller ikke på gode argumenter i forslagets bemærkninger.
I den aftale har medieaftalepartierne jo besluttet, at den daværende farve-tv-licens og sort-hvid-licens skulle afskaffes fra januar 2007 og erstattes af en medielicens.
Medielicensen omfatter så alle apparater, der er i stand til at modtage billedprogrammer, f.eks. pc'er.
Det skal også gøres klart, at når man har betalt medielicensen, dækker den alle apparater i den enkelte husstand.
Der synes jeg også at det denne gang er værd at fremhæve, at der trods alt er lavet nogle bestemmelser, og her var Dansk Folkeparti jo meget på banen i sin tid og hovedfortaler for, at der skulle være en form for fritagelse eller nedsættelse af licensen med nogle særlige regler f.eks. for dårligt stillede pensionister, som kunne blive tilgodeset, og også et hensyn til svagtseende.
Det er jo sådan, at den danske befolkning er bekendt med, at vi gennem generationer har haft en ordning om opkrævning af licens.
I Dansk Folkeparti tror vi på, at både seere og lyttere indtil videre foretrækker denne form, frem for at de her omkring 3,3 mia. kr., som Danmarks Radio jo årligt får, betales over skatten.
For Dansk Folkeparti er det vigtigt, at der er en bevidsthed om, at Danmarks Radio er en selvstændig offentlig institution med en selvstændig bestyrelse, hvor det daglige programansvar ligger hos generaldirektøren, og det er vigtigt, at Danmarks Radio er politisk uafhængigt af staten.
Det tror jeg der vil være en fare for at Danmarks Radio ikke vil være, hvis staten finansierer institutionen over finansloven.
Det var vi også i 2006, og det var sådan, at i de drøftelser, vi havde dengang, var man meget enige om, hvordan Danmarks Radio skulle finansieres, og vi holder også fast ved den aftale, som vi indgik dengang.
Hvordan det så kommer til at se ud fremover, når vi når til drøftelser om en ny medieaftale, må tiden jo vise.
Men det er lidt pudsigt, at vi står her i dag, så hurtigt efter at vi har debatteret det én gang, og at Enhedslisten stadig væk ikke ligesom melder sig på banen med hensyn til at være med i forligskredsen.
Den opfordring, som Socialdemokraternes ordfører kom med, skal også komme fra mit parti, og den er, at Enhedslisten jo kunne komme med og sidde ved bordet i de her forhandlinger.
Så kunne det være, vi kunne drøfte licensens udformning noget mere.
Louise Schack Elholm (V), 2008-11-20:
Jamen der gælder ikke en regel om en forudgående ledighed på 12 måneder hos offentlige arbejdsgivere.
Det er jo den enkle årsag til, at man ikke ændrer det til 6 måneder der, og det omhandler EF-forordningen heller ikke.
Anders Samuelsen (LA), 2008-11-20:
Jeg mener, det er et godt princip at forfølge, altså at hvis man bevidst træffer et valg om at blive eneforsørger, skal man ikke kunne få det tilskud, som er tiltænkt bl.a. i den situation, hvor der er en tidligere forsørgerpligtig forælder, som falder bort.
Det synes jeg sådan set er rimeligt.
Det må også nogle gange have nogle konsekvenser, at man træffer nogle valg bevidst.
I øvrigt er jeg stor tilhænger og forsvarer af fri og lige adgang til vores folkeskole og sundhedssystem, men der må bare også være en kant, og det er derfor, jeg bruger de tre eksempler: Man kan have sådan et grundliberalistisk samfund, hvor der stort set ikke er andet end en grundlov og en beskyttelse af den private ejendomsret.
Sådan et samfund ønsker jeg på ingen måde.
Og så er der den sidste type samfund, og det er der, kampen tilsyneladende er endt henne, det er der, alle partier står og næsten slås, hver gang der er valgkamp, nemlig at alle skal være lige, alt skal være designet, alt skal vi have ret til.
Når vi er raske og rørige, har vi pr. definition også ret til at gå på efterløn, uanset om der ligger folk på sygehusene og ikke får en ordentlig behandling.
Det er den type diskussion, jeg synes er interessant - ikke det her fedteri på et hjørneområde.
Bjarne Laustsen (S), 2008-11-20:
Som man kunne høre på ordførerens tale, er det her jo ikke verdens største lovforslag, og derfor er det jo også ret interessant, hvad der yderligere kunne komme med af lønmodtagerrettigheder og den slags ting.
Mit spørgsmål skal gå på, hvorfor der ikke er fuldstændig parallelitet imellem offentlige og private arbejdsgivere.
Det er jo bl.a. et ønske fra nogle i høringssvarene.
Så er det også sådan, at kommunerne siger, at der kan være nogle økonomiske konsekvenser af det her.
Jeg ved så ikke, hvordan Venstre vil håndtere det.
Skal det f.eks. lægges over i kommuneforhandlingerne?
Det er jo ret interessant, set i lyset af at regeringen mener, at de skal have en større rolle på beskæftigelsesområdet, hvor vi også godt ved, at det kan komme til at gøre ondt på nogle kommuner.
Louise Schack Elholm (V), 2008-11-20:
Lovforslaget omhandler en lempelse af kravene til forudgående ledighed ved løntilskudsjob hos private arbejdsgivere.
Det er en implementering af en EF-forordning.
Lovforslaget betyder, at ledige nu kun skal have været ledige i 6 måneder for at kunne modtage løntilskud ved job i den private sektor; tidligere skulle de have været ledige i 12 måneder.
Venstre kan hermed støtte lovforslaget.
Jørgen Poulsen (RV), 2008-11-20:
Det står jo nok rimeligt klart, at det her forslag fra Enhedslisten, som vi behandler i dag, ikke kan vedtages - i hvert fald ikke her og nu - og det er alene af den grund, at den eksisterende aftale mellem partierne bag medieforliget er en aftale, der løber frem til 2010, og Det Radikale Venstre har naturligvis ingen interesse i at kortslutte nogen proces.
Aftaler skal naturligvis holdes.
Det også være nævnt fordi enhver, som har fulgt lidt med i aviserne, jo godt kan være lidt overrasket over holdningen til det her forslag her i dag.
Når man har læst den socialdemokratiske ordførers og Venstres ordførers indlæg i aviserne, kunne man jo være lidt forvirret over den ublide modtagelse af Enhedslistens forslag her i dag.
Jeg plejer altid at argumentere for, at hvis man vil undgå alt for meget politisk styring, skal man i hvert fald ikke lade ting blive finansieret over skatterne.
Men jeg synes ærlig talt, at med den måde, som man nu kører og styrer Danmarks Radio på, kan jeg ikke se, at det her giver en større politisk binding af Danmarks Radio end den, der eksisterer i dag.
Jeg vil bare understrege, at for os er det fuldstændig afgørende, at der er denne armslængde mellem politikere og Danmarks Radio.
Politikerne skal selvfølgelig lægge de overordnede rammer, men der må være en helt klar snitflade mellem lovgiverne og den daglige drift.
Politikerne her på Christiansborg skal altså så at sige holde sig ude af regirummene.
De må aldrig komme i regirummene, for så trykker de på nogle knapper, og så går det hele fuldstændig galt.
Det er altså linjen i det.
Vi har stor sympati for indholdet i det her forslag, og vi ser det gerne virkeliggjort, men vi kan af de grunde, jeg har nævnt, ikke stemme for det i dag.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-20:
Det må jeg sige at det ikke gør.
Jeg synes faktisk, at det var en meget mærkelig udmelding, for nu er det jo sådan, at vi får vores mandater i folketingsgrupperne, og hvad man sådan privat går og mener skulle helst ikke være noget, der begynder at sprede sig.
Det er lidt svært at forhandle, hvis vi sådan skulle sidde og tælle op, hvor mange der i hver folketingsgruppe mener det ene og det andet.
Det er mit klare indtryk, at Venstres folketingsgruppe er imod det her forslag, og så er det jo egentlig ret uinteressant, hvad et enkelt medlem af Venstres folketingsgruppe mener.
Per Clausen (EL), 2008-11-20:
Jeg vil nu sige, at når jeg sammenligner de indlæg, der var i den sidste debat, med debatten i dag, er den her vel et udtryk for et område, hvor der er en rimelig hurtig politisk bevægelse.
Det gør vi også, så det skal jeg ikke kritisere i sig selv.
Men jeg vil alligevel spørge fru Henriette Kjær, om det ikke gør en lille smule indtryk på hende, når Venstres medieordfører, fru Ellen Trane Nørby, på en række områder kritiserer den nuværende medielicens for præcis de samme ting, som Enhedslisten har gjort.
Jeg kan godt forstå, at fru Henriette Kjær har nemt ved at afvise Enhedslistens kritik - den er så langt væk, at man måske kan afvise den uden at tænke så dybt over det - men når den samme kritik kommer fra Venstres mediepolitiske ordfører, giver det så slet ikke anledning til nogen overvejelser?
Henriette Kjær (KF), 2008-11-20:
Det er jo ganske kort tid siden, vi sidst behandlede det her forslag, og det undrer mig lidt, at Enhedslisten kommer med det igen og med alle deres skældsord om, hvor forfærdelig medielicensen er.
Den er asocial, det er aggressiv borgerkontrol, den er bureaukratisk, den er teknologifjendsk, det er særbeskatning af dårligt stillede.
Og jeg må altså sige, at vi Konservative ligesom sidste gang overhovedet ikke er enige med Enhedslisten i det her forslag.
Vi synes, det er et rigtig sundt princip, at man betaler for det, man får, og at det er synligt, hvor meget det koster at lave tv og radio i Danmark, så man ved, at det altså koster at få et kvalitetsprodukt.
Og det er jo ligesom med mange andre ting: Det koster det samme at erhverve sig det ene eller det andet, uanset i hvilken indkomstgruppe man befinder sig.
Vi er enige i, at det er en stor udgift for studerende f.eks., der kun har SU'en.
Derfor må vi sige, at der ikke er opbakning til det her forslag.
Man er selvfølgelig i sin gode ret til at fremsætte et beslutningsforslag, når man har lyst til det, men det er jo ikke længere siden end midt i januar, at vi sidst behandlede samme sag, og Folketingets sammensætning har ikke ændret sig.
Så jeg må sige, at vi afviser det.
Karin Nødgaard (DF), 2008-11-20:
Jeg synes ikke, at det skal dreje sig om - med ordførernes udtryk - at slippe for at betale licens.
Jeg synes jo netop, at det må være en god ting at betale licens, i forhold til at man får noget kvalitets-tv for pengene.
Og jeg synes jo, at det er tilfældet, at vi netop via vores licens får noget af god kvalitet både fra Danmarks Radio og fra vores TV 2-regioner.
Det synes jeg er meget vigtigt at holde fast på.
Så jeg synes, at man lige skal slå koldt vand i blodet, inden man bare begynder at snakke om, at vi skal ændre på grupperne, og at vi skal se, hvem det er, der i princippet skal slippe for at betale licens.
Per Clausen (EL), 2008-11-20:
Det med at forsøge at udvide gruppen af folk, som kunne slippe for at betale medielicens, har Enhedslisten jo forsøgt.
Og jeg vil sige, at vi kom ikke langt.
Det er måske sådan - har vi ind i mellem en oplevelse af - at viljen til at gøre noget er større i forhold til pensionister end i forhold til andre økonomisk dårligt stillede i Danmark.
Det er ikke, fordi vi ikke synes, at det er godt, at man har taget de her initiativer i forhold til pensionisterne, men vi synes, det er lidt svært at udbrede dem.
Vi synes måske, at man i stedet for skulle tage den logiske konsekvens af, at som man har indrettet medielicensen i dag, kommer alle mennesker til at betale den, præcis ligesom hvis den blev betalt via skatten.
Og så ville det måske være en nemmere måde at koble den sammen med den måde, man opkræver skat på, når man så sikrer, at folk betaler i forhold til deres indkomst.
Men jeg er glad for, at heller ikke fru Karin Nødgaard er fuldstændig afvisende over for, at også den model kan komme i spil i forbindelse med de kommende forhandlinger om, hvordan man skal finansiere public service fremover.
Karin Nødgaard (DF), 2008-11-20:
Hr. Per Clausen er så også selv inde på, at medielicensen som sådan og generelt for de fleste borgere vil være helt i orden, men at det kan være, at der er nogle grupper, man skal kigge på.
Man kan ikke afvise, at der kan være andre grupper, man skal gå ind og kigge på senere, men det bliver bare ikke lige nu.
Det bliver, når vi skal genforhandle den aftale, og det skal vi vel i slutningen af 2009 og starten af 2010.
Dansk Folkeparti lagde meget vægt på, at de svagt stillede pensionister, som også i sin tid de svagtseende, altså blev en gruppe, der blev taget et særligt hensyn til.
Per Clausen (EL), 2008-11-20:
Jeg takker da også for Dansk Folkepartis velvilje i forhold til at lukke Enhedslisten ind blandt de besluttende kræfter i det danske Folketing, når det skal handle om medieforliget.
Vi vil da prøve at kigge på, hvad der kan være begrundelsen for, at vi ikke allerede nu skulle være med.
I hvert fald er det da helt klart vores intention, at vi kommer med næste gang.
Det, jeg vil spørge fru Karin Nødgaard om, er, om det ikke er rigtigt, at man tidligere kunne sige, at licensen var så socialt skæv, fordi man betalte lige meget, uanset hvor meget man tjente, og om ikke den problemstilling bliver yderligere aktualiseret af, at man nu har lavet medielicens, og at den teknologiske udvikling går så hurtigt, at vi i dag vel må konstatere, at stort set alle, der har en computer med internetforbindelse, er nødt til at betale medielicens, hvis de skal overholde lovgivningen.
Det vil sige, at en lang række grupper i samfundet, som ikke nødvendigvis er pensionister, men som er økonomisk dårligt stillet - studerende, arbejdsløse osv. - altså er tvunget til at betale den her medielicens, og netop i den situation burde man overveje, om man ikke skulle finde en anden finansieringsmodel.
Carina Christensen (KF), 2008-11-20:
Jeg kan godt huske den kronik, der var skrevet af hr. Mogens Jensen og fru Ellen Trane Nørby, og jeg må sige, at det også var med stor forundring, jeg læste den kronik, ikke mindst set i lyset af at de jo begge er med i medieaftalekredsen.
De var således med ved indgåelsen af aftalen, og der blev vi jo enige om at fastholde licensaftalen, men at tilpasse den til den teknologiske udvikling og lave den her nye medielicens.
Jeg vil selvfølgelig ikke afvise, at man godt kan tage en fornyet drøftelse af den måde, vi har indrettet vores licenssystem på, men i givet fald vil det skulle ske, når medieaftalen udløber, og det er altså ikke noget, vi skal drøfte her og nu.
Derfor kan jeg sige, at regeringens holdning til det her forslag ikke har ændret sig.
Per Clausen (EL), 2008-11-20:
Ministeren har jo ret i, at det er en genfremsættelse af et forslag, som er fremsat for ikke så lang tid siden.
Men det, kulturministeren ikke kom ind på, er, at der, efter vi debatterede det her forslag i Folketinget, jo er sket det, at såvel Venstres som Socialdemokraternes mediepolitiske ordførere med argumenter, som er ganske tæt på Enhedslistens argumenter for at fremsætte beslutningsforslaget i sin tid, effektivt har gendrevet alle de argumenter, der var imod Enhedslistens forslag.
Jeg synes, det måske på den baggrund kunne være rart, hvis viljen til at have en lidt mere åben og fri debat om det her emne og diskutere det konkrete indhold kunne brede sig fra Venstre og Socialdemokraterne og fra Det Radikale Venstre - som jo tidligere har tilkendegivet, at de støtter det her forslag, når den her medieaftale løber ud - til kulturministeren.
Kim Christiansen (DF), 2008-11-20:
Det, jeg egentlig gerne lige vil have ministeren til at præcisere, vedrører, at der i bemærkningerne til lovforslaget står: »Det offentlige skal ikke yde et særligt børnetilskud, når eneforsørgeren selv har valgt at blive forælder uden at have en anden forsørgelsespligtig forælder at dele forsørgelsen af barnet med.« Mit spørgsmål er så i al sin enkelhed, om § 4, stk. 3, nr. 1 - hvor der står, at det kan ydes, når faderskabet ikke kan fastslås - bliver taget ud af loven.
For det, at en kvinde enten ikke kan huske det eller ikke ønsker at oplyse, hvem der er fader til barnet, skal vel ikke belønnes med et ekstraordinært børnetilskud?
Det må jo kunne sidestilles med, at det er en selvvalgt situation.
Karen Jespersen (V), 2008-11-20:
Tak til de partier, der har støttet forslaget.
Jeg vil lige føje et argument til de argumenter, der er blevet nævnt til fordel for forslaget.
Vi er jo på grund af loven om kunstig befrugtning i en anden situation, der kan betyde, at kvinder står anført som enlige uden egentlig at være det.
Det her er jo et meget godt eksempel på, at vi har nogle regler, der er vedtaget under andre samfundsmæssige forhold, og som egentlig ikke passer særlig godt til et moderne samfunds valgmuligheder og frihedsgrader.
For, som der også er blevet sagt, står der netop i loven, at det kan ydes, når faderskabet ikke kan fastslås.
Det kan jo betyde, at man som kunstigt befrugtet enlig kvinde godt kan være i et samlivsforhold f.eks. med en anden kvinde, og det kan også betyde, at den kvinde, der er blevet kunstigt befrugtet som enlig, finder en partner og indgår ægteskab før eller efter fødslen, men at der så alligevel fortsat bliver ydet tilskud.
Det er jo meget svært at trække nogle fuldstændig entydige grænser i et spørgsmål som det her, men jeg synes i hvert fald ikke, at det kan forsvares, at der kan være en række kvinder, som ikke er enlige, og som alligevel får det her tilskud.
Så det er egentlig også for på den måde med lovforslaget at bringe loven tilbage til de oprindelige intentioner.