runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2013-01-18:
Mange tak.
Det er rigtigt nok, at når vi bliver født, får vi tildelt juridisk køn.
Det gør alle.
Med hensyn til diskrimination og hvordan folk bliver diskrimineret, er det meget svært at sige noget om det.
Det er også meget svært at måle diskrimination.
Men med det forslag, Enhedslisten kommer med, lægger Enhedslisten op til, at de transkønnede og interkønnede ikke føler sig repræsenteret eller ikke føler sig dækket af lovgivningen.
Der er vi ikke enige med Enhedslisten, og det er derfor, at vi ikke kan støtte forslaget, for vi er af den opfattelse, at alle er dækket af vores lovgivning.
Vi læner os op ad den formulering, der kommer fra regeringen, om, at transkønnede og interkønnede er dækket under begrebet køn, og det er altså den opfattelse, vi har.
Er der noget modsat?
Dækker begrebet køn ikke transkønnede og interkønnede?
Det er en helt anden debat, men gør det ikke det, og er vores lovgivning ikke for alle, synes jeg, at vi har en helt, helt anden debat.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-18:
Tak til ministeren.
I modsætning til det har f.eks. EU's menneskerettighedskommissær, Thomas Hammarberg, sagt, at kønsidentitet er en identitet, som ikke har noget at gøre med køn.
Så når der køres tre sager, hvor folk er blevet dømt på grund af køn, selv om det er kønsidentitet, kan det så ikke betyde, at der er masser af sager, der aldrig bliver kørt, fordi folk ikke bestemmer sig for et køn, men det i virkeligheden handler om kønsidentitet?
Det vil jeg spørge ministeren om.
Mikkel Dencker (DF), 2013-01-18:
Jeg kan bekræfte, at vi i Dansk Folkeparti betragter det her som symbolpolitik, men vi ser det sådan, at det er EU, der fører symbolpolitik, og den danske regering, der fører symbolpolitik.
Symbolpolitik er, at man sætter et symbol for et politisk projekt på nogle nummerplader, for at det skal fungere som reklame for det politiske projekt, man gerne vil have fremmet.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at EU-projektet ikke har den store opbakning i den danske befolkning, som regeringen, som Socialdemokratiet og som Venstre godt kunne tænke sig at det havde.
En stor del af befolkningen synes da, at vi skal være medlem af det, men man er ikke ovenud begejstret.
Så det er symbolpolitik, og den består i, at man prøver at liste tingene ind.
For Dansk Folkeparti er det ikke symbolpolitik at sætte et dannebrogsflag på sin nummerplade som en nationalitetsmærkning.
Det er rigtigt, at det tjener et praktisk formål at nationalitetsmærke sin bil, og for os og for alle andre i Danmark er dannebrog da et nationalitetsmærke.
Jacob Bjerregaard (S), 2013-01-18:
Den her debat handler jo i bund og grund om Dansk Folkepartis holdning til Europa og Det Europæiske Fællesskab.
Jeg synes, at jeg har hørt forskellige ting.
Altså, man må jo så tage en EU-debat om, om man vil melde sig ud af klubben.
Det er jo rigtigt nok, at der er nogle af danskerne, der er skeptiske over for dele af Det Europæiske Fællesskab.
Det tror jeg man kan finde hos de fleste.
Men at gøre et spørgsmål om nummerplader, en praktisk foranstaltning, som fungerer ganske fremragende, til et spørgsmål om at diskutere danskernes holdning til EU og i øvrigt propaganda, synes jeg er at blande to fuldstændig forskellige ting sammen.
Jeg synes, det er at blande en symbolpolitisk diskussion ind i noget, der er meget vigtigere, nemlig Danmarks forhold til Europa.
Mikkel Dencker (DF), 2013-01-18:
Jeg undrer mig egentlig stadig væk over det, som ordføreren siger, for jeg forstår faktisk ikke, hvorfor den argumentation, som der bliver fremført, fører hen til den konklusion, som man så kommer med.
Vi er enige om, at vi gerne vil have en nationalitetsmærkning af danske biler til, når danske biler kører i udlandet.
Det er praktisk.
Så kan alle se, at den bil kommer fra Danmark.
Hvorfor i alverden vælger man at sætte et EU-flag på?
Det har ikke noget med Danmark at gøre, andet end at det er en organisation, som vi er medlem af.
Den er der også 26 andre lande der er medlem af, men det har da ikke noget med dansk nationalitetsmærkning at gøre.
Hvordan i alverden kan man komme frem til den konklusion?
Jacob Bjerregaard (S), 2013-01-18:
Jamen vi er da medlem af Det Europæiske Fællesskab, og det er utrolig praktisk at være det.
Jeg tror også, at man kunne finde nogle få områder, hvor selv Dansk Folkeparti godt kunne se at vi faktisk har fået en smule ud af at være medlem af Det Europæiske Fællesskab.
Derfor synes jeg, at det her er en gang symbolpolitik, og hvad angår det der med at rode propaganda ind i det og sige, at man tvinger det ned over hovedet på folk, har jeg det sådan, at folk har deres egen fri vilje til at vælge den EU-nummerplade fra, hvis det er et meget stort problem for dem.
Derfor mener jeg sådan set ikke, at der er noget problem.
Dybest set mener jeg, Dansk Folkepartis ordfører her forsøger at skabe en konflikt, der ikke forefindes, fordi folk jo har det frie valg i dag.
Pernille Boye Koch (RV), 2013-01-18:
Tak for det.
Som det allerede er blevet sagt af flere ordførere, vil Dansk Folkeparti med det her forslag til folketingsbeslutning sikre, at man kan vælge en nummerplade med et dannebrogsflag.
Dansk Folkeparti er altså ikke tilfreds med de eksisterende regler for nummerplader.
Den nuværende ordning trådte i kraft i 2009 og baserer sig på en lov fra 2006 om registrering af køretøjer.
Her blev det besluttet at indføre EU-nummerpladen som en frivillig ordning.
Som flere ordførere også allerede har sagt, består frivilligheden i, at den enkelte bilist ikke er tvunget til at have en nummerplade med EU-symbolet påtrykt.
Der findes en alternativ nummerplade uden EU-symbol, og den kan man få, hvis man krydser det af på indregistreringsattesten.
Forslagsstillerne argumenterer med, at mange EU-modstandere tvinges til at vælge en nummerplade med EU-symbolet, fordi EU-nummerpladen også er påført de nationale kendingsbogstaver DK, og derfor slipper man for at skulle supplere med f.eks. et DK-klistermærke.
Dermed, mener forslagsstillerne, tvinges man til at være reklamesøjle for et politisk projekt, som det hedder i bemærkningerne til forslaget.
Jeg må indrømme, at jeg har svært ved at se, at det er et stort problem at skulle forsyne sin bil med et DK-klistermærke, og jeg har i særdeleshed svært ved at se, at det ligefrem er et ytringsfrihedsproblem.
Som det også er blevet sagt, er der jo rig mulighed for det, hvis man gerne vil have et dannebrogsflag på sin bil: Man kan plastre sin bil til med dannebrogsklistermærker, og man kunne, som også andre har sagt, male hele sin bil dannebrogsfarvet, hvis man var interesseret i det.
Og man har som nævnt mulighed for at vælge en nummerplade uden EU-flaget.
På den baggrund er Radikale Venstre imod det fremsatte beslutningsforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2013-01-18:
Jeg må jo sige, at én ting var konklusionen, og den var ikke overraskende, men den argumentation, der ledte frem til konklusionen, forstod jeg simpelt hen ikke sammenhængen i.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at dannebrog er et symbol på Danmark og det er EU-flaget ikke?
Pernille Boye Koch (RV), 2013-01-18:
Jo, men min pointe var såmænd også, at hvis man har et problem med at have et EU-flag på sine nummerplader på sin bil, kan man vælge at lade være med det, og hvis man gerne vil have et dannebrogsflag og dermed tilkendegive, at man kommer fra Danmark, har man også mulighed for at tilkendegive det ved f.eks. at sætte et klistermærke på sin bil.
Så jeg har svært ved at se, at der skulle være et ytringsfrihedsproblem i de nugældende regler.
Mikkel Dencker (DF), 2013-01-18:
Jamen de eneste, jeg kan se har et problem med ytringsfriheden, er da det flertal herinde i Folketinget, som jeg godt kan se er ved at tegne sig nu, og som ikke vil gå med til at indføre nummerplader med dannebrog på.
Det er da en krænkelse af ytringsfriheden for de danskere, der gerne vil vise deres nationalitet ved at have dannebrog på deres nummerplade.
Det er da en krænkelse af deres ytringsfrihed.
Det havde da været mere naturligt, at det var et dannebrogsflag, der var på nummerpladerne, end EU-flaget.
Så mit sidste spørgsmål til den radikale ordfører er: Hvorfor er det, at Det Radikale Venstre vil nægte danske bilister adgangen til at have nummerplader med dannebrogsflag på, når man jo har tilgodeset sine egne holdninger, ved at man kan have en nummerplade med EU-flaget på?
Pernille Boye Koch (RV), 2013-01-18:
Som jeg allerede har nævnt, mener jeg jo ikke, at man afholder nogen fra at have dannebrogsflag på sin bil.
Det eneste sted, man ikke kan have det, er på nummerpladen. Så vil jeg godt lige sige, at jeg egentlig anser det her EU-symbol som en, hvad skal man sige, helt nøgtern tilkendegivelse af, at vi er medlemmer af EU, og at EU spiller en særlig rolle på det her område.
Og så kan det godt være, at Dansk Folkeparti er imod, at vi overhovedet skal være medlem af EU, men ligesom man også bliver nødt til at indrette sig efter lovgivning, som man har stemt imod i Folketingssalen, må man også tage det faktum til efterretning, at vi er medlem af Den Europæiske Union, og at det også kan fremgå af nummerpladen.
Det synes jeg for så vidt er helt udramatisk.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-01-18:
Jeg må sige, at jeg har svært ved at forstå behovet for fælles nummerplader inden for EU.
Jeg kan ikke se det praktiske formål, som det tjener.
Jeg kan konstatere, at skatteministeren siger, at det er meget praktisk, at vi har fælles nummerplader i EU, men skatteministeren har ikke ulejliget sig med at forklare, hvorfor det er meget praktisk.
Så det står hen i det uvisse.
Derfor må man se de her fælles EU-nummerplader som sådan et lidt barnligt EU-forsøg på at pisse territoriet af, mener jeg.
Man vil gerne sætte sit strint på så mange biler som muligt, så folk kan se, at det er nogle mennesker, der hører til inden for EU, og man har det bestemt fint med, at det store EU-symbol, det blå flag med de gule stjerner på, er på alle disse nummerplader.
Så det handler om symbolpolitik, det her, og det er EU, der har indledt symbolpolitikken.
Så fremfører Dansk Folkeparti, at der er den praktiske detalje med det her, at der jo står DK på EU-nummerplader med fanen, og det er noget, som mange bilister gerne vil have.
Derfor vælger de EU-nummerplader, fordi de så får DK med, og de behøver så ikke at sætte en DK-mærkat på bilen ved siden af, det slipper de for.
Det betyder, at der er en uforholdsmæssig stor udbredelse af biler i Danmark, der kører rundt med EU-flag på.
Dansk Folkeparti foreslår, at de i stedet skal have mulighed for at vælge en dansk nummerplade, hvor der er et dannebrogsflag og et DK på.
Det synes jeg lyder udmærket.
Jeg køber ikke skatteministerens påstand om, at det ikke er tilladt af EU.
Vi har jo en tilladelse til, at vi i Danmark må lave vores egen nummerplade, og at danskerne kan vælge den nummerplade, så hvorfor skulle den ikke kunne udformes med et DK og et dannebrogsflag på?
Det kan jeg ikke se nogen som helst grund til.
Jacob Bjerregaard (S), 2013-01-18:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han mener, at Danmark bør melde sig ud af EU.
Mikkel Dencker (DF), 2013-01-18:
Jeg mener, at Danmark har nogle fordele af at være medlem af Den Europæiske Union, men jeg mener, at Den Europæiske Union udvikler sig i en forkert retning, nemlig i en retning af en europæisk forbundsstat, som jeg synes er forkert, og jeg mener allerede, at EU på en række områder har udviklet sig og er gået for vidt i forhold til det fællesskab, som Danmark meldte sig ind i i sin tid, og som den danske befolkning i sin tid blev spurgt om de ville være med i.
Jacob Bjerregaard (S), 2013-01-18:
Tak for ordet, formand.
Der er jo ikke noget nyt i, at Dansk Folkeparti ikke bryder sig om det europæiske samarbejde, og der er heller ikke noget nyt i, at de til gengæld er meget glade for symbolpolitik.
Og jeg ser det her som symbolpolitik.
Vi har haft den her debat før – ganske vist før min tid, men jeg har da været inde at researche på det – i forbindelse med et lignende forslag fra 2009.
I Socialdemokratiet mener vi, på linje med det, ministeren sagde, at den nuværende nummerpladeordning fungerer ganske fint.
EU-nummerpladen tjener, som DF jo selv har bemærket, også nogle praktiske formål.
Nu bliver det fremlagt i beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, som om at man med EU-nummerplader kører rundt som en reklamesøjle for et politisk projekt.
Det synes jeg i bedste fald er morsomt.
Man kan som bekendt stadig vælge den gamle nummerplade uden EU's logo, hvis man skulle have den fantasi om, at det ellers er propaganda, man kører rundt med.
Der er jo ikke nogen, der tvinger danskerne til at køre rundt med EU-nummerplader.
Samtidig er der heller ikke nogen, der med de nuværende regler forhindrer folk i at sætte et eller flere klistermærker på bilen, hvis man vil.
Og jeg er sådan set enig med Venstres ordfører i, at man for den sags skyld – og det tror jeg nogle af os politikere har gjort – kan pakke sin bil ind i alt det, man har lyst til, så længe man kan se ud af ruderne.
Derfor mener jeg, at man i dag har det frie valg som bilejer.
Vi er tilfreds med den aftale, der blev indgået i 2006, og mener på ingen måde det er nødvendigt at have muligheden for at vælge en tredje udgave af nummerpladen med dannebrogsflaget på.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-01-18:
Nu er det jo heldigvis sådan, at hr. Mikkel Dencker ikke er tvunget til at køre rundt med EU-stjerner på sin bil.
Det tror jeg da at hr. Mikkel Dencker er meget glad for.
Jeg er sådan set heller ikke tvunget til at køre rundt med Enhedslistens logo på min bil, og det er jeg sådan set også ret glad for. Når vi taler om Det Europæiske Fællesskab, og det er jo det, som Venstre er varm tilhænger af, må man også sige, at vi har valgt i Det Europæiske Fællesskab, at vi meget gerne vil have nogle fælles standarder inden for en lang række områder.
Det kan være fælles standarder for produkter, der sælges.
Det kan være fælles standarder på størrelsen af køleskabe.
Det er sådan set også fælles standarder på nummerplader, netop ud fra det, som skatteministeren sagde, at det kan være meget relevant, når man kører rundt i Det Europæiske Fællesskab, at man faktisk kan se, at der kommer en bil fra Det Europæiske Fællesskab, men man kan så også se det i selve nationalitetsdelen, hvilket er DK for vores vedkommende.
Det synes vi sådan set er meget fornuftigt.
Vi synes sådan set, at det en god idé, at man har nogle standarder i Det Europæiske Fællesskab.
Man må bare notere sig, at Dansk Folkeparti jo er imod Det Europæiske Fællesskab.
Dansk Folkeparti er imod Den Europæiske Union, og Dansk Folkeparti er sandsynligvis så også imod fælles europæiske standarder på en lang række områder, f.eks. nummerplader, og det er bare forskellen på Dansk Folkeparti og Venstre.
Hvis vi havde været fuldstændig enige om alt, så havde vi nok været ét parti og ikke to.
Merete Riisager (LA), 2013-01-18:
Jeg mener, at det er en teoretisk diskussion, og jeg mener, at lovgivningen i dag er dækkende for det, som vi diskuterer her.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-18:
Det er svært at prøve at svare udenom, men det kan man jo selvfølgelig godt.
Men er det som udgangspunkt en teoretisk diskussion, når folk bliver diskrimineret, eller er det praksis?
Når nu Liberal Alliances ordfører siger, at det er den seksuelle orientering, hvad er det så for en seksuel orientering, disse transpersoner har?
Er de homoseksuelle, er de heteroseksuelle, eller er de biseksuelle?
Som udgangspunkt bliver man diskrimineret på grund af et eller andet, men er det deres seksuelle orientering, eller er det deres køn, de bliver diskrimineret på grundlag af?
Eller er det på grund af deres kønsidentitet, at de bliver diskrimineret?
Det er ikke teori.
Prøv at snakke med dem.
De bliver diskrimineret i praksis.
I stedet for at sige noget om mig og om, at jeg måske er teoretisk, så prøv at snakke med dem selv, for de bliver diskrimineret i praksis og ikke i teorien.
Merete Riisager (LA), 2013-01-18:
Det gør jeg skam også gerne.
Jeg synes, at vi skal prøve at kigge på de praktiske problemer, der så måtte være, og tage fat i dem i stedet for at have en begrebsafklaringsdiskussion her i Folketingssalen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-18:
Tak for debatten.
Hvis man kunne leve af sympati, kunne jeg jo leve meget, meget længe.
Men i virkeligheden bliver forslaget underkendt af alle partier bortset fra Enhedslisten.
Den eksisterende lovgivning giver beskyttelse mod diskrimination på baggrund af biologisk køn og på baggrund af seksualitet.
Men transpersoner diskrimineres netop ikke på denne baggrund.
De diskrimineres, fordi omverdenen ser, at der ikke er overensstemmelse mellem det biologiske køn, de er født med, og det køn, de selv har valgt at udtrykke.
Transkønnethed har intet med seksuel orientering at gøre.
Det er et spørgsmål om, hvilket køn personen selv vælger at identificere sig med og leve som.
Her er tale om forskelsbehandling mellem dem, der er født med et biologisk køn, som de er glade for og lever i overensstemmelse med, og personer, der ikke har den glæde, og som derfor vælger at udtrykke det køn, som de føler er det rigtige for dem.
Igennem de sidste hundrede år har der været talrige eksempler på, at kategorier af mennesker, som samfundet kun modvilligt har anerkendt og accepteret, har behov for respekt og beskyttelse, f.eks. kvinder, mennesker med en anden etnisk baggrund, homoseksuelle, børn og religiøse minoriteter.
Alle er befolkningsgrupper, der er gået fra at være mennesker, man kunne mishandle, nedværdige og diskriminere, til at være ligeværdige og anerkendte samfundsborgere.
Danmark bør anerkende minoritetsgruppen af transpersoner og tildele dem samme muligheder og beskyttelse som andre minoritetsgrupper før dem.
Hidtil har kun to sager med transperspektiver været afgjort i Danmark.
Men de er afgjort på et ufuldstændigt juridisk grundlag, fordi den eksisterende lovgivning i virkeligheden ikke rummer en kategori for kønsidentitet.
EU's menneskerettighedskommissær, Thomas Hammarberg, FN, EU, Europarådet og Amnesty International har alle udtrykkeligt anbefalet landene at anerkende transpersoners eksistens, rettigheder og behov for beskyttelse.
Danmark sakker bagud i forhold til mange af vores europæiske naboer, herunder Norge, Tyskland, Spanien, Sverige og Slovakiet, som alle har indført kønsidentitet som beskyttelseskategori.
Aktuelt kan det siges, at Amnesty Internationals danske afdeling har besluttet, at de i 2013 vil fokusere på transpersoners rettigheder i Danmark – eller mangel på samme.
Thomas Hammarberg sagde i 2009: Jeg er rystet over den mangel på viden om, hvilke menneskerettighedsperspektiver der står på spil for transpersoner – selv blandt de politiske beslutningstagere.
Her får Danmark en chance for stort set omkostningsfrit at leve op til de internationale anbefalinger på området og vise en stærk menneskerettighedsprofil ved at gøre som mange andre lande i EU og indskrive kønsidentitet som beskyttelseskategori.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-01-18:
Dansk Folkeparti har fremsat det beslutningsforslag, vi skal behandle i dag.
Beslutningsforslaget har følgende formulering: Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af dette folketingsår at fremsætte lovforslag, der sikrer, at det fremover bliver muligt at vælge nummerpladetyper med dannebrog. I begrundelsen for forslaget anerkendes det, at det er praktisk, at det internationale krav om, at et køretøj ved kørsel i udlandet skal vise, i hvilket land køretøjet er registreret, opfyldes af, at der er landekendingsmærke på nummerpladen.
Forslagsstillerne finder det imidlertid urimeligt, at danske bilejere er tvunget til at vælge EU-nummerpladen for at opnå denne fordel.
Som reglerne er i dag, skal den enkelte bilejer ved indregistrering af bilen vælge, om nummerpladerne skal være neutrale eller vise EU-flaget og de danske landekendingsbogstaver DK.
Omkring 85 pct. vælger EU-nummerplader.
Den høje procentandel har som anført af forslagsstillerne formentlig sammenhæng med, at det er praktisk ved kørsel i udlandet, at nummerpladen viser, hvor køretøjet er registreret.
Det er regeringens holdning, at den nuværende ordning, hvor den enkelte bilejer frit kan vælge, om bilen skal føre neutrale nummerplader eller EU-nummerplader, er hensigtsmæssig.
Forslagsstillerne forestiller sig, at en nummerplade med et dannebrog og de danske landekendingsbogstaver DK skal anerkendes af udenlandske myndigheder på samme måde som en EU-nummerplade.
Det er ikke umiddelbart muligt.
Hvis nummerpladerne på en bil ikke opfylder kravene i Rådets forordning om EU-nummerplader, og det gør en nummerplade med et dannebrog ikke, skal bilen ved kørsel i udlandet overholde kravene i Wienerkonventionen fra 1968 om mærkning af biler med registreringslandets kendingsbogstaver.
Det vil sige, at bilen skal have et ovalt hvidt mærke eller skilt med registreringslandets kendingsbogstaver i sort.
At erstatte den nuværende neutrale nummerplade med en nummerplade med dannebrog har dermed ikke noget praktisk formål.
af, at bilen er registreret i Danmark. På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2013-01-18:
Tak til ministeren for redegørelsen for regeringens holdning i spørgsmålet her.
Jeg fornemmede egentlig ikke en afvisning af selve ideen.
Jeg kunne fornemme, at der var gravet dybt ned i EU's lovgivning for at finde en begrundelse for, hvorfor det ikke kunne lade sig gøre.
Og jeg anerkender da, at regeringen vil overholde EU's lovgivning til punkt og prikke, men vil skatteministeren så stå her i Folketinget og love, at man vil forsøge at ændre EU's regler, sådan at nummerplader med dannebrog på også af andre EU-lande anerkendes som gyldig nationalitetsmærkning, så vi kan få opfyldt vores ønske?
For jeg fornemmede ikke, at der var nogen direkte modstand hos regeringen mod den her type nummerplade – altså principiel modstand – for der er jo også mange andre lande, som har nummerplader ligesom dem, vi i Dansk Folkeparti foreslår.
F.eks. har Norge nummerplader, hvor det norske flag er påtrykt, og det bliver jo benyttet som nationalitetsmærkning.
Vil ministeren love her, at han vil forsøge at ændre EU's lovgivning, så andre EU-lande vil kunne anerkende nummerplader med dannebrog på?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-18:
Jeg bemærkede jo, at Liberal Alliances ordfører snakkede om, at transpersoner bliver diskrimineret på grund af deres seksuelle orientering.
Skyldes de sager, der har været om diskriminering, den seksuelle orientering?
Mikkel Dencker (DF), 2013-01-18:
Jeg fornemmede lidt, at ministeren mener, at det her er en meget lille sag at tage fat på, men så vil jeg altså bare sige, at det jo er en sag, som Dansk Folkeparti har taget fat på fremprovokeret af EU.
Og så kunne man sige, at EU bare kunne tage sig af nogle større problemer og løse nogle større problemer i stedet for at fedte rundt med nummerplader og begive sig ud i det her med at gøre EU-flaget til officielt flag, og at vi skal have en fælles EU-hymne og en fælles præsident.
Det er jo også nogle overflødige ting, som EU bare kunne lade være med at tage fat i.
Og hvis man så også vil lade være med at blande sig i nummerpladernes udformning i medlemslandene, havde Dansk Folkeparti heller ikke fundet det nødvendigt at fremsætte beslutningsforslaget her.
Men jeg kan fornemme, at ministeren mener, at havde andre EU-lande anerkendt en sådan nummerplade, som vi foreslår, så havde regeringen også været helt med på, at det skulle vi selvfølgelig have som et alternativ i Danmark.
For vi kan vel godt være enige om, at det er dannebrog, der er nationalitetsmærke for Danmark, og ikke EU-flaget?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-01-18:
Jo, jo.
Og hvis det kunne lade sig gøre, hvad vi ville så gøre?
Jamen det har jeg da ingen anelse om.
Det er jo meget sådan smag og behag med sådan en ting som en nummerplade.
Jeg synes egentlig selv, det er meget praktisk – også når man kører rundt i Europa – at man har EU-nummerpladen.
Det er meget praktisk, at man kan se, hvor den pågældende bil kommer fra.
Man ved, at det fremgår af nummerpladen, til venstre på nummerpladen, og så er der et registreringsnummer.
Og jeg synes egentlig, det er ganske rart, at man kan se det, når man kører rundt i Europa.
Og det er formentlig også derfor, at mange danskere har skiftet ud til EU-nummerpladen, for det er ret praktisk, og det er egentlig en udmærket ting, at man kan se det på den måde.