runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2012-10-11:
Det Konservative Folkeparti hilser også det her forslag velkommen, for det er vigtigt at bekæmpe ulovlig træhugst og handel med træ, der er fældet ulovligt.
Og det er vigtigt, at vi har nogle ens regler, så vi sørger for, at virksomhederne også i Danmark står godt i den internationale konkurrence.
Så vi er i udgangspunktet jo positivt indstillet over for det her lovforslag.
Der, hvor vi lige hejser flaget, er med hensyn til muligheden for at kunne indkræve gebyrer.
Der har vi det sådan, at vi gerne så, at den her mulighed blev taget ud af lovforslaget, for det kan vi jo altid tage op på et andet tidspunkt, såfremt der er brug for, at man får indført nogle gebyrer for at få efterlevet forordningerne.
Umiddelbart bliver der jo ikke opkrævet gebyrer nu, og vi synes egentlig, at vi skulle tage det på et andet tidspunkt, og dermed også tage den debat her i Folketingssalen.
Vi kan støtte op om forslaget, såfremt man kan tage det her ud, men vi har også nogle andre spørgsmål, som vi meget gerne vil have drøftet i udvalget.
Bl.a. spørgsmålet om, hvordan det står til i andre lande, og hvor mange andre EU-lande der egentlig har implementeret den her EU-forordning.
Jens Joel (S), 2012-10-11:
Tak for det.
Det er forhåbentlig et lovforslag, der kan være bred enighed om.
Det har der også været hos de parter, der har været involveret i tilblivelsen.
Jeg vil sige to ting, som er vigtige i den her sammenhæng.
For det første er det, at vi sikrer den miljøbeskyttelse, vi har i dag.
Det betyder, at vi får lige så meget affald bragt på genbrugspladserne.
For det andet er det, at vi med den her lov – og det er så det nye – sikrer, at virksomhederne ikke skal køre unødige omveje.
Det giver god mening.
Det ville være fuldstændig tåbeligt at tvinge virksomheder, som er foretagsomme, og som arbejder forskellige steder i landet, til så at sige at tage deres affald med hjem til hjemkommunen.
Derfor er jeg rigtig glad for, at man nu åbner op for – ikke at affaldet nu kan afleveres et eller andet sted, hvor det ikke hører til, nemlig uden for genbrugspladserne – men at det kan afleveres lige præcis der, hvor man har udført sit arbejde.
Jeg er glad for, at det er frit for virksomhederne, hvor de vil aflevere deres affald.
Hvis det bliver vurderet af virksomhederne, at det er for dyrt på en given genbrugsstation, kan man jo køre et andet sted hen.
Altså, her bliver der ikke trukket noget ned over hovedet på virksomhederne.
Tværtimod får de bedre mulighed for at indrette deres arbejdsdag og deres afhænding af deres affald på den måde, de helst vil.
På den baggrund er Socialdemokraterne meget positive over for forslaget, og vi håber, at man her ved at sikre den samme miljøbeskyttelse med mere fleksibilitet for virksomhederne kan skabe et mere konkurrencedygtigt erhvervsliv og sikre, at det ikke går ud over miljøet.
Per Clausen (EL), 2012-10-11:
Altså, det er jo korrekt, at der i høringsnotatet står, at der ikke indføres gebyrer.
Så står der, at man vil have mulighed for at kunne indføre gebyrer i de tilfælde, hvor det skal bruges til at finansiere nogle ekstra kontroller af virksomheder, som overtræder reglerne.
Det sidste synes jeg er uhyre fornuftigt og svarer fuldstændig til, hvad vi har på andre områder.
Der er sådan set andre områder, hvor man også gebyrfinansierer en stor del af den almindelige kontrol, og som jeg sagde, er jeg helt åben over for at indføre det, særlig hvis man også gør det i andre lande.
Men jeg er helt afvisende over for, at vi i Danmark ikke skulle lade virksomheder, som overtræder reglerne, selv betale for en ekstra kontrol, fordi man af en eller anden grund i Tyskland, Spanien, Italien og Portugal eller hvor det er henne, skulle have den idé, at det skulle betales af det almindelige erhvervsliv – altså dem, der overholder reglerne – eller de almindelige borgere, som også overholder reglerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-10-11:
Den her debat har drejet sig meget om de eventuelle byrder, som virksomheder ville blive pålagt.
Men bare for at få det gjort helt klart: Er Enhedslistens ordfører ikke enig i, at der ikke vil blive indført gebyrer, men bødestraf, såfremt der er tale om en ulovlig handel med træ?
Per Clausen (EL), 2012-10-11:
Der har man den sikkerhed, at den virksomhed, som køber træet, skal kunne dokumentere, at det er fældet lovligt.
Det er sådan set hårde regler at stille op, men ansvaret for, at den dokumentation foreligger, pålægger vi altså virksomheden.
Men der er ikke noget usædvanligt i det.
Det er, ligesom når man konstaterer, at der er kød i en slagterbutik, som er farligt at spise.
Da er det sådan set også slagteren, der har ansvaret for, at det sker.
Så hvis man driver erhvervsvirksomhed i det her land, skal man i nogle tilfælde kunne dokumentere, at det, man gør, er lovligt, og det er sådan set det, de regler, der er her, siger, og det synes jeg er rigtig, rigtig fornuftigt.
Villum Christensen (LA), 2012-10-11:
Liberal Alliance ser positivt på dette forslag om bekæmpelse af handel med ulovligt træ, og det gør vi ikke bare, fordi det skaber en mere ligelig konkurrenceevne, men også, fordi trævækst som sådan er utrolig vigtigt for miljøet i forhold til biodiversitet og i forhold til CO2-optag.
For os at se er det lige så vigtigt at plante træer, som det er at sætte vindmøller op, især hvis man vil gøre noget godt for miljøet i bred forstand
Da skovhugsten i Brasilien pludselig faldt for et par år side, fik det faktisk lige så stor betydning for koncentrationen af CO2 i atmosfæren som hele effekten af EU's ambitiøse kvotesystem eller reduktionsmål i det hele taget.
Og i betragtning af, at vi i tirsdags – tror jeg, det var – hørte fra klimaministeren, at EU kan betragtes som verdens mest ambitiøse klimaregion samlet set, er det altså af helt afgørende betydning, at der kommer styr på handlen med træ og ikke mindst klarhed over, hvor træet kommer fra.
Vi noterer os selvfølgelig, at der er omkostninger forbundet med kontrolsystemet, man som det er oplyst, er det faktisk en meget fornuftig ordning, der er fundet, og vi har hørt her i debatten, at man jo netop ikke rammer bredt, men rammer på de områder, hvor der er brodne kar.
Den eneste krølle i forslaget, som vi ser det, er den anførte ret til at besigtige ejendomme uden retskendelse.
Det bryder vi os ikke så meget om.
I udvalgsarbejdet vil vi spørge lidt ind til, om det er de samme formuleringer, vi har på fødevareområdet.
Jeg vil da tro, at det i rigtig mange tilfælde kan klares ved en dialog med en virksomhed og ikke ved, at man bryder ind, uden at det er i forståelse med virksomheden.
Men samlet set synes vi, at det er et rigtig fornuftigt forslag.
Manu Sareen (RV), 2012-10-23:
Det, ordføreren siger, er der jo allerede.
Det er jo ikke det, der er det nye.
Det nye er jo, at man skal opstille et måltal.
Er der over 50 ansatte, skal man selvfølgelig også lave en politik for kvinder i det øverste ledelsesorgan.
Men det undrer mig, at ordføreren kan være overrasket over det her, også set i lyset af det, ordføreren egentlig har sagt i løbet af dagen, i løbet af de sidste 3 timer.
Der var først en overraskelse, da en af ordførererne sagde, at Venstre har taget en del standpunkter – stort set alle dem, man kunne – til det her forslag.
Fru Lykke Friis var jo ude at sige, at det her næsten er en videreførelse af den tidligere regerings tanker.
Og så hører vi, at, nej, man har ikke set noget som helst.
Men virkeligheden er jo, vil jeg sige til ordføreren, at den tidligere minister, hr. Ole Sohn, og jeg jo netop fremlagde det her den 3. maj.
Forslaget kom jo netop i høring inden sommerferien, og alligevel kan man ikke finde ud af, hvilket ben man skal stå på.
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Vi ved udmærket, hvilket ben vi står på.
Det har vi vidst, som jeg har sagt gentagne gange i dag, før valget, under valget, og det ved vi i dag et år efter valget.
Jeg stiller mit sidste spørgsmål til ministeren, og det er: Er det her ikke en kompensation for det løftebrud?
Er det ikke en kompensation for, at statsministeren, den daværende oppositionsleder, var ude at tale om 40 pct. kvinder i ledelsen af børsnoterede virksomheder?
Er det her ikke bare en kompensation, fordi man ikke lever op til det, for der kan jo i princippet stå 0 i måltallene, som jeg også har sagt i forbindelse med et spørgsmål tidligere?
Manu Sareen (RV), 2012-10-23:
Fru Fatma Øktem har gentagne gange talt om det famøse nul og har også henvist til den tidligere erhvervsminister, hr. Ole Sohn, men man skal jo være lidt omhyggelig, når man citerer andre mennesker.
Men så vidt jeg husker, fortsatte han, for der var ikke et punktum dér, der var et komma.
Det kan godt være, at det ikke var et grammatisk korrekt komma, men der var et komma.
Og det, han sagde, var: Men han kunne ikke forestille sig, at der var nog, der ville gøre det.
Sådan har jeg det også.
Jeg kunne ikke forestille mig, at der er nogle, der bare vil sætte et 0.
Jeg kunne ikke forestille mig, at man på den måde skulle undervurdere de danske virksomheder, for de vil gerne have kvinder.
Det, vi gør, er at hjælpe dem.
Vi fjerner de barrierer, der kan være.
Og igen: Jeg er helt sikker på, at det her vil skabe progression.
Jeg synes netop, at det her er, som jeg har sagt tidligere, et columbusæg.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-10-23:
Dette lovforslag fra regeringen har til formål at sikre, at ledige provstestillinger bliver besat med den bedst kvalificerede ansøger, så der ikke fremover skal tages andre hensyn, f.eks. geografiske.
Endvidere vil det også fremover være sådan, at provstestillingen er knyttet til en bestemt præstestilling i provstiet.
Det var den daværende Venstrekirkeminister Birthe Rønn Hornbech, der i 2010 nedsatte det udvalg, som har udarbejdet betænkning 1527, som dette forslag med anbefalinger fra arbejdsgruppen stammer fra.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Det er netop et gode, hvad høringssvarene også indikerer, at det er den bedst kvalificerede ansøger, der får stillingen.
Sådan er det i alle andre ansættelsessituationer, og hvorfor skulle det så ikke også være gældende for provster?
Det hilser Venstre også meget velkommen.
Det skal så balanceres med, at biskoppen, der jo har provsterne som sine nærmeste medarbejdere bl.a. ved de gejstlige tilsyn, også får styrket sin indflydelse på provsteansættelser.
Venstre kan som sagt støtte lovforslaget, og da den konservative ordfører ikke kunne være til stede her i dag, skal jeg hilse fra den konservative ordfører og sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter lovforslaget.
Karen J. Klint (S), 2012-10-23:
Tak for det.
Ikke overraskende kan jeg så indlede med at sige, at Socialdemokraterne også støtter lovforslaget, men jeg vil ligesom Venstres ordfører også knytte et par ord til det.
Det er jo korrekt, at der inden for det kirkelige område har været rigtig mange undersøgelser, rigtig mange betænkninger, og lovforslaget i dag har jo også baggrund i det, vi kunne kalde den orange betænkning, som har været til høring.
Vi skal selvfølgelig ikke i den her omgang have hele betænkningen til en lovmæssig drøftelse, for regeringen har jo levet op til sit regeringsgrundlag og nedsat et udvalg, der netop skal se på folkekirkens styringsstruktur, og nogle af de ting, der har været drøftet og også er beskrevet i provstibetænkningen her, hører naturligt til i en mere overordnet drøftelse af folkekirkens struktur.
Så det, jeg vil dvæle ved, er især de to forslag, der handler om provstiudvalgets sammensætning, hvor det er helt fint at få det udvidet med flere personer, også sådan at præsterne føler sig velkomne i udvalget på en bedre og mere styrket måde end i dag.
Så synes jeg egentlig, at det er meget godt set, at vi har behov for at ændre tidspunktet for, hvornår man lokalt vælger til provstiudvalget, sådan at det ikke kommer lige efter menighedsrådsvalget, men kommer lidt senere, sådan at man er kommet godt i gang med arbejdet og dermed også bedre kan tage stilling til, om man vil kandidere til provstiudvalget.
I forhold til det med annoncering af provstestillinger og rekruttering af provster er der jo nogle, der synes, at det er meget bureaukratisk, at der ligesom er tre modeller.
Men altså, vi har utrolig mange kirker, vi har utrolig mange sogne, og vi har omkring 100 provstier, og de ligner ikke hinanden, og derfor er det også meget godt, at der tages højde for den forskellighed, der er, også i den måde, man så skal rekruttere kommende provster på.
Så det er en anbefaling fra Socialdemokraterne til at støtte op om lovforslaget.
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Jeg synes, at det langtfra er et kinderæg, for med kinderæg kan man spise chokoladen, og så er der en gave indeni, og der er overraskelser.
Jeg synes ikke, at der er noget kinderægagtigt over de her lovforslag.
Jeg kunne godt tænke mig at stille ministeren et spørgsmål vedrørende L 2, hvor man skal redegøre for, hvad man gør på området.
Har man ikke allerede i den nuværende lovgivning mulighed for at arbejde med det her?
Står der ikke allerede, at man bør bestræbe sig på ligelig kønsfordeling?
Så hvorfor det her, hvor man skal referere tilbage til ressortministeren?
Og hvad er konsekvensen, hvis man ikke kan leve op til det?
Manu Sareen (RV), 2012-10-23:
Man kan vende det om og sige, at vi jo et eller andet sted i fin fordragelighed, vil jeg næsten sige, gennem det sidste år har fundet grænsen ved kvoter.
Vi har jo været rundt i de andre EU-lande og kigget på, hvad de gør, og udvalget har været en tur til Norge og set på, hvad man gør der, og der har man fundet ud af – det har regeringen i hvert fald, og jeg ved, vi er enige – at grænsen er ved kvoter.
Men ikke desto mindre mener vi jo, at det ad frivillighedens vej går for langsomt, der sker ikke den progression, som vi egentlig ønsker, og derfor synes jeg, at vi med det her – nogle har kaldt det et påskeæg, jeg kalder det et columbusæg – har fundet en rigtig, rigtig fin løsning på et vanskeligt problem.
Jeg er sikker på, at det her vil være med til at rykke – det er jeg ikke et sekund i tvivl om det vil.
Louise Schack Elholm (V), 2012-10-23:
Når man vælger at sige, at der skal sættes måltal for køn, så siger man også, at man ikke skal sætte måltal for alt muligt andet.
Ministeren siger jo selv, at kvinder tæller cirka halvdelen af befolkningen, og det er fuldstændig rigtigt – er kvinder så ikke stærke nok til selv at komme frem?
Har vi ikke selv kompetencerne til at kunne klare os?
Skal vi virkelig hjælpes gennem lovgivning, ved at virksomhederne skal pålægges at lave måltal?
Hvor går grænsen for, hvor langt man vil gå med lovgivningen?
Manu Sareen (RV), 2012-10-23:
Nu har der været talt meget om påskeæg heroppefra, og det, som ordføreren snakker om, er et helt kinderæg, for det er tre ting på en gang eller i hvert fald tre spørgsmål på en gang, men jeg skal prøve at svare på dem.
Med hensyn til at inddrage religiøsitet og andre ting vil jeg lige gøre opmærksom på – det kan godt være, det kommer som en overraskelse en gang imellem – at kvinder altså ikke er en minoritet i det her land.
Kvinder udgør halvdelen af den danske befolkning, og derfor er det naturligt at indtænke kvinder.
Med hensyn til hvor grænsen går, er det jo sådan, at vi netop har sagt, at det her er fleksibelt.
Det er jo fleksibelt på den måde, at virksomhederne, fordi vi har stor respekt for ledelsesretten, selv er med til at sætte et måltal.
Det har vi stor respekt for.
Nu har jeg hørt, alle sætter det på 0 osv., men jeg synes, det i den grad er at undervurdere virksomhederne, for jeg tror ikke på, at man vil gøre det, det er ikke den vej, udviklingen går.
Vi giver dem bare en mulighed for at få et kærligt skub, om man vil, i den rigtige retning.
Louise Schack Elholm (V), 2012-10-23:
Den her udvikling, der har været, er jo meget spændende, og jeg er rigtig glad for, at regeringen gik væk fra tanken om kvoter.
Men hvorfor er det, at kønnet er så vigtigt for sammensætningen af en bestyrelse?
Er der en speciel årsag til, at køn gør noget særligt for en bestyrelse?
Skal vi bestemme fuldstændig, hvordan det skal se ud?
Manu Sareen (RV), 2012-10-23:
Tak, formand.
Lad mig indledningsvis starte med at takke for ordførernes bemærkninger til de to lovforslag om den danske model for flere kvinder i ledelse.
Som fru Mai Henriksen sagde, er det rigtigt, at det virkelig får følelserne frem.
Nu har det taget 3 timer, og sådan går det jo altid, når vi taler om ligestilling; det får nemlig netop følelserne frem.
Jeg mener, at vi med lovforslagene tager et vigtigt skridt i retning af en kønsmæssig ligestilling i ledelsen af de største danske virksomheder og de offentlige virksomheder og institutioner.
Lad mig vende mig kort mod det konkrete indhold i lovforslagene.
Det ene handler om ændringer i bl.a. selskabsloven og årsregnskabsloven, hvilket erhvervs- og vækstministeren allerede har været inde på.
Det andet lovforslag handler om de statslige virksomheder og institutioner, og dette reguleres i ligestillingsloven.
Reglerne er de samme: De statslige virksomheder og institutioner pålægges ligesom de private virksomheder at opstille måltal for det underrepræsenterede køn i bestyrelserne og udarbejde politikker for flere kvinder på ledelsesniveau generelt.
De statslige virksomheder og institutioner skal som de private redegøre for status for opfyldelsen af de opstillede måltal for deres politik.
Til forskel fra de private områder fremgår måltallene for de statslige virksomheder og institutioner allerede i dag af reglerne om krav til kønsfordelingen i de statslige virksomheder og institutioner i ligestillingsloven.
Det betyder, at de statslige virksomheder og institutioner skal stræbe efter henholdsvis en tredjedel eller en 40/60-fordeling i bestyrelserne.
Forpligtelsen til at have en bestemt kønsfordeling i de statslige virksomheders og institutioners bestyrelser er altså som sådan ikke ny i forhold til de nuværende regler i ligestillingsloven.
Det nye er, at de statslige virksomheder og institutioner nu forpligtes til helt konkret at opstille måltal for og arbejde aktivt med at få flere kvinder i ledelse og bestyrelser.
I mit lovforslag ophæver vi desuden revisionsbestemmelsen vedrørende reglerne om den kønsmæssige sammensætning i offentlige råd, nævn og udvalg.
Erfaringerne viser, at ligestillingslovens skærpede regler om kønssammensætningen af offentlige udvalg m.v. i praksis har virket efter hensigten uden at skabe problemer.
Endelig bringes dansk ret i overensstemmelse med ny EU-praksis, sådan at man ikke længere må forskelsbehandle kvinder og mænd i forbindelse med forsikringspræmier.
Som afslutning vil jeg gerne sige, at jeg håber, at vi med den danske model kan være med til at vise også EU, at vi uden kvoter kan tage et vigtigt skridt i retning af kønsmæssig ligestilling i ledelsen af de største danske virksomheder.
Og så ser jeg ud over det frem til en videre behandling af lovforslaget og håber, at der bliver en god og konstruktiv debat, sådan som der har været hidtil.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-10-23:
Man skal ikke skrive nul, man kan skrive nul.
Man kunne også skrive mere, og så kunne man måske se, at ens virksomhed voksede, og så tror jeg godt, at man ville have forståelse for den byrde, der eventuelt ville komme.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-10-23:
Siden menighedsrådslovens vedtagelse i 1903 har det her Folketing arbejdet med at demokratisere Folkekirken, og dette forslag kan også ses i det lys.
Selv om et udvalg i øjeblikket er i færd med at se på den kirkelige organisering og struktur, er det en god idé i umiddelbar sammenhæng med et kommende menighedsrådsvalg at ændre proceduren for ansættelse af provster, udvide provstiudvalgets sammensætning og ændre provstiudvalgets valg- og funktionsperiode.
SF støtter forslaget.
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Det er jeg ked af at høre.
Jeg synes, at erhvervslivet har nok at se til nu om dage, og jeg havde da hellere hørt, at ministeren på en eller anden måde muligvis agtede at kompensere for de to lovforslag og den administrative byrde, der skal være.
Så jeg er ked af at høre, at ministeren vil gå den vej, selv om det er en byrde for byrdens skyld, for ministeren må jo også erkende, at man i princippet kan skrive nul på redegørelsen over måltal.
Så er det jo en administrativ byrde for byrdens skyld.
Er ministeren ikke enig i det?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-10-23:
Lovforslag nr. L 29 skal sikre, at kvalificerede ansøgere til ledige provstestillinger ikke længere udelukkes fra at søge, alene af den grund at de ikke bor i det pågældende provsti.
Baggrunden er, at det i visse dele af landet har været tiltagende vanskeligt at opretholde et acceptabelt antal ansøgere til provstestillinger.
Derfor betragter
Det betragter vi som et skridt i den rigtige retning, og vi kan derfor støtte lovforslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-10-23:
Det drejer sig nemlig om, at man også fremover på EU-basis skal kunne sammenligne de årlige omkostninger i procent, også kendt som ÅOP.
Det er glimrende, at vi i dag stiller krav til ÅOP, da det gør lånemarkedet noget mere gennemskueligt, især når det kommer til forskellen mellem kviklån og mere traditionelle lånetyper.
Vi skal fortsætte med at have gennemsigtighed på dette punkt.
Derfor bliver vi naturligvis også nødt til af og til at justere en smule på den måde, som ÅOP udregnes på, så metoden forbliver aktuel.
Her har EU vurderet, at der bør ændres i nogle enkelte antagelser.
Efter at have læst det nøje igennem synes vi fra radikal side, at det er en god idé.
Derfor kan vi bakke dette lovforslag op.
Manu Sareen (RV), 2012-10-23:
Tak for det.
Jeg skal gøre det lige så kort.
Fremover kan andre end de præster, som allerede er ansat i provstiet, søge en ledig provstestilling.
Som vi også har hørt, opstilles der tre forskellige modeller for ansættelse af en ny provst afhængig af antallet af præstestillinger i det pastorat, hvortil provstestillingen knyttes.
Som noget nyt får provstiudvalgene også indflydelse på besættelsen af en ledig provstestilling og udvidelsen af sammensætningen af provstiudvalget, således at provstiudvalget fremover får 4-8 lægmedlemmer mod tidligere 4-6.
Sidst, men ikke mindst, sker der en ændring af tidspunktet for provstivalget fra marts til oktober måned, således at funktionsperioden fremover kan begynde den 1. november og ikke som hidtil den 1. april.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Jeg er glad for præciseringen, for jeg synes jo netop, det er vigtigt, at man, uanset om det kommer fra EU eller herindefra, ligesom giver sin holdning til kende.
Så tak for uddybningen.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-10-23:
Jo, jeg kan sige, at det var til behandling den 12. maj 2010 i Europaudvalget, og det fremgår der, at alle partier i princippet er gået ind for forslaget, men at der dog har været forbehold af enkeltstående karakter.
Men det kan være mig, der har udtrykt mig forkert.
Det, jeg sagde – eller forhåbentlig sagde – var, at der var tale om et rådsdirektiv, og at Venstre ville medvirke til implementeringen heraf.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Tak for det.
Det var egentlig en bemærkning fra ordføreren, som jeg lige studsede over.
For ordføreren sagde, at Venstre som udgangspunkt er forbeholden over for at gøre noget ved aftaleretten, men at der nu er tale om et EU-direktiv.
Nu sidder jeg jo også som EU-ordfører, og jeg kan da fortælle, at der hvert fald ikke var nogen protester i Europaudvalget, i øvrigt heller ikke fra undertegnede, og derfor undrer sætningen mig lidt.
For jeg troede i øvrigt også, at Venstre stemte efter deres overbevisning i europapolitikken, men det er måske ikke tilfældet.