runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-12-13:
Nu var hr. Anders Samuelsen jo selv inde på det med hensyn til det valgtekniske samarbejde, og jeg har tidligere været lidt inde på, at jeg synes, der er et problem i, at når det drejer sig om valg til stadig færre og færre danske europaparlamentarikere, så har de danske partier mulighed for at indgå valgforbund og dermed at indgå alliancer imod andre partier, som måske befolkningsmæssigt og afstemningsmæssigt har flere stemmer end andre.
Jeg mindes faktisk, at da hr. Anders Samuelsen selv blev valgt til Europa-Parlamentet, var det bl.a. på stemmer fra Kristendemokraterne.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke Ny Alliance har en ny politik på det her område, hvor man f.eks. kunne anerkende det demokratiske i, at det er et partis stemmer, som afgør, om man bliver repræsenteret - og ikke de tekniske karteldannelser inden for forskellige partier om, hvem der kan gå sammen med hvem i forskellige grupperinger og dermed tage mandater fra hinanden.
Anders Samuelsen (NY), 2007-12-13:
Nu er det sådan, at EU ikke er en gruppe af forenede nationer.
Det er et samarbejde mellem selvstændige lande.
Der indgår mange elementer i det samarbejde: Ministerrådet, et Europa-Parlament.
Så det er simpelt hen en fuldstændig urimelig sammenligning at drage.
Det må være sådan, at når man er 5 millioner mennesker, som vi er her i Danmark, så får man selvfølgelig medlemmer i forhold til det.
Med den situation, Ny Alliance er i lige p.t., kan man måske godt forudse, at det kan blive en lille smule svært at nå op på de 8 pct. Jeg skal sådan personligt selvfølgelig beklage, at det kan se sådan ud på nuværende tidspunkt
Der er så muligheder for, at man kan indgå i et valgteknisk samarbejde.
Men nej, vi ser ikke noget problem her.
Sammenligningen med Rusland er simpelt hen så langt ude i hampen, at jeg bliver helt skæv af at tænke på det.
Martin Henriksen (DF), 2007-12-13:
Når nu hr. Anders Samuelsen ikke ser det som et problem, at spærregrænsen bliver sat op, kan det så tolkes sådan, at han heller ikke bakker Europarådet op i deres kritik af, at man i Rusland har sat spærregrænsen op til 7 pct., og at man i Tyrkiet også har sat spærregrænsen op?
Bakker Ny Alliance som en konsekvens af deres holdning om, at det ikke er et demokratisk problem, at man gør det her i Danmark, Europarådet op i deres kritik af Rusland og Tyrkiet?
Det må vel være sådan, det er.
Anders Samuelsen (NY), 2007-12-13:
Ny Alliance kan uden problemer støtte forslaget her, inklusive den del, som gør, at Danmark går fra at have 14 til at have 13 medlemmer af Europa-Parlamentet.
Det, der er et fantastisk stort skridt i den rigtige retning demokratisk, er, at vi er kommet i den situation i Europa, at vi nu er så mange lande, at vi for Danmarks vedkommende er nødt til at gå ned på 13 medlemmer og for en række andre landes vedkommende også at få et lidt mindre antal medlemmer af Europa-Parlamentet.
Men det skyldes jo nok den tilgang, som Dansk Folkeparti har til det.
Til det spørgsmål om, hvorvidt Danmarks indflydelse så ikke bliver meget, meget mindre, for det er jo et af de spørgsmål, som også er blevet stillet op til flere gange, vil jeg sige: Det mener jeg ikke.
Vi får et endnu større område, som vi har indflydelse på.
Jeg kan betro ordføreren, eftersom jeg har siddet i Europa-Parlamentet i over 3 år, at det altså ikke er sådan, at danskerne står skulder ved skulder, hver gang der skal stemmes, slet ikke.
Martin Henriksen (DF), 2007-12-13:
Det var lige lidt for lidt, synes jeg.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til den problemstilling, som jeg har spurgt andre om, der handler om, at man som en konsekvens af det her forslag indirekte sætter spærregrænsen op.
Synes Ny Alliance og hr. Anders Samuelsen, at det demokratisk set er et skridt i den rigtige retning, at det nu bliver sværere for danske partier at komme i Europa-Parlamentet, eller er det et skridt i den forkerte retning?
Karen Jespersen (V), 2007-12-13:
Jeg sagde ikke, at det var en lille teknisk ting.
Jeg er helt med på, at det er noget principielt for Dansk Folkeparti, og også på, at det selvfølgelig er fuldt ud respektabelt og en holdning, man har.
Det, jeg sagde, var, at det sådan set allerede er ratificeret, så den her afstemning flytter jo ikke rigtig noget; det var det, jeg sagde.
Man kunne tilkendegive, at man har den der principielle holdning, men sige, at det her jo er teknik.
Men o.k., det er så noget, vi ser på under udvalgsbehandlingen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2007-12-13:
Enten skal jeg have nogle større hænder, eller også skal jeg have nogle længere arme; det må være konstateringen efter den her debat.
Jeg har nogle spørgsmål til den nye velfærdsminister.
De drejer sig selvfølgelig så også om det her lovforslag.
Og der må jeg da indrømme, at jeg er noget forundret over, at den nye velfærdsminister ikke ser sig i stand til at vise nogen som helst form for venlighed, imødekommenhed eller det, der på tysk hedder fingerspitzgefühl med hensyn til at acceptere, at der faktisk er et modsætningsforhold i det her lovforslag, ved at man lægger et for nogle partier meget magtpåliggende lovstof ind i det sammen med tre ret ubetydelige ting, hvis man kan tillade sig at bruge sådan nogle ord; nogle ting, som vil være fordelagtige, og som alle kan se det fornuftige i.
Hvorfor man har gjort det, skal jeg ikke gøre mig klog på, og det er også noget, der er foregået før den nye velfærdsministers tiltræden.
Men jeg vil gerne appellere til og spørge endnu en gang, om ikke velfærdsministeren endnu en gang seriøst vil overveje at få det her lovforslag delt i to.
Jeg vil gerne beklage over for formanden, men jeg gør somme tider den dumhed, at jeg lader ordførerne blive færdige med deres tale, inden jeg beder om ordet, så jeg ved, hvad de har sagt, og ikke, hvad de vil sige.
Jeg har et spørgsmål til hr. Johs. Poulsen, og det drejer sig om en eventuel deling af det her lovforslag.
Jeg vil gerne vide, hvordan De Radikale står i det spørgsmål, for for mit partis vedkommende, Dansk Folkeparti, er det i hvert fald vigtigt, at vi får det her lovforslag delt i to.
Derfor vil jeg selvfølgelig også gerne vide, hvad Det Radikale Venstres holdning er til det spørgsmål.
Karen Jespersen (V), 2007-12-13:
Som jeg sagde før, er det selvfølgelig noget af det, vi ser på under udvalgsbehandlingen.
Line Barfod (EL), 2007-12-13:
Her har vi lige præcis et lovforslag, hvor der er dele, vi gerne vil stemme for; der er en del om valgretsnævnet, som er fremkommet på baggrund af et ønske fra oppositionen og et beslutningsforslag i den tidligere samling, og der er en del af forslaget, som vi bestemt støtter, nemlig det om at udvide mulighederne for brevafstemning.
Det vil vi selvfølgelig gerne have mulighed for at stemme for, men samtidig vil vi selvfølgelig gerne stemme imod, at man indskrænker antallet af parlamentsmedlemmer i Europa-Parlamentet.
Martin Henriksen (DF), 2007-12-13:
Vi betragter det altså ikke bare som en lille teknisk ændring, at antallet af danske medlemmer af Europa-Parlamentet bliver reduceret fra 14 til 13; det er altså ikke bare en teknisk ændring for Dansk Folkeparti.
Der beder vi bare om, at ministeren respekterer det synspunkt og giver os mulighed for at tilkendegive i Folketingssalen, at vi faktisk synes, at det er en ret principiel sag.
Vi synes, at det er demokratisk for dårligt, at man sætter spærregrænsen op i Danmark, så man nu skal have omkring 8 pct. af stemmerne for at blive valgt til Europa-Parlamentet i forhold til i dag, hvor det er 7 pct., plus at man så får reduceret antallet af danske medlemmer i Europa-Parlamentet.
Det synes vi ikke bare er en teknisk ændring - det kan godt være, at man kan argumentere for det, men det synes vi ikke det er.
Vi synes, at det er en principiel beslutning, og vi synes, at det er rimeligt, at vi får lov til at tilkendegive i Folketingssalen, at det er vi altså modstandere af, ligesom der også er andre partier, der er modstandere af det.
Og de partier, der så synes, at det er godt, kan så tilkendegive det på deres måde.
Synes ministeren ikke, at det er et meget rimeligt synspunkt?
Karen Jespersen (V), 2007-12-13:
Hvis jeg skal være helt ærlig, så synes jeg faktisk, at det er søgt.
Det er en vedtagelse, som er tiltrådt af Folketinget, og så skal den så ind i en lovgivning.
Man kan så forestille sig, at der skal laves særlove om alt det, der bliver ratificeret.
Jeg havde nær sagt, at hvis nu jeg var ordføreren, så tror jeg, at jeg ville sige: Vi har tilkendegivet vores modstand mod det, vi anerkender, at det er sådan, at der er et flertal bag det, det er vedtaget, og nu kommer det rent teknisk ind i en lov.
Martin Henriksen (DF), 2007-12-13:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren ikke vil være indstillet på at opdele lovforslaget i to, sådan at de partier, der synes, at det er godt, at den danske indflydelse i Europa-Parlamentet bliver reduceret, får mulighed for at stemme det igennem i Folketinget, og så de partier, der synes, at det er dårligt, at den danske indflydelse i Europa-Parlamentet bliver reduceret, får mulighed for at stemme imod det og får mulighed for at stemme for de andre dele af lovforslaget - dele, som vi synes er ganske udmærkede.
Vil det ikke være ganske rimeligt?
Karen Jespersen (V), 2007-12-13:
Tak for den meget brede tilslutning.
Som også flere ordførere har sagt, har det været diskuteret gennem længere tid, hvordan man kan sikre, at der er fuldstændig klare retningslinjer, når det drejer sig om at tildele et nyt parti et navn.
Samtidig får vi så de her nye regler, så man ikke sådan kan monopolisere et navn gennem meget lang tid, selv om man ikke bruger det.
Der er også den her udvidede regel for brevafstemning, og flere ordførere har nævnt muligheden for, at den også skulle gælde de hjemløse.
Jeg hører selvfølgelig argumenterne, men man skal også være forsigtig.
Jeg er bange for, at man her gør en gruppe dårligere, end den er; at man ikke ligesom regner med, at mennesker, der er hjemløse og knyttet til et herberg, ikke er i stand til at gå hen og stemme.
Så noget af det, man jo også kunne undersøge, var, om man kunne forbedre de muligheder, som bl.a. fru Line Barfod nævnte: en sikkerhed for, at man får sit valgkort og får de informationer, der skal til, så man kan udnytte sin demokratiske ret til at stemme.
Men det kan vi jo vende under udvalgsarbejdet.
Endelig er der så bestemmelsen om, at antallet af danske medlemmer af Europa-Parlamentet bliver sat ned fra 14 til 13; noget, der jo allerede er ratificeret.
Line Barfod (EL), 2007-12-13:
Man kan sige, at den debat, der har været, understreger behovet for at få opdelt forslaget, sådan at den del af forslaget, der handler om, at vi indskrænker antallet af parlamentsmedlemmer, behandles for sig selv.
Det har overhovedet intet at gøre med de to andre dele af forslaget, der egentlig også burde være i hver deres forslag.
Jeg skal også klart sige, at Enhedslisten er imod, at man nedsætter antallet af danske parlamentsmedlemmer.
Vi er også imod, at det sker uden folkeafstemning.
Jeg skal ikke her gentage hele den lange debat, der var om folkeafstemning i tirsdags, men bare sige, at jeg synes, at det, der foregår, er dybt udemokratisk.
Og det vil vi gerne have lov til have en selvstændig debat om ved at få den del af forslaget i selvstændig behandling i Folketinget.
Så er der de to andre dele af forslaget.
Det ene er det her med valgretsnævn, og det støtter vi selvfølgelig varmt.
Vi var jo også klare tilhængere af det forslag, der lå fra oppositionens side om at få et sådant uafhængigt organ.
Det glæder os, at det nu bliver til virkelighed.
Den tredje del af lovforslaget handler jo så om brevstemmer.
Man udvider muligheden for at brevstemme for kvinder, der bor på kvindekrisecentre osv.
Det er vi også varme tilhængere af.
Men vi støtter det høringssvar, der ligger fra de hjemløses organisation SAND om, at man bør udvide den mulighed, sådan at det også kommer til omfatte de boformer, hvor der bor folk med sociale problemer.
Vi oplevede også her ved det seneste valg, og vi har også set det ved tidligere valg, at rigtig mange hjemløse ikke får stemt, at de ikke får den korrekte viden osv.
Jeg kunne godt høre den Konservative ordfører sige: Ja, man opdager jo, at der er folketingsvalg.
Og det er også rigtigt.
Selv de hjemløse i Danmark opdager, når der er folketingsvalg om ikke andet kan de jo se alle plakaterne.
Men det er ikke det samme, som at de er klar over, hvilke rettigheder de har i forhold til at stemme.
Mange af dem får fejlagtige informationer om, hvor de kan stemme, de får ikke deres valgkort osv.
Derfor ville det have stor betydning, at vi også udvider muligheden for at brevstemme til dem, hvis vi ønsker, at de skal være en del af vores demokrati.
Jeg mener, at det er et stort demokratisk problem, at en væsentlig del af befolkningen ikke oplever, at de er en del af demokratiet; som gang på gang bliver kostet rundt i systemet; som oplever, at de bliver udsat for masser af urimelige sanktioner, uden at de har nogen former for retssikkerhed; som oplever, at der kan blive begået masser af lovbrud imod dem, uden at det har nogen som helst konsekvenser; og som så oven i købet ikke rigtig føler, at der bliver taget hensyn til dem i forhold til at stemme, og at de nogle gange oplever, at de faktisk bliver afvist, hvis de ønsker at deltage i valg.
Det synes jeg vi skal gøre noget ved på mange fronter.
En af dem er at udvide muligheden for at brevstemme, så det ikke kun gælder for dem, der er fysisk eller psykisk handicappede, ikke kun gælder for kvinder på kvindekrisecentre, men også gælder for den her gruppe mennesker.
Det håber jeg vi kan få ændret under udvalgsarbejdet.
Anders Samuelsen (NY), 2007-12-13:
Altså, det er sådan set gået op for mig, at Dansk Folkeparti synes, at der er et demokratisk problem.
Så var vi nede på nul, og det må jo så være totalt udemokratisk, hvis man følger Dansk Folkepartis tankegang i dag.
Men her er vi da heldigvis oppe på 13, og vi kan oven i købet samarbejde på tværs af partier for at løse problematikken med - ja, det medgiver jeg - en forholdsvis høj spærregrænse.
Men jeg tror nok, at vi kommer forbi det punkt.
Vi er helt friske på også at være klar til næste valgkamp, og så klarer vi såmænd nok den.
Lad mig så bare igen slå fast én gang for alle, at jeg tror, at diskussionen her i dag bunder i, at man har nogle fuldstændig grundlæggende forskellige opfattelser af, hvad det vil sige at indgå i et mellemstatligt samarbejde, som vi gør i det europæiske samarbejde.
Dansk Folkeparti har sit synspunkt.
Ja, det må de jo så forfægte, det er fint nok.
Vi fra Ny Alliance og andre partier har et andet synspunkt.
Så vil jeg gerne igen én gang for alle understrege, at det ikke er sådan, at fordi man er dansker, så stemmer man ens, når man kommer i Europa-Parlamentet.
Der er stadig væk kæmpemæssig forskel på, hvordan f.eks. hr. Mogens Camre - tidligere medlem af Folketinget, nu medlem af Europa-Parlamentet - stemmer, og hvordan f.eks. SF stemmer dernede, og hvordan det nuværende radikale medlem stemmer.
Sådan er det, sådan skal det være.
Der kan i bund og grund være langt større holdningsligheder mellem liberale fra England og liberale fra Danmark.
Mike Legarth (KF), 2007-12-13:
Jeg vil indledningsvis gøre opmærksom på, at jeg betragter Det Konservative Folkeparti som et socialt bevidst midterparti, som er indvandrervenligt, og som synes, at der skal være balance i tingene.
Det synes vi også at der er i denne sag.
Jeg har svaret til fulde på de spørgsmål, der er blevet stillet.
Min ældste datter er 21 år, og den yngste er 18 år.
Det fik jeg ikke svaret på før, så fik De også svar på det.
Flemming Bonne Hansen (SF), 2007-12-13:
Jeg tror, jeg vil replicere på samme måde, som andre har gjort, at spørgsmålet er, hvor meget det i virkeligheden har med den her sag at gøre.
Man er i gang med en moderniseringsproces af hele EU-systemet, herunder nogle afstemningsregler, der bliver plads til nye lande, og det indebærer selvfølgelig, at man må foretage disse justeringer.
Selvfølgelig havde det været godt, hvis man havde kunnet fastholde de 14.
Det lod sig ikke gøre.
Det er forhandlingens kunst, og Dansk Folkeparti burde selvfølgelig være klar over, at det er sådan, man gør.
Martin Henriksen (DF), 2007-12-13:
Det er det samme spørgsmål, som jeg har stillet til alle de andre.
Jeg bemærkede, at hr. Flemming Bonne Hansen stort set ikke var inde på det, hvis ordføreren overhovedet var inde på det, men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren har det med at stå her på Folketingets talerstol og så anbefale et lovforslag, som medfører, at dansk indflydelse vil blive reduceret i Europa-Parlamentet.
Flemming Bonne Hansen (SF), 2007-12-13:
Lovforslaget, vi behandler, rummer tre interessante områder ud over den EU-debat, der lige er foregået, og som måske hører til et andet sted.
De tre interessante områder er jo, at Valgretsnævnets kompetence udvides til også at omfatte sager om godkendelse af navn for et nyt parti, udvidelse af godkendelsestiden for et nyt parti fra 2 til 3 år, og udvidelse af kredsen af steder, der kan brevstemmes fra.
Jeg vil gerne starte med at rose ministeren for at have vist lydhørhed over for oppositionens beslutningsforslag, som det jo var tilfældet med det forslag, vi fremsatte sidste år, nemlig om at nedsætte et uvildigt organ, der skal godkende nye partiers navne.
Et tidligere eksempel på en sag med en sagsbehandlingstid på 2 år og 9 måneder for en ansøgning bekræfter jo blot behovet for, at der skal ske ændringer på området her.
SF finder det meget fornuftigt at udvide godkendelsesperioden fra 2 til 3 år, efter at man har strammet reglerne om godkendelse.
Så det ser helt fornuftigt ud.
Så er der lidt mere ros til ministeren, og denne gang er det for forslaget om at udvide kredsen af steder, hvorfra man kan brevstemme.
Vi tænker her specielt på kvindekrisecentrene, som jo er en indlysende god idé at få ind i lovforslaget.
Det har i øvrigt også været nævnt, at vi måske kunne udvide kredsen af steder yderligere, og det vil vi i SF være helt åbne over for.
Når vi i SF finder det så vigtigt at udvide kredsen af afstemningssteder til brevstemmeafgivning, er det naturligvis ud fra en demokratisk vinkel.
Jo flere der stemmer, jo stærkere bliver vores demokrati.
Derfor vil jeg godt tillade mig at nævne en problemstilling, som vi måske er stødt ind i her i forbindelse med det nylig afholdte valg, en problemstilling, vi skal have undersøgt og hurtigt må have afdækket.
Det er, at i forbindelse med kommunalreformen har vi set en række kommuner, som har benyttet lejligheden til at regulere antallet af afstemningssteder ned.
Nogle kommuner har på det nærmeste halveret antallet af afstemningssteder.
Jeg synes, det kunne være interessant, hvis Velfærdsministeriet ville foretage en undersøgelse af, om der kan aflæses lavere valgdeltagelse i de kommuner, som har skåret kraftigt ned på antallet af valgsteder, og om det er mere markant end i de kommuner, som har valgt at fortsætte med et uændret antal afstemningssteder.
Vi nævner det i forbindelse med det her lovforslag, fordi det jo virker en anelse paradoksalt, hvis det forholder sig sådan, at vi på den ene side gør os umage for at få minoriteter til at stemme, giver dem mulighed for at stemme, men på den anden side sådan blot konstaterer, at så er der lige gennemført en kommunalreform, som i stordriftens hellige navn måske har skabt et demokratisk problem, som i virkeligheden er meget mere vidtrækkende.
Så vil jeg slutte med at sige, at hvis nogen ønsker at dele lovforslaget, som det har været nævnt, har vi ingen indvendinger imod det.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-13:
Lad mig endnu en gang understrege, at det, som jeg siger her, er i naturlig forlængelse af, at man får en udvidelse, og man får så færre medlemmer pr. land.
Man kan så diskutere, som jeg sagde til at starte med, om ikke man i virkeligheden får endnu mere indflydelse, når det rent faktisk er et større samarbejde, man har med at gøre.
Så er der spørgsmålet om spærregrænsen.
Det er jo ikke helt at sidestille med en spærregrænseproblematik, men det er da klart, at det kan være en længere diskussion værd.
Som Venstres ordfører også var inde på, har vi det også sådan i Socialdemokratiet, at den slags debatter tager vi meget gerne, men jeg tror, at vi skal bruge meget længere tid til en debat om sådan et EU-spørgsmål, end vi gør i forbindelse med et lille teknisk lovforslag, som handler om alt muligt andet; og ingen af os har haft nogen jordisk chance for at forberede os på, at Dansk Folkeparti var bevæbnet til tænderne med alle mulige EU-spørgsmål.
Den diskussion tager vi på et andet tidspunkt, når det lige præcis er det, der er på dagsordenen, men ikke i forhold til det her lovforslag.
Martin Henriksen (DF), 2007-12-13:
Så må man jo så konkludere, at Socialdemokraterne er så glade for, at EU bliver udvidet og der kommer en ny reformtraktat osv., at man godt vil give køb på dansk indflydelse for at få det.
Det synes jeg er interessant at notere sig.
Men det, som hr. Rasmus Prehn jo ikke svarer på, er: Hvordan hænger det sammen med, at man nu hæver spærregrænsen for danske partier?
De skal altså have omkring 8 pct. af stemmerne for at blive valgt ind i Europa-Parlamentet mod før 7 pct. af stemmerne.
Er det demokratisk fornuftigt?
Og hvordan hænger det sammen med, at Europarådet, som Socialdemokraterne støtter varmt, har kritiseret Rusland for at hæve spærregrænsen til 7 pct. og har kritiseret Tyrkiet for at have en høj spærregrænse?
Nu får vi jo rent faktisk, når vi taler om valg til Europa-Parlamentet, en højere spærregrænse, end man har i Rusland.
Hvordan hænger det sammen?
Rasmus Prehn (S), 2007-12-13:
Jamen det er jo fantastisk at se, hvordan Dansk Folkeparti benytter enhver lejlighed til at tage meget store principielle diskussioner også om ting, der måske ikke har så meget med det her lovforslag at gøre.
Men jeg skal da gerne gå ind i det.
For det første er det jo ikke sådan, at vi synes, at det her var et problem.
Vi sagde jo fra socialdemokratisk side, at vi har fuld forståelse for, at man er nødt til at gå ned i antallet af EU-parlamentarikere, når man laver en udvidelse.
Vi er glade for, at vi får et større og et stærkere og et bredere EU, og derfor kan vi godt leve med, at man simpelt hen får 1 medlem mindre af Europa-Parlamentet.
Det er helt naturligt for at få det hele til at hænge sammen.