runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Dohn (EL), 2012-05-10:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Tendensen er klar, og det er der flere af ordførerne der har nævnt.
På stort set alle parametre er det sådan, at landdistrikter og små øer er dårligere kørende på alle områder, havde jeg nær sagt, end tidligere.
Det er jo en forstemmende udvikling, som vi som samfund skal sætte ind over for.
Vi ser faktisk kun en vækst i Varde og på Ærø, og det er så opmuntrende eksempler, som vi har hørt om, og der kan faktisk også godt gøres noget lokalt.
Det er jo et elendigt liv at leve i et landsamfund, hvor der stort set ikke er en ærlig kvinde tilbage – ja, nogle ville måske synes, at det kunne være befriende.
Der er en beskæftigelse, hvor man også kan se, at faldet i beskæftigelsen har ramt yderområderne stærkest.
Det er sådan krisen rammer, det er yderområderne, der bliver ramt hårdest.
Derfor er det farligt at vælge at lade stå til.
Det bliver landet endnu mere skævt af.
Vi skal, hver gang vi vedtager en lovgivning, som når vi f.eks. tillader storcentre, tænke over følgevirkningerne, for vi får altid at vide, at det ikke får nogen følgevirkninger, men det er jo det, vi ser, når vi kører igennem stationsbyerne.
Der er den ene tomme butik efter den anden, den ene mere triste bygning efter den anden.
Også på finansieringsområdet er det helt tydeligt, at hvis vi ikke har en god grundfinansiering af det lokale erhvervsliv, af folks kassekreditter, af folks privatøkonomi, går samfundene i stå.
Derfor skal vi ind i overvejelser om en samfundsbank, når de eksisterende banker ikke kan løse de her opgaver.
Småøerne fylder ikke ret meget.
Der må man jo også sige, at selv om det drejer sig om små tal, der er færre indbyggere end i sidste opgørelse, er det jo store procentandele, og derfor skal vi også sætte ind der.
Færgeområdet er nævnt, og jeg tror, at f.eks. det at friholde småøerne for godsafgift på transport og transport af passagerer ville være noget af det, der ville kunne hjælpe til, at man f.eks. kunne udvide sommersæsonen med gratis persontransport i april og september.
Det kunne også være med til at sætte nogen ting i gang.
I det hele taget må vi efterlyse et visionspapir fra ministeren, som giver regeringsgrundlaget noget mere kød og blod.
Jeg indrømmer, at der faktisk er nogle ting på vej, men altså, det er et område, hvor et visionspapir, så vi har nogle ting at rette perspektivet mod, ville være godt.
Derfor må vi sige, at en politik, der skaber uddannelse, der skaber arbejdspladser, også vil forbedre forholdene ude i yderområderne.
Derfor må vi sigte mod en finanslov, der netop lægger vægt på udvikling af den offentlige sektor, fordi udvikling af yderområderne kræver et stærkt samfundsfællesskab, ellers kan vi ikke gøre det.
Det vil også styrke landdistrikterne, hvis vi får en fremadrettet finanslov.
Det er der hårdt brug for, og det hjælper Enhedslisten meget gerne med.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-10:
Jamen jeg er ikke lige klar over, hvad spørgsmålet er, andet end at det var en kommentar til, at det er den nuværende regering, der har indført NOx-afgiften.
I forbindelse med NOx-afgiften er det også sådan, at der i energiforhandlingerne blev lavet en modregning, så nogle af de virksomheder, som blev særlig hårdt ramt af NOx-afgiften, har fået en modregning på energiområdet, som har gjort, at konsekvenserne ikke bliver så alarmerende.
Vi er selvfølgelig ikke interesseret i at gå specifikt efter virksomheder.
Vi er interesseret i vækst.
Det har vi lavet med vores 2020-udspil, men det, der er vigtigt, og det, der er på dagsordenen lige nu, er redegørelsen for, hvordan det har set ud det sidste år eller to på det her område, og hvad vores afsæt for at kunne være visionære i fremtiden er.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Jeg vil gerne gøre ordføreren opmærksom på, at den tidligere regering aldrig nogen sinde har drøftet en NOx-afgift og heller ikke har lanceret nogen NOx-afgift.
Det er altså en afgift, som den nuværende regering har gennemført, og som er til stor skade for en række af produktionsvirksomhederne ude i landdistriktsområderne og på øerne.
Så det håber jeg vi kan blive enige om, nemlig at det er en afgift, som den nuværende regering har indført, og som er til stor, stor skade for produktionsvirksomhederne både i landdistrikterne og på øerne.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-10:
Det er klart, at NOx-afgiften ikke har skabt mere vækst i landdistrikterne.
Men det, som NOx-afgiften er, som hr. Andreas Steenberg også har gjort rede for, er, at det er en afgift, som der har været disponeret med, og som også har været brugt før – de her energiafgifter er også nogle, som vi kender fra den tidligere regering, og man kan ikke begynde at bruge pengene, hvis man ikke har dem, så det har været en udfordring, også for regeringen.
Det, vi gør, er, at vi omlægger, og når man laver en stor omlægning og en stor reform af hele økonomien, er det klart, at noget vil koste, for at man kan få andre penge ind.
Det regnskab, som vi ikke har med i det her, er dette, at hvis ikke vi havde gjort noget på energiområdet, hvad havde det så betydet på sigt, hvis vi stadig væk også i fremtiden skulle være afhængige af de fossile brændstoffer, som man bruger i dag.
Vi ved jo, at oliepriserne vil kunne accelerere helt vildt.
Vi ved også, at naturgassen fra Nordsøen kan slippe op.
Så på den måde er det for isoleret at sige, at NOx-afgiften var den helt store hindring.
Vi ønsker, og vi vil også gerne stå bag at tage ansvaret for, at man skal have lavet nogle reformer herhjemme.
Det skal vi på energiområdet og på miljøområdet, vi skal have skabt nye, bæredygtige arbejdspladser og virksomheder.
Det er det arbejde, vi er i gang med.
Og ja, der vil være virksomheder, som har svært ved at klare det her, og andre virksomheder vil vokse frem.
Og det vil vi forsøge at gøre ansvarligt.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Jeg tror, at SF's ordfører oprigtigt er optaget af, at vi får skabt et Danmark i balance, og at vi også sikrer udvikling og vækst i landdistriktområderne og på øerne.
Derfor vil jeg høre SF's ordfører, om SF's ordfører mener, at den politik, der så bliver ført nu, hvor man har lagt en stor NOx-afgift ud til produktionsvirksomhederne, og hvor man har forhøjet afgifter og skatter, vil fremme mulighederne for job på produktionsvirksomhederne og de øvrige muligheder for job, der er ude i landdistrikterne og på øerne.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-10:
Nu kunne det her udvikle sig til en energidebat i stedet for en redegørelsesdebat om landdistrikter.
Fakta er faktisk, at den tidligere regering var med til at indføre de her afgifter og faktisk også nåede at bruge pengene.
Derfor står vi som den nye regering og skal finde finansieringen af de midler, der allerede er brugt.
Så det har sådan set været en ganske vanskelig udfordring.
Jeg er enig i, at det var godt, at vi fik reddet gartnerierhvervet, men jeg synes også, at noget af det, der er vores opgave, og som vi som ansvarlige politikere må tage på os – der sidder faktisk nogle derude, der har stemt på os, fordi de synes, at vi vil være de bedste til at tage den opgave på os – er, at vi forpligter os til at se på, hvad det er for nogle ressourcer, der ligger ude i landdistrikterne.
I stedet for at se landdistrikter som ressourcekrævende, må vi jo simpelt hen sige, at der faktisk er folk derude, som har brug for uddannelse, arbejde og sundhed, og at der er rigtig mange ideer i det, og hvad er det, vi kan gøre for at understøtte det?
Så for at afslutte: Der er mere, der samler os, end der skiller os.
Og den trussel, der er udefra, er, at vi risikerer et Danmark, der bliver endnu mere skævt, end vi ser nu.
Og det er i alles interesse, at vi får et fælles Danmark, hvor alle er med.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-10:
Når vi nu er ved energi, er noget af det, der fremgår af den her redegørelse, de her grønne job.
Der tænker jeg lidt, om ordføreren ikke kan være enig i, at det egentlig var meget godt lige at få Venstre og De Konservative ind over i forhandlingerne, for de grønne job, der bliver skabt, står jo ikke mål med de job, der ville være blevet tabt.
Her tænker jeg bl.a. på gartnerierhvervet, og både ordføreren og jeg er jo for Fyn, hvor vi stod over for den situation, at 80 pct. af hele gartnerierhvervet risikerede at lukke, og da to tredjedele af gartnerierhvervet er placeret på Fyn, kunne det have betydet, at op til 5.000 personer på Fyn kunne miste deres job.
Det vil svare til det dobbelte af det, vi så på Lindø.
Nu ved jeg jo, at ordføreren er fra Kerteminde, og at de kæmper med en rigtig høj ledighed i Kerteminde Kommune.
Så jeg tror måske nok, at det ville være en god idé at tilkendegive, at det var rigtig godt, at der kom nogle borgerlige partier ind og fik forhandlet den del ud, så man nu kan fokusere på de grønne job – jeg ved ikke, hvor mange grønne job der bliver skabt, men jeg håber, at det bliver skabt nogle – frem for de her massefyringer, som vi ellers ville have set.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-10:
Det, jeg siger samler os,
er, at jeg i hvert fald kan høre, at vi alle sammen er interesserede i, at det her skal være et vækstområde, og at det er et område, som vi gerne vil bruge ressourcer og kræfter på.
Vi skaber selvfølgelig ikke blomstrende virksomheder, ved at Låsby-Svendsen ikke kan leje ud på de fuldstændig ublu vilkår, som det foregår på, og heller ikke ved, at der er et helårshus, der bliver omdannet til et fritidshus.
Jeg synes, at vi skal lære af de gode eksempler, vi har set.
Der er f.eks. et helt konkret eksempel på Ærø, hvor de har omlagt til solenergi og bruger solceller.
Det har også betydet, at smeden derovre kan vedligeholde anlægget, og at elektrikeren kan opsætte og vedligeholde anlægget.
Det vil simpelt hen sige, at de ved at have en sådan fælles satsning, som f.eks. energien, har de på øen fået sikret, at der er arbejdspladser, der ligger i tilknytning til den.
På den måde tænker jeg, at man kan få et erhvervsliv og et øliv til at hænge sammen.
Det er et godt eksempel.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-10:
Tak for ordførertalen.
Jeg synes, at den var meget positiv – især det, ordføreren sluttede af med at sige, nemlig at der er mere, der samler os, end der skiller os.
Det har vi jo ellers ikke nødvendigvis kunnet høre på en del af de indlæg, der er kommet fra i hvert fald socialdemokrater her i aften.
Men det er jeg rigtig glad for at høre.
Så tænker jeg lidt, om ordføreren ikke blive bekymret over at høre socialdemokrater og radikale tale om, at de eneste initiativer, der skal igangsættes, er at få fat i kraven på Låsby-Svendsen og hans slags og at få omdannet flere helårshuse til sommerhuse.
Skaber det vækst i yderområderne?
Det tror jeg måske at ordførerne og jeg kan blive enige om at det gør det måske ikke nødvendigvis.
Der skal noget mere til.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-10:
Ja, det er vi sådan set meget interesseret i, og vi er også meget ambitiøse på området.
Noget af det, vi har sagt i forhold til færger, er, at det er rigtig vigtigt, at prisen selvfølgelig er i orden.
Det er også rigtig vigtigt, at hyppigheden er i orden.
Jeg er helt sikker på, at der ligger et stort område der, som der skal kigges på, og det skal der bruges nogle kræfter på fremover.
Så det passer med vores grønne udspil, og det passer også med, ikke at der er færger, der skal skrottes nu, men at vi, efterhånden som færger skal omlægges og der skal bygges nyt, kommer til at tage et endnu større hensyn til det grønne og det miljørigtige.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-10:
Det, som jeg spurgte ind til, var i forhold til at sikre en færgedrift, der gør det muligt for øboerne på de små øer at passe en uddannelse inde på fastlandet.
Og der er der, jeg vil høre, om SF er villige til at arbejde for, at vi kan sikre, at alle de små øer har en færgeforbindelse til og fra øen, der er gunstig for dem, der skal passe uddannelse og job inde på fastlandet.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-10:
Nu plejer jeg sådan at sige, at mit ordførerskab som landdistrikts- og øordfører egentlig samler de andre ordførerskaber, som jeg også har.
Og det er lige præcis det, det vil handle om, når vi siger, at der skal være uddannelsesmuligheder, altså man kan være på øerne og deltage i fjernundervisning.
Men så skal det jo være sikre adgange.
På samme måde kan vi sige, at sundhed spiller en lige så stor rolle som uddannelse.
Det skal også være sådan, at man kan være tryg, når man bor på øerne, og have en kontakt, f.eks. i forhold til telemedicin osv.
Så umiddelbart vil jeg sige, at noget af det, der er rigtig vigtigt, er, at der er en sikker forbindelse, som er lige så sikker – og måske mere sikker end det, som gælder for færgerne lige nu, fordi der er så få afgange.
Men it skal simpelt hen fungere 24 timer i døgnet.
Det skal være sikkert, og vi har jo også meldt de her 100 MHz ud.
Så det er et af de steder, hvor vi har lavet en stor satsning.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-10:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Jeg var også glad for at høre ordføreren sige, at ordføreren interesserer sig for, at dem i yderområderne skal kunne få god adgang til uddannelse.
Det kunne vi ikke være mere enig i.
Derfor vil jeg også godt høre, hvad ordføreren forestiller sig at vi kan gøre for at sikre en god uddannelse til dem, der bor på de små øer.
Hvad forestiller ordføreren sig at vi kunne gøre her?
Jeg vil starte med at sige, at i Dansk Folkeparti er vi meget villige til også at samarbejde med regeringen omkring det her, hvis vi kunne finde en løsning på det.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Det er meget afgørende at have fokus på, hvordan udligningsreformen lander for netop at styrke landdistriktsområderne.
Men lad mig bare tage min egen opstillingskommune, nemlig Mariager Fjord Kommune.
Jeg tror ikke, at de synes, at det udspil, der ligger som oplæg til forhandling, giver den bedste løsning for dem, de skal nemlig aflevere ca. 16 mio. kr., og det er rigtig mange penge i en lille kommune som Mariager Fjord.
Derfor synes jeg jo, at man skulle prøve at ryste posen en gang til og se på, hvordan man får skabt den bedste udligningsreform.
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Socialdemokraterne og de øvrige regeringspartier er jo i gang med en hel masse til fordel for landdistrikterne, deriblandt er vi i gang med at lave en udligningsordning.
Jeg vil gerne spørge ordførereren, hvorvidt hun synes, at det, at man flytter en masse millioner kroner fra byerne til landet, er at anerkende landdistrikterne.
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-10:
Først lige to ord om det der med at have valgt at være frikommune.
Uden at kunne historikken sådan fuldstændig på fingrene vil jeg sige, at jeg tror, at det var sådan, at man meldte det ud, og så var der 21 kommuner, der meldte ind og sagde, at de gerne ville være med, og af dem var der så nogle, der blev udvalgt.
Så det er en afgrænset kreds, der er med i frikommuneforsøget.
Jeg synes, at det ville være mærkeligt at sige til kommuner, som ikke er med i frikommuneforsøget, at de bare kunne køre med det.
Apropos debatten om tilkøbsydelser synes jeg, det ville være imod ånden i et forsøg, hvis man sagde: Nu laver vi et forsøg, men i øvrigt kan alle i hele landet kører med det.
Det, vi mener med kopiforsøg, er, at hvis man i en kommune har fået tilladelse til at køre med en ting efter de nye hjemler, som vi skaber her, så kan en anden kommune sige, at de gerne vil gøre det samme, sende deres grundlag ind for at gøre det og få grønt lys til at køre.
Det er jo, fordi det vil være utrolig godt, hvis det, der bliver testet i en kommune – som er kendetegnet ved en bestemt geografi, infrastruktur, erhvervsstruktur og sammensætning af borgerne – kan blive testet i en anden kommune, som måske har en anden geografi, en anden infrastruktur, en anden form for erhvervsliv og en anden sammensætning af borgere, for så får vi et bredere grundlag for at vurdere, om forsøgene skal bredes ud i stor skala, hvis de er vellykkede.
Det håber jeg at kommunerne vil, når de ser, hvad nogle af dem kommer af sted med på det her grundlag.
Jacob Jensen (V), 2012-05-10:
Selv om det er lidt en anden tilgang, er det faktisk lidt i samme boldgade.
Ministeren nævnte nemlig i sit indlæg, at der er mulighed for, at man kunne lave kopiforsøg.
Kunne ministeren ikke uddybe, hvad hun mente med det?
Betyder det, at andre frikommuner kan kopiere de forsøg, man har set kollegaerne inden for frikommuneforsøgsordningen har fundet på og har fået tilladelse til?
Eller kan det være ikkefrikommuner, som under frikommuneforsøget faktisk kan se, at hov, her er et område – eksempelvis folkeskoleområdet – hvor det måske ser ud til at virke, eller hvor man synes, at det kunne være spændende at være med, og hvor man så siger: Det vil vi gerne køre med i vores kommune, men vi har så ikke valgt at være med som frikommune?
Er det også en mulighed, som ministeren ser det, eller hvordan skulle det forstås?
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-10:
Nu har jeg ikke talt med de 3.000, så derfor bliver det her min vurdering.
Det er en pædagogisk grund til at gøre det, og det er derfor, vi åbner for muligheden.
Der er jo det ved en læreruddannelse, at den giver en hovedvej ind i beskæftigelse i folkeskolen, men den åbner også mange, mange andre døre.
Og jeg tror, at man lige så vel kunne spørge personer med andre uddannelser om, hvorvidt de syntes, at folk med en læreruddannelse skulle kunne komme ind på deres område, fordi der var en hovedvej den vej rundt.
Der må man sige, at det, der er det helt afgørende, er at sætte det pædagogiske formål forrest, for hvis man sætter det beskæftigelsesmæssige formål forrest, så tror jeg, at man glemmer det, der er folkeskolens formål, nemlig at sørge for, at børnene har de bedste muligheder for at lære så meget som overhovedet muligt.
Derfor synes jeg godt, man kan stå inde for forslaget, men jeg anerkender selvfølgelig fuldstændig, at det, der er hovedprincippet, og det, vi har lagt ned i vores regeringsgrundlag, er, at børn skal undervises af nogen, der er blevet undervist i det samme fag.
Lars Dohn (EL), 2012-05-10:
Har ministeren forståelse for, at de over 3.000 arbejdsløse lærere ikke helt kan forstå, at det her skulle være en god løsning i forhold til folkeskolens fremtid?
Derfor så vi også, at Danmarks Lærerforening i går var ude med et forslag, som var meget omdiskuteret.
Så har ministeren forståelse for, at i hvert fald de 3.000 arbejdsløse lærere vil have meget svært ved at forstå, hvad fornuften i det her forslag er?
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-10:
Spørgerens eksempel er jo et meget godt eksempel på det, der er ånden i frikommuneforsøget.
Det er noget, som vi egentlig ikke havde forestillet os.
Referencen er jo entydig, for vi skriver sådan set i regeringsgrundlaget, at vi ønsker, at børn undervises af mennesker, der er blevet undervist i det pågældende fag på et højt niveau, og der åbner vi for, at man kan teste det modsatte.
Det, der har været vores grundlag, når vi har diskuteret forsøgene inden for folkeskolens ramme, er, at der skal være en pædagogisk begrundelse.
Der skal være en pædagogisk grund til, at man vil gøre noget andet end det,man plejer.
Det skal ikke være en økonomisk grund.
Altså, det skal ikke være, fordi man vil spare nogle penge.
Det skal være, fordi man har en pædagogisk grund til at gøre det.
Jeg synes, det er anerkendelsesværdigt, at man vil forsøge at få flere forskellige voksenfagligheder i spil over for børnene, og det er vel også et eller andet sted en anerkendelse af, at der er andre veje til at blive en dygtig underviser med en stærk pædagogisk faglighed end at gå seminarievejen, som er det helt altdominerende inden for folkeskolen – og heldigvis for det da.
Lars Dohn (EL), 2012-05-10:
Det område, hvor det for Enhedslisten er vigtigst at vi får pillet noget ud, er jo spørgsmålet om uddannelseskravet i folkeskolen.
Jeg vil spørge ministeren, om det er særlig konsekvent at have et formål i regeringsgrundlaget om, at alle danske skoleelever skal undervises af linjefagsuddannede lærere, og så – samtidig med at der er 3.000 arbejdsløse lærere – give mulighed for at lave forsøg med ikkeanordningsmæssigt uddannede lærere.
Hvordan hænger de ting sammen?
Mike Legarth (KF), 2012-05-10:
Det Konservative Folkeparti går ind for et stærkt kommunalt selvstyre, hvor man rundtomkring i landet finder lokale løsninger på lokale problemer, præcis som i alle andre forhold her i livet, det være sig mellem to nationer eller to mennesker, særlig mellem ægtefolk, for begge parter trives altså bedst med størst mulig grad af frihed – frihed til at udvikle sig, frihed til forskellighed under ansvar.
Sådan forholder det sig også i forholdet mellem stat og kommune, for er der noget, der virker motiverende på virketrang og ansvarsfølelsen ude lokalt i kommunerne, er det, hvis man føler, at man har frihed til at benytte sig af nye, mere kreative og mere effektive midler til at nå de mål, som trods alt stadig væk er fælles for samtlige 98 kommuner, nemlig et velfungerende og trygt lokalsamfund for borgerne.
Men det her er også en balancegang, for lige så gavnlig friheden kan være, lige så ødelæggende kan den blive og udvikle sig til, hvis den enten er for stor eller forvaltes forkert.
Derfor søsatte vi – da vi sad i regering sammen med Venstre – en spændende, men forsigtig forsøgsordning med i alt ni frikommuner rundtomkring i landet.
Den startede op den 1. januar i år, og vi ser frem til en evaluering af den, hvor vi ser, hvordan de frikommuneforsøg har udviklet sig.
Nu har den her regering taget initiativ til at udvide frikommuneforsøget, og det er vi sådan set fuldstændig med på.
Vi synes jo, som jeg har redegjort for, at der skal være så meget frihed som muligt.
Men vi har ét princip, som vi ikke kan gå på kompromis med, og det er princippet om tilkøbsydelser.
Det beder vi så ministeren om at fjerne fra lovforslaget, fordi vi ikke mener, at det er rigtigt, at den offentlige sektor skal kunne udkonkurrere private virksomheder.
Vi ser i lovforslaget, at der er taget visse forholdsregler imod det, men det er altså et helt afgørende, vigtigt princip for Konservative, at man under ingen omstændigheder – heller ikke i et frikommuneforsøg, en testordning, en innovativ forsøgsordning, og hvad man ellers ville kunne definere det som – risikerer at udkonkurrere private virksomheder.
Det mener vi også der må være en vis sandsynlighed for, for jeg ved, at ministeren og Det Radikale Venstre tidligere havde samme holdning som Konservative.
Det så vi i forbindelse med regeringsgrundlaget, hvor ministeren godt og grundigt og klogt fik pillet tilkøbsydelser ud af regeringsgrundlaget.
Derfor håber vi også, at ministeren vil medvirke til, at vi får det element fjernet.
Ellers synes vi, at det her er et rigtig godt lovforslag.