runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2010-10-27:
Jo, men forholdet er jo, vil jeg sige til finansministeren, at allerede den 18. maj, altså før den dato, som ministeren nævner her, blev der holdt et møde mellem Rigsrevisionen, Indenrigs- og Sundhedsministeriet og Finansministeriet, og der bad Rigsrevisionen om at få en erklæring om, at alt materiale var udleveret.
Så på det tidspunkt har der i hvert fald været en viden om det i Finansministeriet, og jeg må forudsætte – og det kan ministeren jo så svare på – at ministeren også var orienteret om mødet den 18. maj.
Det var jo departementschefen, der deltog, og departementschefen i Finansministeriet deltager ikke i et møde om så væsentligt et spørgsmål som det her – det har været et af regeringens hovedpunkter, der har været arbejdet med – uden at ministeren er orienteret.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Indenrigs- og sundhedsministeren har tidligere over for Folketinget oplyst, at når det daværende Sundhedsministerium ikke udleverede udredningsarbejdet, før Rigsrevisionen henvendte sig den 2. juni 2009, kan det ses i lyset af, at udredningsarbejdet primært gik ud på at finde et fremtidigt afregningssystem vedrørende patienter under det udvidede frie sygehusvalg.
Af indenrigs- og sundhedsministerens brev til rigsrevisor af 7. oktober 2010 fremgår det, at der altså var tale om et arbejde, som var fremadrettet.
I forlængelse af Statsrevisorernes brev til Folketingets formand har statsministeren som anført i brev af 14. oktober til Folketingets formand jo også indskærpet over for alle regeringens ministre vigtigheden af at stille alt relevant materiale til rådighed for rigsrevisor.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-10-27:
I den her sag er det jo helt indlysende, at meldinger om, at rigsrevisor skal have alle oplysninger, når en sag undersøges, kom frem, i det øjeblik der blev offentlighed om det her spørgsmål.
Det, jeg synes fortsat er helt afgørende, er: Hvornår blev ministeren vidende om, at Rigsrevisionen flere gange udbad sig dokumenter, som kunne belyse regeringens udredningsarbejde med fastsættelsen af taksterne til de private sygehuse?
Hvornår blev ministeren vidende om det?
Det er meget afgørende, synes jeg, for når man gennemlæser den rapport, der ligger fra Rigsrevisionen, kan man jo se, at Rigsrevisionen meget præcist har beskrevet, hvad man ønskede.
Men helt enkelt: Hvornår var det, ministeren blev vidende om, at Rigsrevisionen flere gange udbad sig dokumenter?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Rigsrevisionen har ret til at få alle oplysninger og dokumenter, som Rigsrevisionen skønner har betydning for udførelsen af institutionens opgaver.
I det konkrete spørgsmål om udredningsarbejdet vedrørende fastsættelse af takster til de private sygehuse har indenrigs- og sundhedsministeren beklaget, at der er opstået en situation, hvor Rigsrevisionen finder, at Indenrigs- og Sundhedsministeriet ikke tilstrækkelig tidligt har udleveret materiale, som Rigsrevisionen har efterspurgt.
Desuden har indenrigs- og sundhedsministeren forsikret rigsrevisor om, at Indenrigs- og Sundhedsministeriet vil være opmærksom på, at Rigsrevisionen får den nødvendige bistand i det fremtidige samarbejde med Rigsrevisionen.
Det fremgår også af indenrigs- og sundhedsministerens brev til rigsrevisor af 7. oktober 2010, som jeg er sikker på at spørgeren er bekendt med.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-10-27:
Hvad er ministerens holdning til, at Rigsrevisionen flere gange udbad sig dokumenter, som kunne belyse regeringens udredningsarbejde med fastsættelsen af taksterne til de private sygehuse?
Lene Espersen (KF), 2010-10-27:
Hvis man har ond vilje, kan man jo altid vælge at tage et citat ud af en sammenhæng og ikke tage hele den nuancerede udlægning med.
Det tror jeg nu ikke hr. John Dyrby Paulsen oprigtigt ønsker.
Realiteten er den, at regeringen igennem de mange år, vi har været aktive i Afghanistan, gentagne gange har understreget, at man ikke bare kunne sætte en exitdato og lynhurtigt gå ud af Afghanistan, for det her er komplekst, det er vanskeligt, og det kommer til at tage tid.
Det har sådan set
været hr. John Dyrby Paulsens parti, der sammen med andre partier har været fortalere for, at vi hellere snart må begynde at tale om at trække os ud af Afghanistan.
Hvis øvelsen med, at vi får sikret tryghed og stabilitet i Afghanistan, og at danske tropper i første omgang kan føre en mere tilbagetrukket rolle og på sigt også komme ud af Afghanistan, skal lykkes, er det selvfølgelig helt afgørende, at vi også med de allierede er enige om, hvordan vi tilrettelægger indsatsen, og at vi gør, hvad vi kan for at bekæmpe Taleban.
Det gør vi lige nu, og det store pres, der bliver lagt på Taleban, betyder altså, at de mister momentum.
Steder, der har været Talebanhøjborge, er ikke Talebanhøjborge længere.
Det kan godt være, at hr. John Dyrby Paulsen vil udlægge det, som om der ikke er nogen fremskridt, men jeg har altså en anden opfattelse af det.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-10-27:
Jo, det er meget godt, og det tror jeg godt vi kan blive enige om.
Men så må jeg også sige, at jeg udlægger det svar som en meget klar tilkendegivelse af, at vi nu ikke snakker om, at Taleban er i gang med de sidste krampetrækninger eller er desperat.
Så må jeg tillade mig også at opfatte det sådan, at enhver snak om, at Taleban nu er ved at være slået eller er lige ved at være færdig eller er i gang med sin sidste krampetrækning – for nu at tage den igen – er malplaceret i den her sammenhæng.
Udenrigsministeren siger det ikke direkte, men jeg må også opfatte det, udenrigsministeren siger, som at, jeg var lige ved at sige, udenrigsministeren undskylder for udtalelsen; det er lidt groft sagt, men i hvert fald trækker udenrigsministeren den del af interviewet tilbage, for der er jo ikke nogen sammenhæng mellem nogen af de citater, der er nævnt, om at Taleban er i gang med sin sidste krampetrækning.
Af rapporten i forbindelse med AfPak, der faktisk er lavet af Det Hvide Hus, fremgår det jo meget klart, at det er en voldsom fjende, vi står over for, og at udviklingen faktisk har været sådan, at det ikke er gået tilbage, det er gået lidt frem, men at det går meget langsomt.
Så må vi ikke konkludere sammen, at det der med, at Taleban er desperat, og at det er en sidste krampetrækning, var sådan et lille fejlskud?
Og lad os så komme videre og komme i gang med 2011-planen for Helmand, som vi skal i gang med at forhandle her snart.
Lene Espersen (KF), 2010-10-27:
Jeg vil sige til hr. John Dyrby Paulsen, at jeg står ved hvert et ord, jeg har sagt i den Berlingske Tidende-artikel, for det er et nuanceret bud på, at der er ting, der går i den rigtige retning, i takt med at Taleban bliver sat under pres.
Taleban er under pres, og vores styrker har fået momentum tilbage.
Det er også bekræftet i dag.
Jeg kunne blive ved med at læse op af alle de citater, jeg har med, men jeg håber bestemt, at Socialdemokratiet har den samme analyse, nemlig at Taleban er under pres, og at det, at man har øget styrkeantallet, faktisk har betydet, at ISAF-styrkerne har fået bedre kontrol med Afghanistan, end det var tilfældet tidligere.
Men hvad jeg også siger i Berlingske Tidende-artiklen, er, at den indre logik jo ville være, at når der kommer flere styrker, bliver der mere ro.
Der er bare sket det modsatte.
Så der sker to ting: De er kommet under pres, men de kæmper også mere aggressivt, og det er præcis også det, jeg har citeret her.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-10-27:
Hvis man læser det interview i Berlingske Tidende, vil man se, at det, uanset hvad udenrigsministeren siger, hele tiden fører tilbage til, at det her er et udtryk for, at Taleban er presset, det er deres sidste krampetrækninger, de er desperate, og det skal nok gå alt sammen, og juhu, hvor det kører.
Det, jeg hører udenrigsministeren gøre nu, er i virkeligheden at lægge afstand til den del af artiklen, der taler om sidste krampetrækninger og desperate.
Det, udenrigsministeren siger, er: Ja, ja, det kan godt være, men den der artikel skal man kun læse noget af, og det andet, det med desperate og krampetrækninger, skal man i virkeligheden ikke læse.
Det er ikke sådan, at udenrigsministeren tager afstand fra det, men det er ligesom ikke det, der gælder.
Må vi ikke få et klart svar?
Kan udenrigsministeren klart tage afstand fra de udtalelser om, at Taleban er desperate, og at det er de sidste krampetrækninger?
Jeg synes, det er meget enkelt.
Jeg synes, udenrigsministeren burde stille sig op og sige: Ja, det var forkert, jeg er citeret forkert, det mente jeg ikke, og det er ikke særlig hensigtsmæssigt, men i øvrigt mener jeg, at det går bedre, og at Taleban er ved at være slået, og at det er fint og godt.
Kunne vi ikke bare få det i stedet for den her talen udenom hele tiden med, at det har jeg ikke sagt?
Selv om det i øvrigt står klart og tydeligt i artiklen og man næsten ikke kan forstå det på andre måder, holder udenrigsministeren fast i, at det i virkeligheden ikke var det, der var ment, og at det nu skal være en strid om ord.
Men det er meget vigtigt, hvad der bliver brugt af ord, for vi skal til at forhandle en 2011-plan for Helmand, og der er det vigtigt, at vi ikke er uenige om, om Taleban er i gang med en sidste krampetrækning eller ej.
Lene Espersen (KF), 2010-10-27:
Jeg vil sige til hr. John Dyrby Paulsen, at det, der er problemet, når man tager et citat ud af en sammenhæng, er, at man forsøger at give en ensidig fremstilling af, hvad det er, den pågældende har ment og sagt i det interview, der er givet.
Man har sat Taleban under pres, og Taleban har mistet momentum.
Så Taleban er presset.
Men jeg siger i præcis samme artikel – og det må hr. John Dyrby Larsen så læse, hvis hr. John Dyrby Larsen ikke har læst det – at det ikke er sådan, at krigen er vundet, at der bliver hårde og blodige slag, og at der er en grund til, at det har været et voldsomt år med store tab for ISAF-styrkerne, for Taleban kæmper tilbage, ikke mindst i de områder, som de har mistet.
General Petraeus har også sagt, at Taleban kæmper med reduceret momentum og opbakning.
Der er også færre komplekse angreb, og hr. John Dyrby Larsen ved også udmærket, at det er en af de ting, der er lykkedes for ISAF-styrkerne.
Så der er meget, der går i den rigtige retning, men der er lang vej igen, og derfor må jeg sige, at jeg simpelt hen ikke kan acceptere, at der bliver givet så unuanceret et billede af det lange interview, der blev givet til Berlingske Tidende.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Det kan jeg sige klart.
Selve udredningsarbejdet har ikke været forelagt regeringens økonomiudvalg.
For så vidt angår behandlingen af afregningen med private sygehuse, har jeg forstået, at det fremtidige afregningssystem, dvs. de her referencetakster og senere aftalen mellem regeringen og Danske Regioner, er blevet drøftet i regeringens økonomiudvalg.
Tina Petersen (DF), 2010-10-27:
Er det ministerens opfattelse, at landets ungdomsuddannelsesvejledere er godt nok »klædt på« til at håndtere udviklingen af individuelle uddannelsesplaner for udviklingshæmmede?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-10-27:
Nej, det var det stik modsatte, jeg sagde, nemlig at energiafgifterne skal give det provenu, der er fastsat i det serviceeftersyn, som vi lavede i foråret.
Det betyder selvfølgelig, at vi skal have de penge ind, som vi har forudsat.
Nu har vi så valgt at lempe dem med ca. 1 mia. kr. fra 2013 og frem, men det provenu, der er regnet med i forhold til den – om man så må sige – opdaterede aftale fra foråret, skal vi selvfølgelig have ind.
Så det er ikke det, hr. Klaus Hækkerup kan konstatere.
Han kan konstatere det stik modsatte.
Klaus Hækkerup (S), 2010-10-27:
Det vil sige, at det, skatteministeren nu siger, er, at det er meget muligt, at vi kommer i en situation, hvor forårspakke 2.0 ikke er fuldt finansieret, bl.a. på baggrund af energiafgifterne – vi kan altid tage en diskussion om alle de andre områder – og hvis det er tilfældet, vil regeringen vende tilbage med nye skatter og afgifter, der sikrer, at den i hvert fald på det område bliver fuldt finansieret.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-10-27:
Jeg kommer det nok ikke meget nærmere end ved at sige, at det, rapporten lige præcis tager afsæt i, er, hvad det er for udfordringer, vi står over for.
Men hvis der er visse virksomheder, der blive undtaget, er det jo ikke sådan, at vi ikke skal have det samme provenu ind.
Så skal det provenu jo bare findes på en anden måde, fordi skattereformen jo skal være fuldt og helt finansieret.
Det siger sig selv.
Men at tage forskud på en rapport, som endnu ikke er færdig, ser jeg mig ikke i stand til her i dag i Folketingssalen.
Klaus Hækkerup (S), 2010-10-27:
Jeg vil først sige til ministeren, at det også var en lille overraskelse for mig at se rækkefølgen af de to spørgsmål.
Jeg havde også forventet, at spørgsmål 24 var kommet før spørgsmål 23.
Det havde været den naturlige vej at debattere det.
Men det forhindrer jo ikke, at der jo selvfølgelig vil være en provenumæssig virkning af, at man går ud og undtager en række virksomheder fra enten at betale den fulde afgift eller for helt at betale afgift.
Mit spørgsmål er simpelt hen: Hvad kan ministeren oplyse om de provenumæssige virkninger af, at man enten nedsætter afgiften eller helt undlader at opkræve den, fordi virksomhederne er i den situation?
Hvordan ser det ud for den danske stats indtægter under et, at man foretager denne gennemgang?
Hvor meget vil de blive reduceret med?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-10-27:
Jeg kommer til at foregribe det næste spørgsmål, for det handler jo netop om, at der er lovet en rapport om de særlig energitunge virksomheder.
Det er en rapport, der bliver færdiggjort inden årets udgang, som bl.a. tager afsæt i energibeskatningsdirektivet og en lang række andre konkurrencemæssige forhold for at sikre, at den energiafgift, der bliver indført, ikke er i strid med EU's statsstøtteregler.
Klaus Hækkerup (S), 2010-10-27:
Med den oprindelige forårspakke blev der indført en række energiafgifter, og de ville især ramme de energitunge virksomheder ganske hårdt.
De skulle indføres med en tredjedel i 2010, og så skulle der ske fuld indførelse fra 2013.
Der var samtidig en undtagelsesbestemmelse i lovgivningen om, at virksomheder, der havde gjort en særlig energiindsats og var særlig konkurrencetruet, ikke ville blive ramt af den højere afgift.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-10-27:
Serviceeftersynet har først betydning for provenuet for energiafgifterne fra 2012 og frem.
Med serviceeftersynet reduceres afgiftsforhøjelsen med cirka to tredjedele, men til gengæld vil afgiftsforhøjelse gradvis blive indfaset fra 2012.
Provenuvirkningen vil blive finansieret som en del af serviceeftersynets sundhedspakke, herunder via øgede afgifter på bl.a. tobak, cider og sodavand.
Klaus Hækkerup (S), 2010-10-27:
Spørgsmålet lyder: Hvad kan ministeren oplyse om serviceeftersynet af forårspakke 2.0 i relation til det forventede provenu fra 2011 af indførelsen af energiafgifter på erhvervene?
Hvad kan ministeren oplyse om serviceeftersynet af forårspakke 2.0 i relation til det forventede provenu fra 2011 af indførelsen af energiafgifter på erhvervene?
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Så bliver jeg igen nødt til at fremhæve en ting, hvis fru Mette Frederiksen ønsker en gennemgående og detaljeret debat om aktiveringsregler, og hvad det er for nogle konklusioner, der er i Rigsrevisionens rapport – og det er ligesom det, jeg kan høre hos fru Mette Frederiksen.
Der vil jeg blot henvise til beskæftigelsesministeren, hvis man vil have sådan en gennemgang af de enkelte aktiveringsregler, og hvad det er for nogle ting, som står i Rigsrevisionens rapport. Det, som jeg fremfører, er, at man ikke kan bruge Rigsrevisionens beretning til at afskrive hele aktiveringsindsatsen.
Man kan ikke lave den her kortslutning, som fru Mette Frederiksen laver, i forhold til den sociale indsats.
Mette Frederiksen (S), 2010-10-27:
Det, jeg forholder mig til i diskussionen med ministeren i dag, er jo Rigsrevisionens rapport, som har afdækket, hvorvidt der er en beskæftigelseseffekt i regeringens indsats for de ikkearbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere.
Der må vi bare konstatere, at den effekt har været forsvindende lille, når det efter flere års indsats og et pengeforbrug på mange milliarder er sådan, at 93 pct. af kontanthjælpsmodtagerne i matchgruppe 5 ikke er blevet selvforsørgende.
Derfor bliver regeringen jo altså nødt til at tage Rigsrevisionens rapport alvorligt og diskutere, hvad vi så gør.
For jeg har ikke fra socialministeren hørt, at man sadler om i den førte politik.
Jeg hører, at ministeren ikke rigtig vil diskutere spørgsmålet og henviser til en række øvrige indsatser, som foregår sideløbende med den reelle beskæftigelsesindsats.
Det kan jo ikke nytte noget – tænker jeg – over for den gruppe af kontanthjælpsmodtagere, vi taler om, som skal have lov til at blive en aktiv del af samfundet igen, og det er heller ikke rimeligt over for skatteyderne, at regeringen vælger at fortsætte en aktiveringsindsats, som på så alvorlig vis, som det er dokumenteret i rapporten her, har slået fejl.
Klaus Hækkerup (S), 2010-10-27:
Hvad kan ministeren oplyse om serviceeftersynet af forårspakke 2.0 i relation til den analyse af de energitunge virksomheders konkurrenceevne, som blev varslet i forårspakke 2.0, og som skal danne baggrund for den præcise udformning af forhøjelsen af afgiften på procesenergi?
Morten Østergaard (RV), 2010-10-27:
Når interessen samler sig om det her, er det jo, fordi det er en sag, der har dækket over mange ting.
Det handler jo om den her diskussion om overbetaling af privathospitaler, hvor rigsrevisor har haft svært ved at få rapporter ud af Sundhedsministeriet, og hvor Folketinget har haft svært ved at få rigtige og klare svar på de spørgsmål, vi har stillet.
Derfor skaber det jo en interesse.
Hvad var det, der foregik i det klip, som det altså var afgørende for statsministeren og TV 2 ikke blev bragt samme aften?
Og her tror jeg da, at det kunne være hjælpsomt, hvis statsministeren i dag – og det var egentlig det, jeg bad om – ville redegøre for, hvad det var, statsministeren sagde i det berømte klip, som jo altså nu ikke længere eksisterer.
Hvad var det, statsministeren tilsyneladende blev vred og irriteret over ved de her spørgsmål om overbetaling af privathospitalerne? Jeg tror, at det vil være godt for debatten her og for at undgå mytedannelser, hvis statsministeren kommer ud af busken og gør det, som TV 2 så altså ikke kan gøre, fordi de har slettet klippet, nemlig redegør for, hvad det var, statsministeren blev så gal over.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Tak for det.
Jeg har noteret mig, at TV 2 har udsendt en pressemeddelelse, hvori den ansvarshavende redaktionschef på TV 2 den pågældende dag understreger, at der ikke fandt nogen politisk indblanding sted i forhold til TV 2's beslutninger om det omhandlede klip, og det kan jeg i det fulde bekræfte.
Hverken jeg selv eller ansatte i Statsministeriet har blandet os i, hvilket indslag der skulle bringes på TV 2 eller bedt TV 2 om at slette det omhandlede klip.
Morten Østergaard (RV), 2010-10-27:
Jeg vil bede statsministeren redegøre for statsministerens og Statsministeriets ageren i forhold til TV 2 angående det her meget omtalte interview, som statsministeren gav til TV 2 fredag den 8. oktober 2010 efter at have deltaget i optagelser til et magasinprogram samme sted.
Vil statsministeren redegøre for statsministerens og Statsministeriets ageren i forhold til TV 2 angående det interview, statsministeren afgav til TV 2 fredag den 8. oktober 2010 efter at have deltaget i optagelser til et magasinprogram?
Mogens Jensen (S), 2010-10-27:
Kan statsministeren uddybe, om der har været kontakt mellem Statsministeriet og TV 2 om de optagelser, der blev foretaget af statsministeren uden for TV 2 fredag den 8. oktober 2010, fordi statsministeren var utilfreds med, at optagelserne blev foretaget, og i givet fald hvilken?
nr. S 229
Troels Lund Poulsen (V), 2010-10-27:
Men jeg kan så berolige hr. Klaus Hækkerup med, at det er den ikke.
Det var også det, jeg startede med at svare på.
Jeg vil sige, at der ikke kommer til at mangle nogen penge.
Skattereformen er fuldt finansieret, og det kan man jo glæde sig over, og det er også sund fornuft.
Men jeg vil sige – hr. Klaus Hækkerup kan godt stå og ryste på hovedet, det gør det jo ikke anderledes – som jeg svarede i starten på det første spørgsmål, hr. Klaus Hækkerup stillede, følgende: Det betyder, at energiafgifterne for erhvervslivet lempes med cirka 1 mia. kr. for 2013 og frem i forhold til nugældende, men ikke ikrafttrådt, lovgivning.
Klaus Hækkerup (S), 2010-10-27:
Men når ministeren siger tilbagerulning af energiafgifter, formoder jeg, at han med det mener den nedsættelse, der er af energiafgifterne, der kommer.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren simpelt hen: Hvad taler vi om her?
Hvor langt er man med processen?
Nu kommer der en redegørelse inden årets udgang, må vi så håbe, hvor der så skal ske en tilbagerulning.
Hvor vil man gå ud at skaffe de midler fra, man så mangler, hvis min opfattelse af ordet tilbagerulning er den rette?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-10-27:
Men lige så uforståelige mine svar synes at være for hr. Klaus Hækkerups forståelse, lige så uforståeligt er det, som hr. Klaus Hækkerup spørger om, for mig.
Jeg siger, at vi kommer til at diskutere, hvordan tilbagerulningen af energiafgifterne skal være for de energitunge virksomheder, når rapporten foreligger.
Det er der ikke noget nyt i.
Og jeg siger, at på det foreliggende grundlag ser jeg mig ikke i stand til at diskutere en rapport, som ikke er færdig endnu.
Det er sådan set også meget klart.
Jeg kan sige, at jeg derimod møder en anerkendelse fra og forståelse hos de danske energitunge virksomheder for den beslutning, regeringen har truffet, i modsætning til det festfyrværkeri af afgifter, som Socialdemokratiet lægger op til i deres finanslovforslag, som kommer til at betyde, at arbejdspladser flytter ud af Danmark.
Klaus Hækkerup (S), 2010-10-27:
Det er mig simpelt hen umuligt at forstå regeringens politik på det her område.
Det betyder også, at der er ganske mange virksomheder – det kan man jo også se af de henvendelser, der kommer – der sidder og klør sig i hovedet og tænker: Hvad er det, der sker?
Alt det må da have en provenumæssig virkning, og det må da have en betydning for virksomhederne, hvad de kan regne med.
Det ved vi jo at det har, bl.a. for de investeringsbeslutninger, der skal træffes.
Jeg synes simpelt hen, at det er utilfredsstillende, at ministeren ikke kan redegøre for, hvad det er, regeringen har forestillet sig på det her område.
Det skylder man da de mange, mange virksomheder, der bliver ramt af den her lovgivning.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-10-27:
Jeg må stadig væk sige, at det ikke giver nogen mening at diskutere det her, før rapporten er færdig.
Den er ikke færdig på nuværende tidspunkt.
Det bliver den her i løbet af de kommende måneder, og så kan vi på et oplyst grundlag diskutere, hvordan og hvorledes afgifterne kommer til at være.
Som jeg sagde på det forrige spørgsmål, og som jeg svarede på det forrige spørgsmål, så er der jo allerede vedtaget en lovgivning, som så ikke er trådt i kraft endnu.
Det er jo derfor, at vi nu laver om på den lovgivning, sådan at der er en tilbagerulning i forhold til det, der allerede er besluttet om de energiafgifter, der vedrører de energitunge virksomheder.
Klaus Hækkerup (S), 2010-10-27:
Jeg skal bare høre: Hvad mener ministeren så med begrebet en tilbagerulning af energiafgifterne?
Det var jo altså forudsat, at der skulle komme – lidt afhængig af hvor i bemærkningerne til lovforslaget man læser – 2,7 mia. kr. ind i energiafgifter.
Først har man sat dem ned med serviceeftersynet, og nu foretager man så yderligere en gennemgang af virksomhederne, hvor jeg må formode, at man så yderligere sætter dem ned, fordi man vil finde nogle virksomheder, der er konkurrenceudsatte, og derfor skal de have reduceret afgifterne.
Mit spørgsmål er – det var også det, der var i det forrige spørgsmål – hvor meget er reduktionen af det provenu, man så forventer at få ind?