Anita Knakkergaard (DF), 2007-04-10:
I Dansk Folkeparti mener vi, det er sørgeligt, at det overhovedet er nødvendigt at tegne en forsikring for nybyggeri, der dækker byggeskader.
Det burde være en selvfølge, at bygherrer og entreprenører og håndværkere satte en ære i at udføre gedigent håndværk eller i det mindste rette deres fejl hurtigst muligt, når kunden påviste, at der var begået fejl, men desværre hører og ser vi gang på gang, at beboerne i det såkaldte færdige byggeri bliver sorteper, fordi bygherrer og entreprenører og håndværkere afleverer byggeriet fyldt med fejl og mangler.
På baggrund af erfaringerne fra Byggeskadefonden for det almene byggeri, hvor det er lykkedes at reducere antallet af byggeskader fra 30 pct. i 1986 til 4 pct. i 2005, ønsker regeringen nu at indføre en lignende ordning for de private boliger.
Her regner man med at kunne spare 700 mio. kr. vedrørende fejl og mangler.
Ændringen af loven vedrører hovedsagelig indførelse af en obligatorisk byggeskadeforsikring, der skal tegnes af bygherren til fordel for bygningsejeren, når professionelle bygherrer bygger helårsboliger til private.
Forsikringen tegnes af bygherrer, der bygger med henblik på salg, udlejning m.v., og andelsboligforeninger, der opfører andelsboliger i andelsboligforeningens eget regi.
Forsikringen skal ikke tegnes af en forbruger, når ejendommen hovedsagelig er bestemt til beboelse for forbrugeren.
Forsikringsordningen dækker væsentlige byggeskader, der har betydning for bygningens levetid og funktion, i 10 år, herunder bl.a. skimmelsvamp.
Endvidere dækker forsikringen genhusning af beboerne i tilfælde af skader, hvor fraflytning er nødvendig for udbedring af skaderne.
Der skal gennemføres to eftersyn af bygningen, eftersyn, der skal afdække fejl i byggeriet og give forbrugeren viden om bygningens standard.
Første eftersyn skal ske efter 1 år og næste efter 5 år.
I forbindelse med eftersynene udarbejdes en eftersynsrapport, der beskriver de konstaterede skader og svigt.
På baggrund af denne eftersynsrapport fremsender forsikringsselskabet en skadesopgørelse til bygningsejeren, der beskriver, hvilke skader der er dækningsberettigede.
Bygningsejeren kan herefter vælge selv at rette henvendelse til den ansvarlige bygherre eller gå til forsikringsselskabet, der efterfølgende retter henvendelse til bygherren.
Erhvervs- og Byggestyrelsen indsamler, kontrollerer og organiserer oplysninger fra eftersynene.
Byggeskadeforsikringen er sekundær i forhold til andre tingsforsikringer som f.eks. ejerskifteforsikringer og husforsikringer.
Forsikringspræmien må ikke overstige 1,5 pct. af anskaffelsessummen, hvilket er en væsentlig forudsætning for, at Dansk Folkeparti er positivt indstillet over for en obligatorisk forsikring.
Udgifterne til forsikringen vil kunne indgå i købers realkreditfinansiering af købet og kan derfor betales over 30 år.
Der er endvidere en selvrisiko på maks. 10.000 kr. pr. skade, og selvrisikoen kan højst være på 20.000 kr. pr. bolig.
Kontrollen med, at der er tegnet byggeskadeforsikring, foretages af kommunen.
Kommunen kan pålægge bygherren tvangsbøder i tilfælde af, at bygherren ikke har tegnet byggeskadeforsikring.
Klage over forsikringsselskabet sker til Ankenævnet for Forsikring, og ordningen evalueres løbende, første gang efter 2 år.
Derforuden indeholder forslaget, at der etableres en pligt for økonomi- og erhvervsministeren til at sikre, at der etableres sammenhæng mellem registreringen af ejendomsrelaterede oplysninger.
Der indføres derfor en fælles ejendomsreference, der stilles til rådighed for registrering af oplysninger om ejendomme.
Til sidst foreslås, at Byggeskadefonden med socialministerens godkendelse kan deltage i aktiviteter, f.eks. gennem et udbud, som har til hensigt at konkurrenceudsætte aktiviteten, og kan deltage med at indsamle, kontrollere og organisere oplysninger fra byggerier, som er omfattet af den foreslåede byggeskadeforsikring.
Loven træder i kraft den 1. februar 2008.
Men vi er som sagt til dels positivt indstillet over for lovforslaget.