Peter Skaarup (DF), 2011-04-06:
I Dansk Folkeparti synes vi, det er glimrende, at vi får lejlighed til at tale også her i Folketingssalen om de udfordringer, der er for Kriminalforsorgen.
Det er jo i vores alle sammens interesse, at når der er faldet en dom i retten og der er en fængselsstraf, der skal afsones, foregår tingene på den rigtige måde, og der er styr på, at det ikke er de indsatte, der så er i fængslerne, der bestemmer farten, men at det er ledelsen af fængslerne og fængselsbetjentene, der i det daglige bestemmer farten.
Der er det klart, at med den situation, vi har haft igennem de seneste år, med en bandekonflikt ude i samfundet, med skyderier i gaderne, med mange våben fundet på forskellige adresser forskellige steder i landet, hvilket har affødt straffe til de pågældende, også fængselsstraffe, ja, så er den bandekonflikt, der har været ude i samfundet, rykket ind i fængslerne, og det kan være svært at kende de forskellige bandemedlemmer fra hinanden, fordi alle er i krig med alle.
Det vidner den konflikt, vi ser i øjeblikket, specielt i København, med al ønskelig tydelighed om.
Så det er noget af en udfordring, som først politiet blev stillet over for og stadig væk er stillet over for, og selvfølgelig kommunerne i forhold til det forebyggende arbejde, men jo altså i øjeblikket ikke mindst Kriminalforsorgen, hvor mange af de kriminelle bandemedlemmer sidder inde, hvilket justitsministeren også var inde på.
Når man så her tager i betragtning, at det danske fængselsvæsen – selv om der er lavet en række fornuftige initiativer med forskellige flerårsaftaler, hvor der også er givet flere penge – er presset af, at de lokaleforhold, man har, er meget vanskelige, ja, så er der nok at se til.
Arresthusene og fængslerne sådan bredt set er jo ikke ekstremt moderne byggerier.
Mange af dem er meget gamle byggerier, og mange af arresthusene ligger centralt inde i byer i det jyske område; det er mindre arresthuse, nemme at flygte fra, hvis ikke der er ordentlig sikkerhed, og måske også interessante for de indsatte at være i, fordi de ligger inde i byerne.
Så der er nok at se til, og det haster med løbende at udbygge kapaciteten på den rigtige måde – både når det gælder arresthuse, og når det gælder fængsler.
Alt det taget i betragtning og taget i betragtning, at vi har en flerårsaftale, der rækker over 4 år, og som udløber her til efteråret, eller med virkning fra den 1. december 2012, synes vi i Dansk Folkeparti, at det egentlig er ganske pænt og flot, at regeringen og også de øvrige forligspartier, herunder Dansk Folkeparti, har fundet mulighed for i forbindelse med finansloven for 2011 at afsætte 20 mio. kr. til bedre sikkerhed i forbindelse med bandekriminaliteten.
Det betyder bedre sektionering, så man kan adskille de indbyrdes krigende grupper fra hinanden – eksempelvis i Statsfængslet i Nyborg, hvor en del af de værste sidder.
Man har så også her, som justitsministeren fortalte, annonceret, at der bliver givet 22,5 mio. kr. ekstra – stadig væk jo inden for den her forligsperiode, vi jo taler om, hvor man i princippet skal have det på en måde, hvor bevillingerne er givet nogenlunde på forhånd over 4 år.
Der er det ikke så tosset, at der bliver sat ekstra penge af.
Men det kræver også, set med vores øjne i Dansk Folkeparti, for vi har et højt belæg.
Vi har et belæg, der nærmer sig de hundrede procent, og det er klart, at i et fængsel, hvor der er brug for pladser til, at man kan lave forskellige små reparationer, eller til, hvis man måske har brug for at skille nogle stridende parter ad, er det ikke godt, at belægningsprocenten har været så forholdsvis høj, som den har været igennem længere tid.
Så det skal vi have gjort noget ved, og det skal vi ikke mindst have gjort noget ved i de lukkede fængsler, hvor der mangler mange pladser.
Set med vores øjne er der en interessant mulighed i spørgsmålet om udenlandske kriminelle, der sidder i danske fængsler.
Set med vores øjne i Dansk Folkeparti er der rigtig mange fængselsår at hente her, for nogle af dem sidder jo i rigtig, rigtig lang tid.
Vi har for nylig set en rumænsk drabsmand få en ret lang straf, og vi synes, at man burde sørge for, at eksempelvis ham Clita, der myrdede den norske stewardesse på SAS-hotellet i København, burde hjem til Rumænien og afsone.
Det vil skabe fængselspladser, og det vil give mulighed for, at vi bedre kan sektionere og også sikre, at den bandekonflikt ikke i så høj grad kommer til at råde i fængslerne.