runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2011-04-12:
Med lovforslaget her lægger regeringen op til at udskyde fristen for fremsættelse af en revision af barseludligningsloven til næste folketingssamling.
Det er meget vigtigt for mig at understrege, at der alene er tale om en udsættelse af en revision af loven.
Denne udsættelse skal sikre, at vi har den fornødne tid til rådighed til i forligskredsen at have en grundig drøftelse af barseludligningsloven og den revision, som forestår.
Venstre støtter, at vi giver os selv og hinanden bedre tid til at drøfte en ændring af barseludligningsloven.
At vi nu udskyder revisionen af barseludligningsloven, betyder ikke, at vi på nogen måde har skrinlagt den udfordring, som vi stadig står over for, nemlig udfordringen med at finde en løsning for selvstændige erhvervsdrivende.
Men det er vigtigt, synes jeg, at holde tingene adskilt, og lovforslaget handler ikke om en ordning for selvstændige erhvervsdrivende.
Ja, jeg tror sågar, at vi er indkaldt til endnu et møde i kredsen.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2011-04-12:
Tak for det.
Det er et lille lovforslag med en lang historie og stor betydning for en lille gruppe handicappede, der nu er på vej til at blive vedtaget – langt om længe, kunne jeg føje til.
Når jeg nu har bedt om ordet, er det ikke – jeg gentager ikke – for at genåbne en diskussion, der i tidsforbrug i forvejen har været helt ude af proportioner, tværtimod.
Men det er på sin plads at sige tak.
Tak for, at et bøvlet forløb nu ender i et meget tilfredsstillende resultat for en lille gruppe, der utilsigtet blev klemt i forbindelse med kommunalreformen for nogle år siden.
Nu får de patienter, der af deres læge er blevet henvist til den højt specialiserede individuelle behandling, der tilbydes på Øfeldt Centre, ret til dækning af transportomkostninger.
Det er hele kernen, hverken mere eller mindre.
Hvad glæde og gavn har man af at få et behandlingstilbud som stærkt fysisk handicappet, hvis man ikke kan komme hen til behandlingsstedet?
Ja, det siger sig selv.
Jeg er desværre ikke i en position, hvor jeg kan takke regeringspartierne og Dansk Folkeparti, men desto varmere vil jeg takke alle andre.
Det gælder Liberal Alliance, det gælder Radikale Venstre og Kristendemokraterne, det gælder Fokus, det gælder Enhedslisten, Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiet.
Stor tak for, at det lykkedes at binde enderne sammen, og ikke mindst stor tak for, at det holdt hele vejen frem til nu på trods af julelege, modspil og benspænd.
Tak for det.
Astrid Krag (SF), 2011-04-12:
Jeg erindrer nu ikke på noget tidspunkt at have været meget positiv over for regeringens pointsystem.
Det tror jeg man kan se ikke er rigtigt ved at lave et hurtigt tjek på InfoMedia.
Så jeg ved slet ikke, hvor den konservative ordfører overhovedet har det fra.
Jeg synes ikke, at jeg minder så meget om hverken hr. Martin Henriksen eller hr. Karsten Lauritzen, til at man kan begå den fejl.
Men jeg bliver igen nødt til lige at spørge til det her, for når nu en af de mennesker, der har forsket allermest i det canadiske pointsystem, siger, at det her er torskedumt, at det er kortsigtet, at det er uigennemtænkt – jeg tror faktisk også, at han siger, at det er fagligt dårligt og sjusket – så synes jeg jo, at det er noget, man måske burde tage lidt alvorligt fra regeringspartiernes side.
Han peger faktisk meget konkret på nogle af de ting, som giver problemer, f.eks. at de mennesker, der arbejder inden for det sociale område, både dem, der allerede arbejder dér nu og bliver ramt af kravene til permanent ophold, og de mennesker, der kommer hertil, som eventuelt har arbejdet inden for omsorgssektoren i deres hjemland, og som vi ved vi får brug for, på forhånd er hældt fuldstændig ned ad brættet med det her lovforslag.
Er det slet ikke noget, der bekymrer den konservative ordfører?
Helle Sjelle (KF), 2011-04-12:
Lovforslaget er en opfølgning på finanslovaftalen for 2011, hvor det blev aftalt, at man skal iværksætte en styrket indsats mod socialt bedrageri – med god grund, fristes man til at sige.
For i Danmark har vi jo et meget højt niveau af offentlige ydelser, og derfor er det også vigtigt, at ydelserne er forbeholdt de borgere, der har ret til dem og behov for dem.
Misbrug af de sociale ydelser skaber mistillid til den offentlige forvaltning, og da det er tillid, der holder vores samfund sammen, og det er tillid, der gør, at danskerne velvilligt betaler deres skat, er det noget, som man er nødt til at se med stor alvor på.
Socialt bedrageri er med til at undergrave vores velfærdssamfund, og derfor er det også vigtigt, at vi skærper indsatsen.
Forslaget her har til formål at gøre det nemmere at kontrollere udbetaling af offentlige forsørgelsesydelser, og lad mig blot fremhæve tre elementer fra forslaget.
For det første bliver der indført sanktioner ved uberettiget modtagelse af kontanthjælp, starthjælp eller introduktionsydelse under ophold i udlandet.
Hvis folk mod bedre vidende modtager ydelser, som de ikke er berettiget til, bliver de udsat for omfattende sanktioner.
For det andet skal tidligere opholdskommuner videregive oplysninger om sanktioner til borgernes nuværende opholdskommuner, og oplysninger skal kunne videregives uden borgernes samtykke, så vi sikrer, at folk ikke snyder systemet ved at flytte rundt i en uendelighed.
For det tredje foreslås det, at Pensionsstyrelsen får ret til at kontrollere danskere, der rejser til udlandet og ulovligt tager den danske forsørgelse med.
Ved at opprioritere lufthavnstilsynet sikrer vi, at folk ikke modtager arbejdsløshedsdagpenge og tager på ferie i stedet for at gøre en indsats for at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Samlet set skulle forslaget gerne medføre en reduktion i omfanget af socialt bedrageri.
Alt i alt synes vi Konservative, at socialt bedrageri er et vigtigt indsatsområde.
Vi synes, at beskæftigelsesministerens forslag er den rigtige medicin, og derfor støtter vi Konservative også forslaget.
For jeg er nemlig for en gangs skyld meget enig med det, som socialdemokraten fru Mette Frederiksen tidligere har sagt, og jeg citerer: For os er det ekstremt vigtigt at bekæmpe bevidst socialt snyd.
Det er noget af det mest ødelæggende for samfundet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-12:
I Danmark har vi, på trods af regeringens indædte kamp for at ødelægge det, stadig et velfærdssystem.
Det er med til at sikre, at borgere, der ikke kan klare sig på anden vis, kan få ydelser fra det offentlige til at klare dagen og vejen for.
De fleste af os bidrager via vores skat til, at der udbetales disse sociale ydelser.
Det er da også alarmerende, når det ved kontrol af fly fra visse destinationer kan konstateres, at 5-10 pct. af de rejsende laver socialt bedrageri.
I Socialdemokratiet er vi af den opfattelse, at socialt bedrageri er fuldstændig uacceptabelt og skal bekæmpes med alle midler.
Når personer mod bedre vidende udrejser fra Danmark, mens de modtager ydelser og uden at have indhentet den fornødne tilladelse, skal der helt klart sættes ind for at stoppe den trafik.
Her er det et godt tiltag, at der foretages kontrol i lufthavne, havne osv. Når personer, der modtager ydelser, samtidig arbejder, er det fint, at kommunerne har mulighed for at lave kontrolaktioner i andre kommuner, i modsætning til hvad de kan i dag.
Vi finder det også i orden, at de, der laver den form for socialt bedrageri, bliver sidestillet med dem, der, vi kan sige glemmer at oplyse om, at de er gået i arbejde, samtidig med at de modtager en ydelse.
Der, hvor vi i Socialdemokratiet ønsker at løfte en pegefinger, er i forhold til proportionaliteten i den række af sanktioner og tiltag, der er foreslået, sammenholdt med det antal personer, det er skønnet at loven kommer til at omfatte, og de beløb, der er tale om.
Det er også den gennemgående tekst i en lang række af høringssvarene til lovforslaget.
Af lovforslaget fremgår det, at 100 dagpengemodtagere og 200 modtagere af kontanthjælp, ledighedsydelse, starthjælp osv. forventes at blive taget i socialt bedrageri.
Det skal sammenholdes med, at der indføres mulighed for at indhente kontooplysninger, mulighed for at indhente oplysninger fra tidligere bopælskommuner og for overvågning af de kommunale sanktioner og jobsamtaler hver 14. dag i 3 måneder.
Som tidligere sagt mener vi i Socialdemokratiet, at socialt bedrageri skal bekæmpes, men der skal også være et fornuftigt forhold mellem det, der sættes i værk, og det, der skal komme ud af det.
Derfor mener vi i Socialdemokratiet, at det under alle omstændigheder vil være godt, hvis der foretages en evaluering af loven om 2 år for at sikre, at indsatsen står i forhold til problemernes omfang.
Jeg ser frem til i udvalgsarbejdet, at det kan blive klarlagt, om de spørgsmål, der er rejst om proportionalitet, kan besvares på en tilfredsstillende måde.
Hvis der er tvivl, vil vi stille de nødvendige ændringsforslag, der kan sikre, at der ikke bliver tvivl om proportionaliteten.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Jeg synes nu ikke, at det er Dansk Folkeparti, som gør sig skyldige i at skulle forklare verden som sort-hvid.
Det synes jeg nu mere at ordføreren gør sig skyldig i.
For der er jo rent faktisk en række klagemuligheder i samfundet i dag, som netop skal være med til at styrke borgernes retssikkerhed.
Til det her med at gøre det hele sort-hvidt vil jeg sige, at jeg jo sådan set synes, at det netop appellerer til, at man forsøger at nuancere debatten, og den aftale, der ligger til grund for lovforslaget, er jo ikke helt uden betydning.
Det er trods alt en politisk aftale, som indgår i finanslovaftalen.
Der står faktisk, at det er aftaleparternes hensigt, at der skal indgives flere politianmeldelser, hvor der er mistanke om socialt bedrageri.
Så synes ordføreren ikke, at det er ordføreren, der selv er med til at tegne et meget sort-hvidt billede og undlade at gøre opmærksom på nuancerne?
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-04-12:
Lovforslaget indeholder faktisk ti forskellige punkter, og når man kigger dem igennem, vil man se, at der ikke er noget i lovforslaget, der lægger op til, at vi nu skal have en ekstern myndighed som politiet, som skal ind i de her sager, efterforske dem og komme frem til en afgørelse.
Vi ved jo i dag, at man i nogle af de her sager, hvis det var, at politiet skulle rejse dem, ikke ville få medhold, fordi beviserne simpelt hen ikke er stærke nok.
Det er vigtigt for os at sige, at vi skal slå hårdt ned på dem, der begår socialt bedrageri.
Samtidig skal vi også sikre retssikkerheden.
Der er nuancer, og de skal selvfølgelig med, ligesom vi skal overholde persondataloven og sikre retssikkerheden.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
I forhold til de spørgsmål, som fru Özlem Sara Cekic stillede, vil jeg høre, om ikke ordføreren kan bekræfte, at i den aftale om en styrket indsats mod socialt bedrageri, som jo ligger til grund for det her lovforslag – nu er det ikke alle elementer, der er behandlet i lovforslaget – er der et punkt 6, der omhandler flere kommunale politianmeldelser af socialt bedrageri.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-04-12:
Jeg tror ikke, at der er nogen i den her sal, som er uenige i, at det er enormt usolidarisk at tage af kassen.
Vi bruger hvert år milliarder af kroner på at skabe et sikkerhedsnet, som gør, at de mennesker, der har brug for hjælp, får det, og vi skal blive ved med at have sådan et system, som sikrer, at de sociale ydelser er til de mennesker, som er berettiget til det.
Sådan har det været, og sådan skal det blive ved med at være.
I dag behandler vi et lovforslag fra regeringen om socialt bedrageri.
For SF er det vigtigt at slå hårdt ned på dem, der begår socialt bedrageri, og slå ned på de rigtige.
Derfor mener vi rent principielt, at der for det første skal gøres mest muligt for at forebygge og afsløre socialt bedrageri, og for det andet at borgeren skal have reel mulighed for at forsvare sig, det vil sige, at der skal være retssikkerhed for den enkelte.
Så er der nogle tiltag, som vi mener der er nogle gode intentioner i, men vi er lidt bekymret for, om man overholder persondataloven og retssikkerheden, f.eks. i forhold til videregivelse af oplysninger mellem kommunerne og kontrol i lufthavnene.
Så er der andre forslag, som vi mener er ude af proportioner, fordi det giver kommunerne nogle nye kontrolredskaber, fordi sanktionerne ofte skærpes på urimelig vis, samt fordi det giver nogle beføjelser til Pensionsstyrelsen, der normalt ligger hos politiet.
Høringssvarene viser også, at en række aktører understreger problemet omkring proportionaliteten og retssikkerheden og det bureaukrati, der vil blive skabt med det her system.
Når vi ser på selve økonomidelen i det, kan vi jo også se, at udgifterne er langt større end de penge, vi vil få ind.
Vi deler faktisk den bekymring, som kom frem i høringssvarene, og derfor kommer vi også til at stille en række spørgsmål under udvalgsarbejdet i forhold til, hvordan vi kan sikre, at det er de rigtige, der kommer til at blive fanget, og at de bliver straffet ret hårdt.
Derfor mener jeg, at nogle grundlæggende ting, ting, som politiet skulle følge op på for at slå ned på de forbrydere, simpelt hen ikke er gennemtænkt, og det er simpelt hen ikke godt nok.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Tak for bemærkningerne.
Så kan jeg også kvittere for, at debatten foregår på et forholdsvis højt niveau.
Jeg ved ikke, om det mig, der skal tage ansvaret for det, eller om det er spørgeren, der skal det.
Vi har at gøre med et lovforslag, som forholder sig til et konkret og voksende problem i det danske samfund, nemlig at der er mennesker, der modtager ydelser, som de ikke er berettiget til.
Det er det, lovforslaget handler om, og indtil videre er det meste, jeg hører fra venstrefløjens side, at man forsøger at spænde ben for et lovforslag, som er nødvendigt at gennemføre.
Det ville være rigtig godt, hvis kommunerne i højere grad politianmeldte det, når der var en sag om socialt bedrageri, og det har vi også efterlyst fra Dansk Folkepartis side.
Det er faktisk noget af det, der er lagt ind i den aftale, som ligger til grund for lovforslaget.
Selv om det ikke står beskrevet i lovforslaget, kan man jo stadig væk godt have en ambition om, at der er flere og flere, der bliver politianmeldt.
Så bliver jeg bare nødt til at gøre det fuldstændig klokkeklart, at hvis det er sådan, at vi kan konstatere, at der f.eks. er personer, som rejser rundt ude i den store verden, samtidig med at de burde stå til rådighed for det danske arbejdsmarked – det gør de selvsagt ikke, for det kan de ikke, fordi de er ude i den store verden – så skal vi selvfølgelig sanktionere mod dem, og kommunerne skal have nogle redskaber, så de får mulighed for at følge op, så vi kan slå ned på dem, der hiver penge ud af kassen.
For når man hiver penge ud af kassen, som man ikke er berettiget til, går det fra andre mennesker, som er berettiget til de midler, og det synes vi altså i Dansk Folkeparti er dybt problematisk.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-04-12:
De siger noget om den måde, vi diskuterer på på Christiansborg – nu, hvor der er folk, der sidder og lytter på tilhørerpladserne – nemlig på et meget, meget højt niveau.
Altså, i selve det lovforslag, vi står med, er der ikke ét ord om politiet.
Der er ikke ét ord om, at der nu skal være større mulighed for, at politiet skal ind i de her sager.
Og som praksis er i øjeblikket, er der intet, der tyder på, at politiet kommer mere ind i de her sager, og derfor har jeg svært ved at forstå, at ordføreren ikke synes, det er vigtigt, at vi herfra ligesom beslutter, at når der er en ulovlighed, skal politiet selvfølgelig efterforske den.
Har ordføreren ikke en interesse i at stoppe socialt bedrageri?
Jeg troede da, vi delte det mål.
Skal det være sådan, at kommunen alene på en mistanke kan rejse en sag og afgøre en sag uden om retssystemet i Danmark?
Er det det, ordføreren forstår ved en retsstat?
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Det kommer ikke bag på mig, at fru Özlem Sara Cekic har svært ved at følge med; det er jo ikke første gang, det er sket.
Der er ikke noget galt i, at politiet efterforsker.
Rent faktisk ligger det jo også i den aftale, hvor en styrket indsats over for socialt bedrageri bliver omtalt, at der skal finde flere politianmeldelser sted, at kommunerne faktisk bliver bedre til at politianmelde sagerne, hvis det er, de har en sag, og hvis de ønsker, at politiet skal efterforske den.
Det er rigtigt, at det ikke ligger i lovforslaget, men det ligger i den aftale, som ligger til grund for lovforslaget.
Det har faktisk været vigtigt for Dansk Folkeparti, at der i højere grad finder politianmeldelser sted, og det er også lagt ind den aftale, som ligger til grund for lovforslaget.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-04-12:
Der er noget, der gør mig forvirret, for når vi diskuterer ulovligheder generelt, er Dansk Folkeparti nogle af de første, der synes, at politiet skal ind i det.
Derfor har jeg lidt svært ved at følge med, når Dansk Folkepartis ordfører står på talerstolen og argumenterer for, at politiet ikke skal involveres, når der er en forbrydelse.
Hvis der er nogen, der har overtrådt loven og har fået ydelser, som de ikke var berettiget til, hvorfor er det så, at politiet ikke må efterforske sagen?
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Jamen der er jo mulighed for f.eks. at klage i klagesystemet.
Man kan også benytte muligheden for at gå til domstolene, hvis man føler sig urimeligt behandlet som borger.
Jeg synes bare, det er vigtigt at understrege, at det er meget rimeligt, at kommunerne, som jo har ansvaret for at udbetale de her midler – og Pensionsstyrelsen, hvis det nu er dem, der fremadrettet på nogle områder får ansvaret for at udbetale f.eks. pensionsmidler – også har mulighed for at følge op på sagen.
Hvis man f.eks. modtager kontanthjælp og kommunen har en mistanke om, at man får udbetalt kontanthjælp i strid med reglerne om, at man skal stå til rådighed for det danske arbejdsmarked, men ikke gør det, fordi man f.eks. er udrejst, så er det da meget logisk, at kommunen får en mulighed for at følge op på den sag.
Det er da meget logisk, at man udvider beføjelsen, sådan at en kommune, hvis den får at vide, at der er nogle kontanthjælpsmodtagere, der arbejder sort på en virksomhed i en anden kommune, har mulighed for at følge op på, om det rent faktisk er rigtigt, at der er nogle, der f.eks. arbejder sort og dermed modtager kontanthjælp, samtidig med at de får sorte penge proppet ned i lommen.
Vi må bare erkende, at det her desværre er nødvendigt i dagens Danmark.
Line Barfod (EL), 2011-04-12:
Selvfølgelig skal myndighederne kontrollere i et eller andet omfang, men normalt er det sådan i Danmark, at det skal ske inden for de almindelige oplysninger, de har til rådighed.
Hvis de skal ind at have adgang til personfølsomme oplysninger, skal ind at lave en decideret efterforskning, så har det hidtil været sådan i Danmark, at det er noget, vi overlader til politiet – med al den retssikkerhed, der nu omgærder politiets arbejde. Jeg skal bare høre, om det her er udtryk for, at Dansk Folkeparti mener, at man fremover skal tillade flere og flere myndigheder, at de får en række af politiets beføjelser, uden at der følger de samme retssikkerhedsgarantier med, der er i forhold til politiets arbejde.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Det er klart, at hvis der skal rejses en straffesag, er det selvfølgelig en politiopgave.
Men jeg synes, det er meget logisk, at man siger, at dem, som har ansvaret for at udbetale midlerne, og det er jo langt hen ad vejen kommunerne, også har et ansvar for at sikre – og det er jo også langt hen ad vejen i deres egen interesse – at de midler, der bliver udbetalt, bliver udbetalt til mennesker, som rent faktisk også f.eks. står til rådighed for det danske arbejdsmarked, hvilket jo er en betingelse for, at man kan få udbetalt kontanthjælp.
Når vi kan se, at der er mennesker, som vælger at holde ferie i strid med reglerne, som vælger at rejse ud af landet i strid med reglerne og stadig væk får ydelser udbetalt fra den danske statskasse, jamen så er det selvfølgelig rimelig nok, at man kigger på, at kommunerne får nogle bedre redskaber til at håndtere det problem.
Og det er et problem.
Line Barfod (EL), 2011-04-12:
Ja, vi er jo alle sammen enige om, at socialt bedrageri skal bekæmpes, så jeg skal bare høre noget om med hvilke midler.
Er der andre myndigheder, som Dansk Folkeparti synes skal overtage politiets efterforskningsopgaver?
Altså, er der nogen grænser for, hvor langt Dansk Folkeparti mener at man skal gå, med hensyn til at andre myndigheder får tillagt de beføjelser, som hidtil kun har kunnet ligge hos politiet?
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Tak for det.
Det er jo en udmøntning af en delaftale, som blev indgået i forbindelse med finanslovaftalen for 2011, hvor vi fra Dansk Folkepartis side lagde meget vægt på, at man fik en styrket indsats mod socialt bedrageri.
Noget af den aftale bliver så udmøntet med det her lovforslag.
Men aftalen omhandlede også generelt en bedre kontrol med ydelser ved ophold i udlandet, bl.a. ved etablering af såkaldte kontrolhold i udlandet – i Tyrkiet, i Spanien, Thailand og Marokko – for netop at se, om der er nogen, der bor fast der, som modtager ydelser fra den danske stat i strid med reglerne.
Der er også med den aftale kommet en intensivering af lufthavnstilsynet, sådan så man tjekker folk fra flyvere ved ankomst til Danmark, hvorfra man erfaringsmæssigt ved at der er problemer med folk, som rejser ud af landet, til trods for at de bør være i Danmark og være til rådighed for arbejdsmarkedet, eksempelvis fordi de får udbetalt kontanthjælp.
Hvis det er sådan, at man f.eks. er i udlandet og man har modtaget ydelser fra det offentlige, at man har forbrudt sig mod reglerne – for det siger sig selv, at når man er i udlandet, er det lidt vanskeligt at stå til rådighed for det danske arbejdsmarked – er udgangspunktet, at midlerne, man har modtaget, skal tilbagebetales, at ydelsen fremadrettet i en periode bliver nedsat, og at man også skal møde op hos kommunen eller hos jobcenteret i en periode efterfølgende, for at de kan tjekke, at man lever op til reglerne, sådan at vi er sikre på, at dem, vi udbetaler midler til, også lever op til de krav, der er i forbindelse med, at de får udbetalt midlerne.
Derudover får kommunerne bedre mulighed for at udføre virksomhedskontrol på tværs af kommunegrænserne, hvis de har mistanke om, at der i en konkret sag er noget at komme efter, hvis en person som sagt modtager forskellige ydelser i strid med reglerne.
Det er også en god måde, hvormed man kan tjekke, om folk rent faktisk opholder sig i landet og modtager midlerne efter de regler, som er her i dag.
Pensionsstyrelsen får også mulighed for selvstændigt at gennemføre tilsyn, bl.a. i lufthavne.
Det kan også være ved færgeafgange eller andre steder, hvor man kan forvente at der kommer en masse folk ind i landet, som har været ude at rejse i den store verden og så vender tilbage til Danmark.
Vi får sendt et klart signal om, at socialt bedrageri er uacceptabelt.
Hvis man modtager ydelser fra den danske stat eller kommune i strid med reglerne, jamen så er man rent faktisk med til at tage nogle midler, at tage noget hjælp fra nogle, som rent faktisk har mere behov for det.
Så vi synes, at det ubetinget er et skridt i den rigtige retning, og vi kan selvfølgelig stemme for lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Jeg har inde på Venstres hjemmeside læst en artikel med overskriften »Tømreren er lige så god som økonomen«, og der et citat fra hr. Karsten Lauritzen, hvor han udtaler: »Pointsystemet er nu justeret, så anklagerne om uddannelsessnobberi ikke længere giver mening.«
Så er det bare, jeg gerne lige vil have hr. Karsten Lauritzen til at bekræfte, at man får 40 point for en erhvervsuddannelse, der er taget i udlandet, man får 50 point for en erhvervsuddannelse, der er taget i Danmark, mens man f.eks. får 100 point for at have færdiggjort en ph.d. eller en kandidatuddannelse på et universitet eller en uddannelse på et tilsvarende niveau i Danmark eller på et universitet, der er anerkendt som værende blandt de 50 bedste i verden.
Det vil sige, at man får væsentligt flere point for en kandidatuddannelse end for en tømreruddannelse.
Det vil jeg gerne have hr. Karsten Lauritzen til at bekræfte, for jeg synes, det er meget vildledende, når han på Venstres hjemmeside udtaler, at uddannelsessnobberiet er pillet ud af pointsystemet.