runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2012-12-13:
Så vil jeg sige, når det er et lille problem og det er ganske få, det drejer sig om, fordi resten alligevel får det her betalt af staten, og den lille gruppe er de ledige, så kan man vende det om og sige, at så er det ikke ret meget, staten skal betale ved at undlade at opkræve gebyret.
Og da det navnlig er de ledige, som jeg mener at hr. Henning Hyllesteds parti kæmper meget for, det vil gå ud over som enkeltpersoner, fordi de ikke kan hente pengene nogen andre steder, så synes jeg netop, at motivationen for, at det skal være gebyrfrit, som det har været indtil dato, er det større.
Jeg forstår slet ikke Enhedslistens logik i det her forslag.
Henning Hyllested (EL), 2012-12-13:
Tak for tilbuddet, som jeg afslår.
Det er jo rigtigt, at der er tale om et nyt gebyr, men som jeg lige har forklaret, er det ikke det her gebyr, der vælter tingene for vognmandserhvervet.
Så erhvervet gør det ingenting for.
Der kan være tale om, at de ledige, som kan tage et 6 ugers selvvalgt kursus kan stå med en regning selv.
Så ja, jeg anser ikke problemet for at være synderlig stort, når det kan snævres ind til en ganske, ganske lille gruppe.
Der er samtidig tale om, at det er et led i en udvidelse af CMR-konventionen osv., og derfor synes jeg også, at man skal overveje at sige, at så er det måske meget fornuftigt, men vi har fået en meget, meget lang forklaring på det, og den vil jeg så tillade mig at henholde mig til, som jeg også sagde.
Karsten Nonbo (V), 2012-12-13:
Så virker teknikken.
Jeg skal bare sige, at tilbuddet stadig står ved magt.
Jeg må lige korrigere: Dette gebyr er et nyt gebyr.
Det er rigtigt, at der er mange andre gebyrer, og det gør jo egentlig, at vi på et tidspunkt må sige stop.
Det her er et nyt gebyr.
Det har været gratis, fordi det har været på papirform indtil dato.
Der kan hr. Henning Hyllested bare læse et svar på et spørgsmål, jeg har stillet.
Det er et nyt gebyr.
Med hensyn til det elektroniske fragtbrev ved jeg, at justitsministeren indimellem er ret god til at sætte tingene på tryk, så det eneste, jeg bare beder om, er, at vi får sat de ord, som har beroliget hr. Henning Hyllested, på tryk, således at vi har dem senere, hvis der engang skulle opstå en tvivl om, hvad der er sagt, og hvad der er hørt, fordi det somme tider, når det er mundtligt, kan være lidt svært.
Vi andre har jo ikke været til stede under den debat.
Så mit tilbud skal bare være, at vi gerne vil være med til, at vi afbryder forhandlingerne her.
Hvis hr. Henning Hyllested vil have det der på tryk fra justitsministeren, er jeg sikker på, at justitsministeren gerne vil give det på tryk, så kan hr. Henning Hyllested sove roligt julen over.
Det er bare et tilbud, vi kommer med, som hr. Henning Hyllested kan tage imod, hvis han ønsker det.
Karsten Nonbo (V), 2012-12-13:
Undskyld, det er mig, der bruger et forkert udtryk.
Det skulle have været: Så vi får afbrudt behandlingen.
Det er vi villige til at gøre, så vi kan få lagt alle mystiske ting i den her sag væk.
Tom Behnke (KF), 2012-12-13:
Jeg har også kunnet forstå, at det er meget stressende, og det her med stress er jo noget, man virkelig skal passe på.
Men nu var det lidt svært for mig helt præcis at høre, hvad ordføreren sagde.
Jeg hørte rækkefølgen i argumentationen, hvor man nåede frem til, hvad Enhedslisten ville anbefale man skulle stemme til forslaget, sådan, at der blev sagt, at Enhedslistens ordfører havde konstateret, at der i Retsudvalget faktisk ikke rigtig var nogen, der vidste, hvad forslaget gik ud på – og derfor anbefaler Enhedslisten, at vi stemmer for forslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-12-13:
Jo, jeg synes absolut, at vi har en pligt til at gøre alt, hvad vi kan, for at begrænse antallet af dræbte i trafikken.
Jeg tror hellere, vi lige må se tiden an, og at vi må undersøge det lidt dybere.
For hvis det nu skulle vise sig at være en dårlig idé, ville det i hvert fald være slemt, hvis vi gennemførte det.
Det er vi vel enige om.
Henning Hyllested (EL), 2012-12-13:
Nu skal jeg jo ikke kunne udtale mig om, hvad hr. Tom Behnke har fattet eller ikke har fattet.
Jeg kan bare sige, at jeg ligesom har sat spørgsmålstegn ved det.
I det enkelte udvalgsmøde i Retsudvalget, jeg har deltaget i, prøvede jeg ligesom at spørge til, om der var andre, der havde sat sig ind i og forstået det her omkring de elektroniske fragtbreve, navnlig hvordan det kommer til at fungere i praksis, og da mødte jeg, som jeg sagde, kun store spørgsmålstegn.
Og da jeg har prøvet at sætte mig ind i det, og da jeg har fået nogle meget lange forklaringer, og da jeg har forhørt mig hos nogle erhvervsorganisationer og nogle chauffører osv. osv., endte jeg med at sige, at o.k., på det grundlag, som jeg trods alt har, har jeg valgt at sige, at så stemmer vi for det.
Kim Christiansen (DF), 2012-12-13:
Det er jo en lidt sjov situation, vi står i.
Jeg håber, at den omsorg også varer, til vi skal til at tale østeuropæiske chauffører i Danmark og bekæmpelse af cabotage.
Der kommer jo en anden behandling af et forslag om det lidt senere her inden jul.
Så jeg håber selvfølgelig også, at man på det punkt vil vise det samme hensyn i forhold til transportbranchen.
Så vil jeg sige til hr. Henning Hyllested, at jeg selvfølgelig bakker op om hr. Karsten Nonbos ønske om at afbryde forhandlingen om det her, for det kunne da være, at vi andre også kunne få den her stressende samtale med justitsministeren, som hr. Hyllested har været ude for, selv om den tilsyneladende ikke har hjulpet noget.
Hr. Henning Hyllested står og siger, at han har haft en stressende samtale, som han ikke har forstået et kuk af, og at han derfor støtter forslaget.
Jeg synes, hr. Henning Hyllested prøver at tale det her gebyr ned, som om det bare er en bagatel.
Ovenikøbet siger hr. Henning Hyllested, at det jo kun rammer nogle få ledige.
Nå ja, det er da også lige meget, når det bare er de ledige, det rammer.
Så synes jeg da faktisk, at det er så meget mere alvorligt at kigge på det, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested.
Så jeg forstår slet ikke Enhedslisten i den her sag, altså at de ikke bakker op om det her med at afbryde forhandlingen, så vi kan få det ordentligt belyst, for jeg synes ikke, at det gebyr er gennemtænkt.
Dansk Folkeparti vil som sagt bakke op om V og K's forslag om at afbryde forhandlingen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-12-13:
Jeg anerkender sådan set, at ligestillingsministeren prøver på at bedrive ligestilling, men jeg synes bare, det er et ynkeligt forsøg, som man lægger for dagen med de lovforslag, som vi behandler her.
For det er godt at arbejde for ligestilling, men det er jo ikke godt, hvis ligestillingen går ud over frihed og det medfører formynderi.
Og med det indgreb, som de her love medfører for danske private virksomheder, er det rendyrket formynderi.
Derfor vil jeg stille et spørgsmål til ministeren.
Det sker jo med det her lovinitiativ, hvor man går ind og dikterer nye lovkrav over for virksomhedsledere i private virksomheder.
Kan det virkelig være ligestilling?
Manu Sareen (RV), 2012-12-13:
Jamen det står jo en frit for at bruge det gule kort.
Der skal en tredjedel af landenes parlamenter til, som hæver det gule kort, og så skal Kommissionen genoverveje deres forslag.
Men det betyder jo, at man mener, at det er i strid med nærhedsprincippet, og som sagt mener hverken Kommissionen eller regeringen det.
Når det er sagt, vil jeg da sige, at jeg ikke kan forstå, at fru Fatma Øktem undrer sig over det her.
Altså, jeg ved, at fru Fatma Øktem tidligere har rost det, og nu citerer jeg lige fra et § 20-spørgsmål, som ordføreren tidligere har stillet: Som ministeren sikkert har bemærket, har jeg også kvitteret for den danske model i torsdags. Det glæder mig, at det er en ny linje, man har valgt at lægge, i hvert fald fra regeringspartiernes side.
Derfor undrer jeg mig over, at man lige pludselig sådan har fået en aversion mod det.
Jeg ved også, at fru Lykke Friis har skrevet i Børsen, og jeg citerer igen: Som tidligere minister kan man naturligvis kun være tilfreds med, at ens politik dybest set videreføres.
Så enten mener man, at det her er godt, eller også mener man, at det ikke er det.
Det siger sig selv.
Men det her er virkelig en slingrekurs, der vil noget.
Fatma Øktem (V), 2012-12-13:
Mange tak.
Det undrer mig lidt, og jeg undrer mig også over, at ministeren gentagne gange siger, at regeringen er imod kvoter.
Hvorfor vælger man så ikke at bruge det gule kort?
For hvis man ikke vil kalde det her et problem, så er der faktisk en risiko for, at kvoter kan blive sneget ind ad bagdøren.
Det undrer mig, at ministeren og regeringen ikke klart siger fra over for det.
Manu Sareen (RV), 2012-12-13:
Jamen det siger jo faktisk sig selv, for det er jo ikke det, som nærhedsprincippet går ud på.
Nærhedsprincippet går ud på, om det er mest hensigtsmæssigt at regulere nationalt eller på EU-plan.
Og der siger Kommissionen selv – og det er regeringen jo fuldstændig enig i – at det ikke er i modstrid med nærhedsprincippet.
Man kan derimod sagtens have sine tvivl om indholdet, og det er også det, der bliver beskrevet i grund- og nærhedsnotatet, som jeg ved at fru Fatma Øktem har fået udleveret – det håber jeg da i hvert fald.
Der er en masse uklarheder, og vi har jo sat alle vores kloge hoveder – eller i hvert fald de fleste af dem – til at undersøge det, og det vil blive gjort i den nærmest fremtid med det formål helt præcist at finde ud af, hvad det egentlig betyder.
Som jeg tidligere har sagt: Jo, vi er imod kvoter.
Vi har ikke noget imod, at EU regulerer på ligestillingsområdet.
Det har vi sagt tidligere, men dér, hvor regeringen siger fra, er, hvis EU vil regulere med kvoter.
Det er der ikke noget nyt i.
Fatma Øktem (V), 2012-12-13:
Mange tak til ministeren.
Det undrer mig lidt, at ministeren giver udtryk for, at ministeren er i tvivl om indholdet.
Det, der undrer mig, er, hvordan ministeren så kan udtale sig om nærhedsprincippet, hvis ministeren er i tvivl om indholdet af forslaget.
Manu Sareen (RV), 2012-12-13:
Vi har jo talt om det her nogle gange – også i Europaudvalget.
Og det, man kan se – det står også i grund- og nærhedsnotatet, som jeg ved er blevet sendt – er, at rækkevidden af direktivets ordlyd helt sikkert er meget, meget uklar.
Det fremgår f.eks. ikke klart, om målet om 40 pct. af det underrepræsenterede køn reelt vil være bindende.
Vi kan også se, at vi ikke er de eneste, der er i tvivl om det her.
Der er også andre EU-lande, der er det, og jeg har da også bidt mærke i, at man også har været i tvivl i Venstre.
Der er flere markante politikere fra Venstre, der har tolket det forskelligt, så det er vanskeligt – ingen tvivl om det.
Men lad mig sige helt klart, at regeringen ikke er imod regulering på EU-niveau, når det gælder ligestilling.
Det har vi også tidligere drøftet i Europaudvalget.
Men vi er imod en regulering via kvoter, og det har jeg også sagt flere gange til fru Pia Adelsteen.
Når det er sagt, vil regeringen arbejde for, at direktivet i den grad bliver tydeliggjort, så der overhovedet ikke kan være nogen tvivl om, at det her ikke drejer sig om kvoter, og det er vi i fuld gang med.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorfor vi fortsætter ad det her spor – som både fru Fatma Øktem og fru Pia Adelsteen var inde på – kan man sige, at det kan vare rigtig lang tid, flere år, før direktivforslaget bliver vedtaget, hvis det overhovedet vedtages.
Der er behov for at fremme ligelig kønsfordeling i danske institutioners virksomheder og bestyrelser lige nu.
Vi har haft en masse tiltag i gang, som har kørt på frivillig basis, og det, vi kan se, og det, der er enighed om, er, at det da er gået alt, alt for langsomt.
Men noget af det, som man kan læse ud af direktivet, og som er lidt mere tydeligt end andet, er, at hvis vi skal have en mulighed for at falde ind under den undtagelsesbestemmelse, som trods alt er beskrevet i direktivet, så skal vi have den danske model vedtaget nu.
Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Et dårligt forslag bliver ikke bedre af at blive hævet op til EU-niveau.
Men når jeg tager ordet i dag, er det bare for at slå fast, at vi i Liberal Alliance mener, at hverken vores regering eller EU skal blande sig i, hvem der skal sidde i virksomheders bestyrelser.
Det er jo lidt mærkværdigt for mig, der har siddet ude i mange private virksomheder, at opleve, at der er så stort et engagement i at proppe kvinder ind i bestyrelser, når de kvinder, der sidder ude i virksomhederne, ikke har bedt om det.
Vi støtter ikke regulering af bestyrelser, hverken fra nationalt hold eller fra EU.
Tak for ordet.
Pia Adelsteen (DF), 2012-12-13:
Tak for det.
P.t. er det kun nærhedsprincippet, vi tjekker, og regeringen har jo meget utvetydigt sagt: Nærhedsprincippet er ikke overtrådt.
Det kan jo godt undre, set i lyset af at f.eks. Norge, som ikke engang er medlem af EU, faktisk godt kan få 40 pct. kvinder i bestyrelser.
Det har de gjort ved egen lovgivning.
Så hvordan man kan sætte sig ned og sige, at nu er EU nødt til at lovgive på det her område, forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg ser frem til, at ministeren kan forklare det.
Jeg må indrømme, at for mig at se er det blot en måde at få kvoter ind ad bagdøren på; det er ved at gøre det via EU.
EU laver nu et direktiv, hvori de siger, at der skal flere kvinder i bestyrelser, eller sagt med de ord, som man bruger, flere af det underrepræsenterede køn, for sådan er det jo, men det er typisk kvinder man henviser til.
Problemet er jo, at i samme øjeblik et sådant forslag kommer på EU-niveau, hænger vi altså på det, for det er meget, meget svært at få afskaffet et direktiv.
Jeg holdt en tale på Dansk Folkepartis årsmøde i september, hvor jeg netop sagde, at jeg frygter, at vi får kvoter ind ad bagvejen, fordi vi jo netop har en regering, hvis partier i 2010 sammen med Enhedslisten foreslog, at vi skulle have kvoter, og nu ikke vil sige, at det er i strid med nærhedsprincippet, og det er lige præcis det, der er ved at ske.
Vi får det ind ad bagdøren, selv om vi har en minister, der siger: Jeg går ikke ind for kvoter.
Det er simpelt hen pinligt, at man blot fortsætter med det her forslag, vel vidende at det kommer fra EU, og at man ikke har tænkt sig at gøre noget som helst ved det, der kommer fra EU.
Fatma Øktem (V), 2012-12-13:
Der er to grunde til, jeg har valgt at tage ordet i dag under andenbehandlingen.
Det er sådan, at mens vi står her og behandler regeringens forslag til en dansk løsning for en mere ligelig kønsfordeling i ledelser og bestyrelser, har Europa-Kommissionen sendt et lignende direktivforslag til høring hos medlemsstaternes parlamenter.
Formålet med høringen er, at vi skal give vores mening til kende om, hvorvidt et sådant EU-forslag strider imod nærhedsprincippet.
I den forbindelse har vi i oppositionen taget kontakt til regeringspartierne for at høre, om vi ikke kunne sende en fælles udtalelse til Kommissionen om, at vi er enige om, at direktivforslaget strider imod nærhedsprincippet.
Men det vil regeringspartierne ikke være med til.
Nu står det så klart, at det skyldes, at regeringspartierne ganske enkelt ikke mener, at direktivforslaget strider imod nærhedsprincippet.
Det er mig en gåde, hvordan regeringen kan fremsætte en dansk løsning, L 2 og L 17, som vi behandler i dag, men samtidig mener, at et EU-forslag med samme formål ikke er i strid med nærhedsprincippet.
Det giver ganske enkelt ikke mening.
Det ligger jo netop i begrebet nærhedsprincip, at EU ikke skal lave regler, hvis nationale tiltag kan opfylde formålet.
Er det ikke netop det, regeringen i dag forsøger med L 2 og L 17?
Eller er det, fordi regeringen ikke selv tror på, at deres columbusæg kan opfylde formålet?
Den anden grund til, at jeg har taget ordet, er, at jeg søger svar på, hvorfor regeringen ufortrødent fortsætter med at gennemføre en dansk lovgivning, når der kommer et forslag fra Europa-Kommissionen, der er mere vidtgående end den danske model.
Jeg bliver bekymret for, om man i regeringen har en intention om at presse de danske virksomheder yderligere.
Skal virksomhederne nu forholde sig til både den danske model fra regeringens side og et EU-direktiv?
Og hvad bringer fremtiden i EU?
Når ikke den danske regering siger klart fra over for EU-direktivet, får vi så kvoter ind ad bagdøren?
Jeg har indkaldt ligestillingsministeren til samråd om regeringens holdning til Europa-Kommissionens forslag.
Desværre bliver samrådet først afholdt i januar, men jeg vil da opfordre enten ligestillingsministeren eller erhvervs- og vækstministeren til allerede i dag at gå på talerstolen og forklare sammenhængen mellem L 2 og L 17 og det direktivforslag, der nu ligger.
Regeringen skylder dels et svar på, hvorfor man ikke vil melde klart ud over for EU, at Danmark er imod EU-forslaget, dels et svar på, hvorfor man gennemfører en dansk lovgivning, når man er vel vidende om, at der kommer et direktiv fra EU, der regulerer det samme område og belaster mange af de samme virksomheder.
Tak for ordet.
Sara Olsvig (IA), 2012-12-13:
Overordnet set er det rigtig godt, at vi nu endelig får påbegyndt den tiltrængte reform af de grønlandske retskredse.
Det har været et af de punkter, vi fra Inuit Ataqatigiit har prioriteret højt og har kæmpet for skulle komme lige så højt på den danske regerings prioriteringsliste.
Derfor er vi selvfølgelig glade for, at der nu endelig kommer denne lovændring af retsplejeloven for Grønland, som skal sikre, at retskredsreformen implementeres, og også at der er afsat midler til dette på den danske finanslov.
Det ene punkt er, at der i lovforslaget er anført en overgangsperiode på 3 år til at beskikke midlertidige kredsdommere.
En 3-årig periode er kort tid i forhold til, hvor stor en arbejdsbyrde der ligger i retsvæsenet i Grønland, og derfor bør ministeren overveje muligheden for at forlænge denne periode yderligere, når vi når til 2016, hvor denne 3-årige periode slutter, såfremt problemet til den tid stadig ikke er løst.
Det andet punkt vedrører hjemmelen til at beskikke midlertidige dommere og rekrutteringen af velkvalificerede fuldtidsansatte kredsdommere.
I svaret på mit spørgsmål om dette, spørgsmål 7 fra Grønlandsudvalget, som blev besvaret i går, skriver ministeren, at ministeriet vil anmode Rådet for Grønlands Retsvæsen om at overveje dette spørgsmål.
Jeg vil derfor hermed bede ministeren bekræfte dette, samt at han også selv vil følge sagen tæt, således at vi får en fornuftig og langtidssikret implementering af retskredsreformen og rekrutteringen af velkvalificerede kredsdommere.
Derudover vil jeg også bede ministeren bekræfte, at ministeriet vil se nærmere på arbejdsgangen i forhold til, at høringssvar, som vedrører love, som skal gælde for Grønland, også kommer Inatsisartut og selvstyret i hænde, inden de afgiver bemærkninger til lovforslag, som skal behandles her i Folketinget.
Med disse bemærkninger kan jeg meddele, at Inuit Ataqatigiit støtter forslaget.
Qujanak!
Karsten Nonbo (V), 2012-12-13:
Så er der forbindelse op til formanden.
Tak for det, formand.
Nej, hvis ikke Enhedslisten ønsker det, ved vi jo, at det ender med at blive stemt ned, og når det ender med at blive stemt ned, er der jo ikke nogen grund til, at vi gør noget.
Anni Matthiesen (V), 2012-12-13:
Jeg kan sige, at i det område, jeg er valgt, er der i hvert fald flere virksomheder, som faktisk også har brug for at få udenlandsk arbejdskraft til landet, fordi der måske ikke er nogen i området, som egentlig kan klare opgaven.
Derfor vil jeg være rigtig, rigtig ked af, at det er virksomhederne, der kommer til at få en yderligere belastning, især i de her krisetider.
Rasmus Prehn (S), 2012-12-13:
Jamen vi er fra Socialdemokratiets side, som jeg også understregede i mit indlæg, interesserede i, at vi lærer af vores naboer i Tyskland.
Der er, hvad angår nogle af de ting, som de gør der, noget, der tyder på, at det er det rigtige, de gør.
Jeg har også nævnt ideen med hensyn til, at man kan køre sammen med en erfaren bilist, som noget, som det kunne være værd at arbejde videre med.
Vi er umiddelbart skeptiske over for det her med, at man skal sætte aldersgrænsen ned.
Der er ikke noget, vi på forhånd afviser, det er noget, som vi gerne vil diskutere, men vi er bare skeptiske, fordi der er noget statistik, der taler imod det.
Vi undrer os, hvad angår beslutningsforslaget, derudover over, at man der, når det nu ellers er sådan, at hr. Kristian Pihl Lorentzen på Venstres vegne mere specifikt kan definere, hvad en erfaren bilist er, så ikke har pindet det noget mere ud, og at man altså, når det gælder de uheldige ting, der kan være, ligesom ikke har skærmet det noget mere af.
For når det kommer til spørgsmålet om det med farten på landevejene og de unge mænd, ved vi jo, at de unge mænd her er særdeles kreative, og derfor skal vi altså på dette område skal have nogle regler, der er meget klare.
Vi er derfor som regeringsparti, når man ikke har skærmet af for den form for uheldige ting, der kunne være, nødt til at afvise dette forslag.
Men det er, som hr. Kristian Pihl Lorentzen lægger op til, rigtigt, at det her også er noget, som vi sagtens vil kunne drøfte videre i udvalget.
Det er tale om noget, som vi godt kan arbejde videre med, for der er mange gode og konstruktive forslag i det, som der kommer her.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-12-13:
Jeg vil gerne kvittere for det, hr. Rasmus Prehn sagde.
Han var nemlig inde på, at det her var en idé, som Socialdemokraterne gerne vil arbejde lidt videre med.
Jeg ville derfor høre hr. Rasmus Prehn, om man, hvad angår det her, fra Socialdemokratiets side, når vi bagefter har udvalgsbehandlingen, så vil være villige til at arbejde videre med det, så vi måske vil kunne nå frem til en fælles forståelse af det i form af en beretning, der er baseret på det her forslag.
Der var også noget andet, jeg gerne ville spørge om.
Nu var hr. Rasmus Prehn inde på det der med, at der, hvad angår dem, der figurerer i statistikkerne, for de flestes vedkommende er tale om, at det er de unge – det er jo et faktum – og at man så derfor netop ikke skal sætte det ned til 17 år.
Men der tror jeg at ordføreren har misforstået det, der står i forslaget, lidt.
Den skal jo fortsat være tiptop, det skal den også være i Danmark.
Der ser vi også gerne, at den, hvis det kan lade sig gøre, bliver styrket.
Men der er den erfaringsoverførsel, som der sker, i og med at der ved siden af den unge sidder en bilist, der er erfaren og ansvarlig – og der er det jo ikke en dement oldefar, vi taler om; der vil man i et lovforslag skulle definere, hvad en erfaren bilist så er, for det skal selvfølgelig ikke være en person, som er beruset, eller som er dement, det står helt klart – jo netop det, der er med til at gøre, at man vil kunne holdningsbearbejde, og at man vil kunne overføre nogle af de erfaringer, der er, som vil gøre, at vi kan få ulykkestallene bragt dramatisk ned, ligesom det er sket i Tyskland.
Der synes vi jo at det er en gevinst som det kunne være værd at vi tog med, og der ville jeg høre, om det ikke var sådan, at Socialdemokraterne kunne være med på, at vi tog udgangspunkt i den idé.
Rasmus Prehn (S), 2012-12-13:
Som jeg også har understreget tidligere, er vi fra Socialdemokratiets side positivt indstillet over for det, at man i en periode kan køre sammen med en erfaren bilist.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at hvis det er en dygtig, ansvarsbevidst og erfaren bilist, man kører sammen med, så vil man f.eks. få en hel masse god guidance i forhold til: Hvor skal man være forsigtig?
Hvordan kan man læse trafikken længere fremme?
Der er rigtig meget god musik i det forslag.
Og det er jo også derfor, at vi fra socialdemokratisk side siger: Den del af det vil vi gerne arbejde videre med, for holdningspåvirkning, altså det, at man lærer at tænke over, hvor der kan være lurende farer, er en rigtig god idé, og det, at man holder igen med alt for hasarderet kørsel, er også en god idé.
Så vi lytter faktisk til de gode forslag, som bl.a. hr. Leif Mikkelsen kommer med.