runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hanne Agersnap (SF), 2010-11-23:
Jeg vil i lighed med andre ordførere også starte med at takke for processen.
SF er også med i teleforliget, og jeg synes, at vi har haft gode diskussioner undervejs, en god inddragelse af branchen og en proces, hvor vi har kunnet komme til orde.
Så det vil jeg gerne takke for, og overordnet kan jeg sige, at vi også kan støtte resultatet.
Det har jo, som det er blevet sagt, to grundlæggende formål: Vi implementerer nogle direktivkrav fra EU, og vi gennemfører en gennemskrivning af teleloven, som har været ændret 14 gange, siden den blev vedtaget sidst, og derfor ærlig talt har været lidt svær at finde rundt i.
Den oprindelige telelov stammer fra teleforliget i 1999.
Den blev formuleret i 2000, og det var her, det statslige monopol blev solgt og konkurrencen sat fri på telemarkedet.
Fri og fri, vil jeg så sige, for vi har jo altså siden hen til stadighed taget beslutninger om regulering af markedet.
Det er vi selvfølgelig nødt til, for at markedet har kunnet fungere.
Men med det her forslag får vi nu også forbrugerne mere på banen.
Hvis konkurrencen er fri, skal der også være flere mulige beslutninger at tage for forbrugerne, hvis de er utilfredse med deres produkt.
Det vil sige, at det er lettere at skifte udbyder, hvis man er utilfreds med sin udbyder.
Det er klart konkurrenceforbedrende.
Derudover kunne jeg faktisk ikke høre hr. Torsten Schack Pedersen sige ordet bindingsperioder, men jeg tror, det lå i det, da han nævnte noget om de uenigheder, der er i et bredt forlig.
For vi har været enige om at være uenige på det område, så vi ændrer ikke på den 6 måneders bindingsperiode, som jeg mener er en styrke set fra forbrugernes side med hensyn til deres mulighed for at skifte udbyder, hvis de er utilfredse med deres teleudbyder.
Derudover er jeg glad for, at reglerne om forsyningspligt bliver opdateret og fremtidssikret.
Det åbner mulighed for, at vi kan føre regionalpolitik med teleloven, at vi i udkantsområder har nogle muligheder for at sikre forsyning af bredbånd og teleydelser.
Som det har været nævnt tidligere, kommer der bestemmelser om netneutralitet, hvilket jeg synes er meget vigtigt.
Det synes jeg også er en vigtig ting at få med i den nye telelov.
Så alt i alt er jeg glad for teleloven, som den foreligger nu, og SF kan støtte den.
Orla Hav (S), 2010-11-23:
Tak for det.
Vi bliver bedt om at udmønte Europa-Parlamentet og Rådets direktiv om selskaber og kapital.
Grundlæggende kan vi sige, at vi er positive over for, at selskaber inden for Det Europæiske Fællesskab har fælles regler og retningslinjer for deres virke og muligheder for at ændre sig i overensstemmelse med de vilkår, der er gældende for selskabernes virke.
Imidlertid finder vi, at der er en række problematikker, som vi synes bør afklares i forbindelse med lovgivningsprocessen.
Den synsvinkel, der er på lovforslaget, er forståelig nok i høj grad koncentreret omkring kapitalejerne, og det er da bestemt vigtigt, helt utvetydigt.
Men der er jo også en lang række andre interessenter, og deres vilkår vil vi også godt interessere os for ikke forringes i forbindelse med det her lovforslag.
Der har her fra Venstres side været nævnt kreditorernes forhold, og det er jo væsentligt, at kreditorerne også har indsigt i og mulighed for at følge med i de processer, som kan medføre en spaltning eller en fusion af et selskab.
Kunderne er en anden gruppe interessenter, som bestemt også har en interesse i at kigge med i, hvad det er, der foregår, og hvad det er, de fremtidig kommer til at stå over for, for står de pludselig over for, at det er et monopol, som de skal til at handle med, er det dog væsentligt at vide, hvad det er, de er oppe imod.
Det offentliges status er en tredje interessant.
Endelig er der, som det tidligere er blevet nævnt af Venstres ordfører, også medarbejdernes vilkår.
Jeg har bemærket, at der står, at der ikke sker ændringer i de materielle forhold.
Men da det her er en proces, som man kan sætte i gang i virksomheden, er det jo ikke helt ligegyldigt, om den proces går i gang med gennemsigtighed og gennemskuelighed.
Så det er noget, vi vil være lidt optaget af i forbindelse med udmøntningen af loven.
Men grundlæggende er vi positivt afventende indstillet over for lovforslaget, og vi har en forventning om at få en afklaring af de spørgsmål, som vi så vil stille, i retning af det, jeg nu har givet udtryk for.
Så skal jeg sige, at jeg holder den her tale i forståelse med SF’s ordfører, og således er også hr. Karsten Hønge dækket ind med disse bemærkninger.
Colette L. Brix (DF), 2010-11-23:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede i dag, læser jeg følgende op: Det overordnede formål med dette lovforslag er at gennemføre en revideret, moderniseret og fremtidssikret telelov til afløsning af den telelov, der gælder i dag, og som blev vedtaget i 2000.
Dette formål i sig selv kan vi i Dansk Folkeparti sagtens tilslutte os.
For 10 år siden så kommunikationsmulighederne anderledes ud end i dag, og der er derfor god grund til, at den gamle lov opdateres.
Ligesom den gamle lov er et af de vigtigste formål med lovforslaget at sikre så fair og rimelige konkurrenceforhold som muligt på markedet for kommunikation, således at borgerne sikres en sund konkurrence på både pris og indhold.
Regeringen forklarer i lovforslaget, at det er et krav fra EU, at de nationale myndigheder skal kunne agere fleksibelt for at kunne løse de konkrete problemstillinger ved markedsreguleringen, og at denne fleksibilitet opnås ved at flytte markedsreguleringen fra lovgivning over til IT- og Telestyrelsen.
Desuden skal IT- og Telestyrelsen i sit arbejde tage hensyn til de henstillinger og retningslinjer, som Europa-Kommissionen udsteder på teleområdet.
I Dansk Folkeparti forholder vi os skeptisk over for dette tiltag.
Vi er ikke i tvivl om, at IT- og Telestyrelsen udfører et sobert og sagligt stykke arbejde, til gengæld anser vi det for at være en svækkelse af den demokratiske kontrol, at en del af markedsreguleringen lægges fra Folketinget og over til IT- og Telestyrelsen, hvilket yderligere forstærkes af, at styrelsen i sit arbejde skal tage højde for henstillinger og retningslinjer fra et andet organ, nemlig Europa-Kommissionen, der, som de fleste er klar over, heller ikke er udsat for den samme demokratiske kontrol, som lovgivningsmagten er her i Danmark.
Lovforslaget indeholder også væsentlige forbedringer for borgerne, bl.a. indføres der en lov, en såkaldt portering, og det vil sige, at det, når en forbruger ønsker at beholde sit telefonnummer, når han skifter teleselskab, fremover skal gennemføres på en arbejdsdag.
Lever teleselskaberne ikke op til denne forpligtelse, kan de pålægges at udbetale forbrugeren en kompensation.
Som jeg indledte med at sige, anerkender vi i Dansk Folkeparti behovet for en modernisering af telelovgivningen, og det er det, dette lovforslag omhandler.
Modsat er vi skeptisk over for udviklingen i retning af mindre demokratisk indflydelse på reguleringen af telemarkedet, så jeg kan derfor ikke i dag komme med nogen endelig konklusion på vores indstilling til lovforslaget.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Ole Hækkerup (S), 2010-11-23:
Jeg skal meddele, at også Socialdemokraterne kan støtte dette lovforslag.
Det er jo i sagens natur ikke så mærkeligt, al den stund vi var med i teleforliget.
Ligesom Venstres ordfører skal også jeg knytte et par bemærkninger til det.
Ud over gennemskrivningen af lovgivningen er der selvfølgelig hele spørgsmålet om implementering af den reviderede teledirektivpakke.
Jeg vil gerne sige, også i forlængelse af det, der lige er blevet sagt, at jeg også synes, at den proces, der har været undervejs, den høringsproces, der har været tilrettelagt, har været god.
Jeg tror, at den dialogorienterede del af høringsprocessen er stærkt nødvendig, når man har med lovgivning af den her karakter at gøre, som jo er teknisk kompliceret, hvor der er store økonomiske interesser, og hvor vi jo har hele EU-reguleringen inde over.
Så derfor tror jeg, at det er en rigtig, rigtig god proces, og det tror jeg godt vi kan lære noget af, i hvert fald i forhold til det her område i det hele taget, når vi skal regulere en anden gang.
Det bygger jo fortsat på det oprindelige teleforlig om vækst, innovation og forbrugerrettigheder.
Hr. Torsten Schack Pedersen fra Venstre sagde, at det jo godt kan være, at man ender med det samme resultat, men at man måske starter med at gå ind ad hver sin dør.
Noget af det, som er vigtigt for os i den forbindelse, er forbrugerrettigheder.
Det er noget af det, vi generelt lægger vægt på i arbejdet i teleforligskredsen.
Når vi helt generelt kan anbefale det her, er det jo, fordi vi synes, at man altid kan kigge den måde, som regulering af telesektoren i Danmark har udviklet sig på, efter i sømmene.
Har det givet de rigtige resultater?
Har det været tilfredsstillende osv.?
Det skal ikke forhindre os i at gøre nyt.
Det skal ikke forhindre os i at være mere fremadskuende, men grundlæggende er det en tilfredsstillende udvikling, vi ser i Danmark, fordi vi på mange strækninger er rigtig langt fremme.
Skal jeg fremhæve en ting omkring telebranchen i almindelighed, som ikke falder inden for det her lovforslag, som jeg da godt kunne tænke mig vi på et tidspunkt kunne arbejde mere med, skulle det være det samfundsansvar, der påhviler selskaberne.
Telesektoren fylder jo meget i Danmark, og jeg kunne da godt tænke mig at få set efter i sømmene, hvor stor en del af sit samfundsansvar telesektoren løser lige præcis dér.
Men det kan vi jo eventuelt vende tilbage til med spørgsmål i udvalget.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-11-23:
Lovforslaget gennemfører et EU-direktiv om ændring af nogle rapporterings- og dokumentationskrav, som jo gælder i forbindelse med fusioner og spaltninger.
Derfor er jeg også glad for de positive bemærkninger, forslaget har fået med af ordførerne i dag.
Ændringsdirektivet er en del af Kommissionens fast track-forslag, som understøtter EU's og regeringens mål om at lette virksomhedernes administrative byrder.
Forslaget letter virksomhedernes administrative byrder med ca. 5 mia. kr.
Jeg har hørt her, at forskellige ordførere har problematiseret det tal, men det er jo altså den måde, man opgør det på, og alt andet lige er det jo en betragtelig forbedring af virksomhedernes forhold.
Høringen viser, at der generelt er tilslutning til forslaget.
Høringssvarene indeholder således kun få bemærkninger og har ikke givet anledning til materielle ændringer i lovforslaget.
Forslaget indebærer bl.a., at ejerne i alle kapitalselskaber fremover ved både fusion og spaltning vil kunne fravælge visse oplysninger eller dokumenter.
Det forudsætter dog, at kapitalejerne i enighed beslutter at fravælge oplysningerne eller dokumenterne.
Ændringen berører ikke kreditorernes eller medarbejdernes retsstilling.
Det er forventningen, at denne nye mulighed fortrinsvis vil blive benyttet af selskaber med en eller kun nogle få ejere.
De forventes at have så godt et indblik i driften af selskabet, at de uden betænkeligheder kan frasige sig retten til den pågældende underretning eller visse dokumenter.
Fremover vil det desuden blive muligt at gøre det lettere for selskaberne at offentliggøre fusions- eller spaltningsplaner på deres egne eller andre egnede hjemmesider.
Ud over ændringerne vedrørende nationale fusioner og spaltninger foreslås en række lignende ændringer af de gældende regler om grænseoverskridende fusioner og spaltninger.
På den måde sikrer vi overensstemmelse mellem de to regelsæt.
Fusioner og spaltninger er to meget benyttede instrumenter til omstrukturering af danske selskaber.
Lovændringen vil gøre disse omstruktureringer mindre byrdefulde og vil dermed gøre livet lettere for især mindre virksomheder.
Lovforslaget indeholder desuden en række præciseringer af selskabsloven.
Med de ord vil jeg sige tak for de mange bemærkninger og ser frem til en konstruktiv drøftelse under udvalgsbehandlingen.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-23:
Lovforslaget her implementerer et EU-direktiv i selskabsloven, og dermed er vi jo som udgangspunkt positive over for det, fordi vi også ønsker at se EU-retten indført i dansk lovgivning så hurtigt som muligt.
Vi synes, det er godt, at det bliver gjort lettere for kapitalselskaber at fusionere og spalte.
Det er et lovforslag, der indeholder mange tekniske spørgsmål, som er svære at gennemskue for en udenforstående, og derfor har vi støttet os meget til høringssvarene, som jo alt overvejende er positive.
Det gør, at vi som udgangspunkt mener, at det er fornuftigt at lade fleksibiliteten gælde alle de i lovforslaget omtalte dokumenter og informationer.
Så er der diskussionen om, hvorvidt lovforslaget vil føre til en hel masse administrative lettelser.
Det er jo sådan lidt en tilbagevendende drøftelse om, hvorvidt den tekniske måde, man opgør den slags på, nu også bliver til penge i virkelighedens verden.
Ikke desto mindre er det selvfølgelig et plus for forslaget, at det trods alt er en administrativ lettelse, og derfor er vi samlet set positive over for lovforslaget.
Daniel Rugholm (KF), 2010-11-23:
Da den konservative erhvervsordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede her i salen i dag, skal jeg på hendes vegne meddele følgende: Formålet med dette lovforslag er at implementere et nyt EU-direktiv i selskabsloven.
Ændringen handler om nye og lettere rapporterings- og dokumentationskrav i forbindelse med fusioner og spaltninger.
Med forslaget bliver det nu nemmere for kapitalselskaber at fusionere og spalte.
I Det Konservative Folkeparti er vi altid glade for forslag, der bidrager til at lette de administrative byrder for danske virksomheder.
Derfor hilser vi også dette lovforslag velkommen.
Lovforslaget forventes også på samfundsniveau at medføre administrative lettelser for virksomhederne på op til ca. 5 mio. kr. årligt.
Det synes vi er ganske pænt.
Det Konservative Folkeparti kan således støtte dette lovforslag.
Colette L. Brix (DF), 2010-11-23:
Vi kan ikke have en samling her i Folketinget, uden at vi skal behandle selskabsloven.
Det var et lovforslag, som fyldte 415 paragraffer, betænkningsafgivelsen blev på 29 sider, og vi døjede med og fordøjede paragraffer og ændringer til lovforslaget i flere måneder.
Sidste år vedtog vi så endnu en ændring af den nye selskabslov, da der var it-problemer i forbindelse med at få alle ændringerne sat i kraft.
Nu kommer så denne samlings ændring af selskabsloven, og i øvrigt skal vi også evaluere den nye selskabslov, når denne har været i kraft i 2 år.
De første dele af loven blev sat i kraft i foråret, mens de øvrige dele først sættes i kraft i 2011.
Det vil nemlig stride mod, at det brede flertal her i Folketinget er blevet lovet en evaluering af den nye lov, inden der ændres noget, og som sagt er hele loven slet ikke trådt i kraft endnu.
Vi synes summa summarum, at disse ændringer af selskabsloven skulle vente, til hele loven var trådt i kraft og vi havde en evaluering af loven, som vi tidligere har aftalt.
Det er forvirring på højere plan, at vi her midt i det hele igen skal behandle ændringer i en lov, som vi slet ikke kender endnu, eller også skulle vi først have behandlet den nye selskabslov, når alle direktiverne var faldet på plads. Når det gælder de enkelte dele i lovforslaget vedrørende fravalg af dokumenter ved fusioner, spaltninger af selskaber, offentliggørelse af dokumenter og de enkelte justeringer, er det noget, som vi i det store og hele støtter.
Dog støtter vi også kritikken fra Foreningen af Statsautoriserede Revisorer og anbefaler, at der ses nærmere på, om det er klogt at kunne fravælge en skriftlig ledelsesredegørelse fra direktionen til ejerne om en forklaring på og begrundelse for en fusion eller spaltning, der er sket fra planens underskrivelse frem til generalforsamlingen.
Det giver jo en sikkerhed for ejerne, og ejerne ved ikke, hvad de mister af information, hvis de fravælger en sådan redegørelse.
Man ved jo aldrig, om direktionen ønsker at skjule noget for ejerne og derfor anbefaler, at der ikke udarbejdes sådan en redegørelse.
Der er i den nye selskabslov denne mulighed for fravalg af information for anpartsselskaber og delvis for aktieselskaber, når det gælder spaltninger, men ikke fusioner.
Vi har endnu ikke evalueret den nye selskabslov, og da reglerne jo trådte i kraft den 1. marts i år, er det måske nok for tidligt at udvide reglerne til også at omfatte fusioner, når det gælder aktieselskaber.
Vedrørende de estimerede administrative lettelser på 5 mio. kr. kan vi endnu en gang konstatere, at det er matadorpenge, som der leges med.
Disse lettelser vil jo kun blive realiseret, hvis samtlige selskaber gør brug af lettelserne, og det vil ikke ske, da det er frivillige lettelser.
Mange selskaber vil jo fortsætte med f.eks. at få udarbejdet en redegørelse og en mellembalance ved en fusion eller en spaltning, da samtlige ejere skal give tilladelse til, at det ikke sker.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti på nuværende tidspunkt støtter hovedparten af forslaget.
Karen Jespersen (V), 2010-11-23:
Vi har haft børneattester i omkring 5 år, og de udsprang selvfølgelig af, at man erkendte, at der var et meget alvorligt samfundsproblem.
De har på mange måder tjent deres formål, men som det også er blevet sagt her, har der jo været tilfælde af, at børn er blevet krænket, uden at man har kunnet opfange det med den eksisterende lovgivning.
Det er derfor meget nærliggende at tage det op og se på, hvordan man kan forbedre lovgivningen, sådan at man beskytter flest mulige og selvfølgelig helst alle børn, der kunne komme i den situation.
Lovforslagene er så generelle, at man ikke uden videre kan vedtage dem, men jeg synes, det er meget positivt, at ministeren siger, at han og regeringen er indstillet på at se på hele det her spørgsmål og på de forskellige vinkler, der er taget op i de to forslag, og det kan jeg fuldstændig tilslutte mig.
Per Stig Møller (KF), 2010-11-23:
Der er altså fra regeringens side blevet etableret et videncenter for sociale indsatser ved seksuelle overgreb mod børn – det, der kaldes SISO.
Her kan man få telefonisk rådgivning i sager og spørgsmål om seksuelle overgreb.
SISO tilbyder også kommunerne gratis konsulentbistand til at udvikle redskaber til håndtering af sager om seksuelle overgreb – et tilbud, der har været bred interesse for blandt kommunerne.
Så har regeringen også iværksat projektet »Janus« med JanusCentret, der giver behandling specifikt målrettet mod børn, der krænker andre børn, og det er jo der, fru Karina Lorentzen Dehnhardt er på vej hen med sine spørgsmål.
Men jeg er også nødt til at sige, at det er kommunerne, som har pligten til at sørge for behandlingen af unge krænkere, og her har kommunerne altså etableret behandlingstilbud til unge krænkere i både København, Odense, Esbjerg og Århus, og det er tilbud, som jeg ved at andre kommuner også benytter sig af, som jeg nævnte det i min tale.
Så der er fru Karina Lorentzen Dehnhardt jo også inde på det rigtige spor, men det spor er altså opdaget, og man er i gang med at arbejde med det.
Men lad os i udvalgsarbejdet se på, om det skal uddybes.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-11-23:
Jeg ville bare gerne have et lidt mere, hvad skal man sige, håndfast tilsagn om, at ministeren lover at tage den her problemstilling med ind i et udvalgsarbejde, for jeg mener faktisk, der kan være et behov for at udvide brugen af børneattester til også at omfatte den her gruppe af unge.
Det er faktisk sådan, at potentielle gerningsmænd, potentielle krænkere, mangler et sted at gå hen, altså hvor de kan henvende sig, når de begynder at få de her fantasier, de her tanker, så vi i virkeligheden kan forebygge, at der sker et overgreb.
Jeg vil bare høre, om ministeren også vil tage det med ind i sin arbejdsgruppe.
Når det nu bliver tværministerielt, må man forvente, at Socialministeriet også i en eller anden udstrækning vil deltage, så vi kan få sådan et tilbud på plads.
Per Stig Møller (KF), 2010-11-23:
Jamen det er præcis den der lærerregel, der gælder, altså at man som lærer ikke må benytte sine muligheder for omgang med børnene til at have seksuel omgang med dem.
Det var også derfor, jeg nævnte den film, der hedder »Træneren«, som vises rundtomkring i ungdomsklubberne for de unge, så de ved, at de har nogle rettigheder her, og hvordan de kan sige nej.
Det kan jo være en 19-årig træner og en 17-årige pige, så der ligger nogle grænsetilfælde.
Og der er det meget vigtigt, at det i forvejen er ulovligt, fordi man har den der lærerregel, at man ikke må udnytte sin myndighedssituation, sin autoritative situation over for andre.
Og det må de heller ikke over for dem her.
Det kan godt være, at filmen »Træneren« skal have afløb i noget mere.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-11-23:
Jeg vil også gerne kvittere rigtig mange gange for ministerens imødekommenhed.
Jeg synes, det lyder rigtig fornuftigt, at vi får sådan en tværministeriel arbejdsgruppe til at kigge på det her, for ministeren har så uendelig ret i, at det er vigtigt at være præcis og afgrænset i forhold til den her problemstilling.
Man kan ikke helt sige, at de her forslag har mistet aktualitet, men der er i hvert fald kommet en ny problemstilling, siden vi fremsatte de her beslutningsforslag, nemlig om de 15-18-årige.
Danmarks Radio havde jo en udsendelse i søndags, som viste, at der er rigtig mange trænere, som på en eller anden måde står i forhold til deres elever, til de børn, de underviser.
Jeg vil bare høre, om ministeren også vil lade de 15-18-årige indgå i problemstillingen her, så vi også får undersøgt, om det vil være fornuftigt at udvide børneattestordningen til også at omfatte dem.
Det her område er jo kriminaliseret i det, vi kalder skolelærerparagraffen, så det er jo sådan set strafbelagt, og derfor giver det sådan set også meget mening, at vi udvider paragraffen på det her område.
Per Stig Møller (KF), 2010-11-23:
Jamen vi ser alle sammen positivt på det, hvem i alverden ville ikke se positivt på det?
Vi vil godt have fanget enhver krænker og forhindre, at krænkerne har mulighed for at krænke vore børn og børnebørn, det siger jo sig selv.
Det, vi bare skal undgå, er, at vi kommer til at krænke en kolossal masse mennesker fuldstændig unødigt.
Det er den balance, der skal findes, og det er det, vi skal se på.
René Christensen (DF), 2010-11-23:
Det er nemlig det, vi skal se på.
Men jeg lagde jo mærke til ministerens indledning, hvor han sagde, at seksuelle overgreb på børn er det værste, vi ved, og at vi derfor også skal gøre alt, hvad vi kan, for at forhindre det.
Så kan man sige, at det godt kan være, vi har haft noget administrativt bøvl med over 200.000 sager, men vi har trods alt fanget over 50 personer, som aktivt har ønsket at søge en stilling, hvor de kunne komme i kontakt med børn, som havde de her tilbøjeligheder, og som faktisk har fået en dom for det.
Så det vil sige, at den lovgivning, vi har i dag – og det skal ministeren også have ros for – er en lovgivning, der faktisk fungerer rigtig godt.
Nu viser det sig, at der er nogle huller i den, og så siger vi: Jamen kan der være nogle, som ikke er blevet fanget i noget net, og som er gået direkte ind i en institution?
Vi synes jo, det er rigtig interessant, om der går nogle rundt derude, som er potentielle krænkere, og som vi ingenting ved om.
Der må vi da bare sige, at vi glæder os over, at ministeren vil se positivt på det her.
Jeg tror også, fagbevægelsen vil se positivt på det, for fagbevægelsen ønsker nok heller ikke, at der er børn, der bliver krænket på grund af det her.
Per Stig Møller (KF), 2010-11-23:
Jo, det er bestemt meget relevant.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at der altså, om jeg så må sige, er fanget 52 i nettet, i rusen, og der er 205.393, der er blevet undersøgt – så kan man selv vurdere det.
Men de 52 skulle jo så også fanges op.
Hvad angår perioden før 2005, må vi jo se på det i det arbejde, om man kan gøre det, og hvordan man kan gøre det.
Derfor må man se nærmere på, om man kan gå længere tilbage end 2005.
Men i dag ville det altså, så vidt jeg er orienteret, ikke være lovlig afskedigelsesgrund på grund af overenskomsterne.
Og så kan man spørge: Skal arbejdsgiveren have det at vide, hvis et menneske er kommet videre i sit liv og der ikke kan gøres noget ved det alligevel?