runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-03-27:
Jeg er fuldstændig enig i det, statsministeren har sagt.
Men det er dog fantastisk, at Dansk Folkeparti siger, at bornholmere er lige så gode danskere som alle mulige andre danskere.
Det, der er forskellen, er, at jeg som socialdemokrat synes, at dem, der måtte komme som flygtninge fra Syrien, er lige så gode mennesker som danskere.
Det er åbenbart ikke det, Dansk Folkeparti mener, og det er her, jeg mener det er helt oplagt at sige at der er en forskel.
Så bliver der leet fra ordførerens side, men jeg mener rent faktisk, at det er alvoren i forskellen i holdningen til mennesker.
Morten Marinus (DF), 2015-03-27:
Da Dansk Folkepartis miljøordfører ikke kan være til stede, skal jeg hermed læse hendes ordførertale op: Forslaget er en del af de konkrete tiltag, som regeringen vil iværksætte for at imødekomme kommunernes udfordringer med at finde eller etablere boliger til de mange flygtninge, som kommer til Danmark.
Derfor foreslår regeringen en ændring i planloven, så kommunerne kan give tilladelse til byggeri uden at følge planlovens almindelige krav om, at der f.eks. skal laves lokalplan.
Og så kan kommunerne give tilladelse til en ændret anvendelse af eksisterende bebyggelser, igen uden at opfylde planlovens krav om, at der skal laves lokalplan eller meddeles landzonetilladelse m.v.
Det foreslås så, at kommunerne kan etablere midlertidige opholdssteder til flygtningene, som kommunerne er forpligtet til at anvise en midlertidig bolig.
Selve dispensationsmuligheden er tidsbegrænset til 5 år, og det er frivilligt, om kommunerne vil bruge muligheden.
Samtidig vil der være en 2-ugershøringsfrist.
I folketingsåret 2017-18 skal miljøministeren så fremsætte forslag om revision af loven med henblik på eventuelt at ophæve den.
I Dansk Folkeparti er vi af den opfattelse, at mange af de her flygtninge bør opholde sig i asylcentrene, at det at være flygtning bør være noget midlertidigt, og at man også skal kunne håndtere det på en måde, så de fleste kan komme hjem igen.
Lone Loklindt (RV), 2015-03-27:
Vi har en helt særlig situation, idet der aldrig har været flere flygtninge i verden siden anden verdenskrig, end der er nu.
Derfor kommer der også mange flygtninge til Danmark, og kommunerne har en forpligtelse til at finde opholdssteder til dem.
Kommunerne får så mulighed for at gøre det uden at skulle igennem en almindelig lokalplanændring.
Det betyder, at man kan få en dispensation til at bruge andre midlertidige boliger med en varighed af højst 5 år.
Det betyder også, at man trods alt, før man gør det, skal have en 2-ugershøringsfrist, så naboer og andre i lokalområdet vil blive hørt.
Men det er også hermed sagt, at det her er et tiltag, som det er frivilligt for kommunerne at bruge.
Det er således lokalt, man træffer beslutning om, om man vil benytte sig af den her mulighed.
Vi har en regering, som gerne vil integrationen fra første dag, og derfor er det rigtig vigtigt, at vi får mulighed for at få indkvarteret flygtningene rundtom i hele landet.
Det her er en planlovsændring, og derfor handler det om planloven, men jeg kan høre, at der er forskellige meninger i salen.
Nogle vil gøre det til en integrations- eller flygtningedebat, og det er selvfølgelig interessant at høre, hvordan man på højrefløjen i hvert fald ikke er enige om, hvordan vi håndterer flygtninge, eller hvordan vi tager os af dem.
Det er heller ikke en debat om planloven i det hele taget, selv om Venstre gerne vil gøre det til det.
Der kan være mange grunde til at tale om mere midlertidighed i forhold til planloven, men det her handler ikke om, at der fra nu af er mulighed for på alle mulige måder at kunne omgå planlovens bestemmelser, for kommunerne har et stort og stærkt værktøj i netop planloven, hvor man kan bestemme udviklingen og planlægge udvikling.
Og det er jo meget bedre, at vi kan få de muligheder frem for at opleve som i 00'erne, at asylsøgere sad i lejre i årevis og, havde jeg nær sagt, rådnede op.
Her er der en mulighed for at få folk integreret hurtigt i lokalsamfund og på den måde også gøre dem i stand til at bevare og udvikle deres kvalifikationer til den dag, hvor de skal hjem.
Henrik Høegh (V), 2015-03-27:
Jeg vil strække mig så langt som til at sige, at vi er med på, at dem, vi modtager, skal vi finde ud af hvad vi kan tilbyde i den periode, de er her, og at alle dem, vi overhovedet kan integrere, kan vi nemt få behov for i vores samfund.
Men ellers vil jeg ikke gå længere ind i en politisk flygtningedebat.
Der var en direkte advarsel fra vores danske forskere på området.
Det var det, der gjorde, at den daværende fødevareminister skred til handling, og at det hurtigt blev fulgt op af andre lande på det her område.
Men ellers glæder det mig sådan set i dag, at hr. Per Clausen udviser den nødvendige tålmodighed i forhold til miljøministeren og hendes arbejde i EU.
Det er ikke altid, at vi her i Folketinget ser, at hr. Per Clausen har respekt for arbejdet i EU.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-03-27:
Mange tak.
Det her lovforslag handler jo om en ændring af planloven.
Det drejer sig om, at vi skal skaffe midlertidige opholdssteder til flygtninge, og forslaget kommer jo egentlig på en trist baggrund, nemlig situationen i Syrien, og at vi sjældent har set så mange flygtninge komme til Danmark, som vi ser i øjeblikket.
Dem skal vi tage os af.
Det her lovforslag handler på ingen måde om, hvor mange flygtninge vi skal have til Danmark, hvor mange vi skal tage imod.
Men lovforslaget drejer sig om, at kommunerne skal have de værktøjer, der skal til, for at de kan få deres opgave til at gå op, så de kan løse den.
Der er et meget stort og akut behov, og derfor har der været en tæt dialog mellem regeringen og KL om, hvordan vi får det her løst.
Hvad er det så, værktøjet kan og skal kunne, når vi nu laver den her lovændring?
Det er jo, at kommunerne skal have mulighed for at tage eksisterende tomme bygninger i brug til midlertidige boliger.
Det er jo KL´s vurdering, at det får de behov for.
De får behov for, at de bygninger, der måske i dag har et andet formål end bolig, skal kunne tages i anvendelse.
Det er, uden at man skal til at lave om på lokalplanerne.
Så det er et spørgsmål om, at de formålsbestemmelser, bygningerne har, midlertidigt skal kunne ændres.
Det er altså et spørgsmål om midlertidige boliger, for det er ellers sådan, at kommunerne skal skaffe permanente boliger, men her er det lige nøjagtig sådan, at mængden af flygtninge gør den opgave umulig i visse dele af landet, og derfor skal kommunerne i hvert fald have mulighed for at gribe til det her.
Det kan også være et spørgsmål om nyopførelse eller ombygning, uden at man skal til at udarbejde nye lokalplaner.
Som også den foregående taler her på talerstolen, hr. Henrik Høegh fra Venstre, sagde, er det op mod 12.000.
Men jeg skal igen præcisere, at det jo altså er en midlertidig løsning, vi taler om, og det er et spørgsmål om, at kommunerne så hurtigt, som det er muligt, får skaffet permanente boliger.
Der er blevet rettet på et par væsentlige punkter.
Dels er tidsbegrænsningen nu sat til at være 5 års dispensation.
Det er ret og rimeligt, vurderer vi, også ud fra at det giver kommunerne god tid til at sikre deres planlægning.
Det er også lagt ind i lovforslaget, at der skal laves revidering efter 3 år.
Det giver også rigtig meget mening for det langsigtede perspektiv i lovforslaget.
Vi synes, det er et rigtig godt lovforslag, og vi er glade for, at vores meget gode planlovgivning kan tages op, når der er et akut behov for det.
Derfor støtter vi naturligvis fra socialdemokratisk side det her lovforslag.
Morten Marinus (DF), 2015-03-27:
Tak for det.
Da Dansk Folkepartis miljøordfører ikke kan være til stede, har jeg fået lov til at læse hendes ordførertale op. Enhedslistens forslag er en opfølgning på den beretning, som Miljøudvalget afgav den 21. april 2010 over beslutningsforslag nr. B 47.
Et flertal i udvalget bestående af Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten opfordrede i beretningen miljøministeren til at indføre et nationalt forbud mod ftalater.
Dette skulle ske, medmindre industrien selv inden den 1. oktober 2010 fremlagde dokumentation for, at disse stoffer er ufarlige.
Dette er ikke sket.
De fire stoffer har været på EU's såkaldte kandidatliste, og efter den 21. februar i år er det ikke længere tilladt at anvende stofferne, hvis man ikke har fået en godkendelse.
I Dansk Folkeparti ønsker vi ligesom resten af partierne bag beretningen at beskytte befolkningen mod de farlige stoffer.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det desværre ikke giver så meget mening, hvis ikke stofferne forbydes overalt.
Og det bliver de jo ikke med det her forslag.
Det får ingen betydning, hvis stofferne findes i importerede varer fra lande uden for EU, og i en verden, hvor alle får varer fra alle mulige lande, har vi helt klart et problem.
Hvorvidt det er muligt inden for det virvar af regler, der eksisterer i EU, ved vi ikke.
Men det kan være, ministeren kan svare på det.
Under alle omstændigheder ser vi i Dansk Folkeparti frem til, at der på dette område sker noget, men også at det sker på en måde, så forbrugerne reelt beskyttes eller i hvert fald får muligheden for at vælge fra.
Men at tro, at man beskytter nogle ved at gå enegang i Danmark på det her område, er en illusion.
Dansk Folkeparti mener, at der bør laves en beretning, som det også er blevet nævnt af flere andre, så vi kan få gjort noget på EU-plan, ligesom vi f.eks. gjorde det med bisfenol A.
Per Clausen (EL), 2015-03-27:
Det synes jeg vil være rigtig fornuftigt, for det, vi ved, er, at de i hvert fald i nogle kommuner og nogle vandselskaber siger til os, at de har en udfordring med at skabe gunstige betingelser for at vælge andre løsninger end separatkloakering der, hvor det er godt.
Der er jo to muligheder her: Enten har de misforstået det, og derfor kan vi klargøre over for dem, hvilke muligheder der allerede findes, eller også kan der være behov for at gennemføre nogle forandringer og nogle forbedringer.
Og vi er helt indstillet på at indgå i en drøftelse med miljøministeren og i øvrigt i udvalget om den problemstilling.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-03-27:
Jamen jeg medvirker meget gerne til at kunne få opklaret, om der er nogle misforståelser derude, i forhold til hvad man rent faktisk har af muligheder i dag.
For som sagt er det min opfattelse, at vi med de forskellige lovændringer, vi har vedtaget, har givet både kommuner og spildevandsselskaber rigtig gode redskaber til at kunne gå ind og løfte den her opgave.
Henrik Høegh (V), 2015-03-27:
Tak for det.
Dette beslutningsforslag fra Enhedslisten har jo nogle klare paralleller til L 86, der, som ministeren jo også omtalte, giver mulighed for, at forsyningsselskaberne kan blive pengeinstitut for nødstedte husejere, som har svært ved at betale omkostninger og tilslutningsbidrag ved kloakering.
Dette gjaldt kloakering i det åbne land, og det nye her er så, at det også skulle gælde for separat kloakering i byerne.
Venstre var dengang imod, fordi forslaget jo ikke indeholdt en finansiering.
Der var ingen økonomi forbundet med det, ud over at man sagde, at det må forsyningsselskaberne så klare, og det er, som jeg læser det, den samme model, som Enhedslisten her lægger for dagen.
Det betyder altså, at det er i nogle af de områder, hvor der er rigtig mange familier, der ligger under de her indkomstgrænser, som kan komme i betragtning, og som vil nyde godt af forsyningsselskabets ageren som pengeinstitut, at forsyningsselskabet kan komme i alvorlige økonomiske problemer.
Nu er det jo sådan, at både undertegnede og hr. Per Clausen udfordrer en fremtid i kommunalpolitik efter næste folketingsvalg, og jeg skulle måske anmode hr. Per Clausen om at læse om alle de advarsler, som KL kom med i forbindelse med L 86, og det samme gælder jo for det her forslag.
Man er virkelig bekymret for, at forsyningsselskaberne i landdistriktskomuner, der har mange familier, der ligger under de her indkomstgrænser, vil få meget svært ved at kunne yde de her lån.
Det indebærer jo ved lov, at de første 3 år er afdragsfri, og hvem vil ikke gerne have det?
Og hvad sker der så?
Så kan mange ting jo have ændret sig.
Så vi må jo forvente, at alle, der ligger under de her indkomstgrænser, vil tage imod et sådant favorabelt tilbud.
Venstre siger ikke med dette, at disse mennesker, der bliver påtvunget tilslutningsomkostninger, ikke skal hjælpes.
Rent faktisk kommer jeg fra en kommune, hvor vi har en aftale med et pengeinstitut, som i langt, langt de fleste tilfælde sørger for den her finansiering som privatlån.
Så det er altså muligt at få hjulpet de her mennesker uden at omdanne vores forsyningsselskaber til pengeinstitutter.
Derfor må jeg sige, at Venstre også er imod det her forslag.
Vi kan ikke stå model til en lov, der siger, at nu skal forsyningsselskaberne være pengeinstitutter på vegne af de øvrige borgere i kommunen.
Jeg skal anmode om, at man læser KL's advarsler på det her område.
Så Venstre er imod forslaget.
Per Clausen (EL), 2015-03-27:
Det er rigtigt.
Man skal altid læse, hvad KL skriver.
Og så skal man selvfølgelig også prøve at høre på, hvad enkeltstående kommuner siger.
Jeg vil bare spørge hr. Henrik Høegh, om han ikke er enig med mig i, at det godt kan være en udfordring at få opbakning til løsninger, som måske ud fra en samfundsøkonomisk, miljømæssig synsvinkel er bedre end den rene separatkloakering, hvis man ikke har tilsvarende finansieringsmuligheder i forhold til de alternative løsninger.
Altså, det her er jo én model; en anden model kunne jo være at sige, at man gav mulighed for, at spildevandsselskaberne overtog ansvaret for spildevandet også på den private grund og dermed var i stand til både at finansiere og gennemføre nogle løsninger, selvfølgelig i samarbejde med grundejerne, som så på den måde var finansieret.
Altså, der er forskellige muligheder.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-03-27:
Okay, det var så en præcisering af, hvad Enhedslisten mener, og hvad Enhedslisten ønsker.
Altså, jeg opfatter ikke, at der er den udformning, men vi kan jo måske prøve at se, om vi i udvalgsbehandlingen kan komme lidt nærmere, hvad det præcis er for en problemstilling, Enhedslisten kredser om, for jeg har i hvert fald haft svært ved helt at få det afdækket i forbindelse med det her beslutningsforslag.
Jeg mener som sagt, at vi med det lovforslag, som vi jo for nylig har vedtaget med et bredt flertal i Folketinget, faktisk har forsøgt at skabe nogle nye muligheder, også for kommunerne og spildevandsselskaberne, i forhold til at kunne gå ind og lave netop sådan en afdragsordning for nogle af de her løsninger.
Vi har jo også med tidligere lovændringer i forhold til klimatilpasning givet mulighed for, at spildevandsselskaberne kan gå med ind og medfinansiere forskellige løsninger.
Så jeg mener faktisk, at kommunerne i dag i deres klimatilpasningsplanlægning har rigtig gode muligheder for at gå ind og lave nogle planer, der også er tilpasset de forhold, der gør sig gældende i et bestemt lokalområde.
Men lad os endelig se på, om vi kan komme nærmere, hvad det er, som Enhedslisten mener er problemet.
Henrik Høegh (V), 2015-03-27:
Man kan selvfølgelig vælge den miljømæssige løsning, at man laver en model, som gør, at det bliver så dyrt for de borgere, der dog stadig væk frister en tilværelse i landdistrikterne, at betale deres spildevandsbidrag, at de flytter derfra.
Så har man selvfølgelig en løsning, når borgerne er forsvundet derfra.
Nu er vi sådan set enige om, også med Enhedslisten, håber jeg, at vi gerne vil fastholde en befolkning derude i landdistrikterne, og derfor er vi i hvert fald nogle, der tager det lidt alvorligt, når man læser enkeltkommunernes høringsbidrag, bl.a. Guldborgsunds, som siger, at de forventer, at det er over 10 pct. af deres borgere, der vil ligge under de her indkomstgrænser og dermed bede om finansiering af forsyningsselskabet.
Jeg vil være imod det her.
Vi har nogle andre løsninger derude i virkeligheden, og dem synes vi bedre om.
Det er stadig væk sådan, at den enkelte borger bidrager, og man bidrager på de vilkår, som pengeinstituttet giver mulighed for.
Mette Reissmann (S), 2015-03-27:
Det er et fælles ansvar at sikre, at vi har et rent vandmiljø i hele Danmark, og vi skal selvfølgelig hjælpe betrængte boligejere, der kan have svært ved at betale for rensningen af deres spildevand.
Netop derfor har vi i januar i år også gennemført en ændring af spildevandsloven for at give hjælp til økonomisk trængte grundejere i en situation, hvor kommunerne kommer med et påbud om kloakering eller om forbedring af decentral rensning.
Vi gav kommunerne pligt til at tilbyde en hjælpeordning.
Den indeholder en minimumsfrist på 3 år for indfrielse af påbud og en afdragsordning på 20 år for de økonomisk trængte ejendomsejere, der får påbud om rensning af deres spildevand.
Samtidig indførte vi en abonnementsordning for grundejeren om drift og vedligeholdelse af kloakledninger på grunden.
Enhedslisten foreslår så, at der også tilbydes en afdragsordning til alle de borgere, der får påbud om at adskille spildevand og regnvand, ligegyldigt hvor mange penge de her konkrete borgere har på kistebunden.
Vi mener kun, at en låneordning skal være et tilbud fra fællesskabet til de boligejere, hvor det er absolut nødvendigt.
Men tag ikke fejl.
Borgernes velfærd og velstand ligger altså også Socialdemokraterne meget på sinde.
Til gengæld har vi jo netop i den her sammenhæng åbnet for, at spildevandsselskaberne kan tilbyde alle grundejere en abonnementsordning for drift og vedligeholdelse af deres kloakledninger på grunden, og det gælder også adskillelse af regnvand og spildevand, altså en ganske økonomisk overskuelig løsning.
Vi mener derfor, at der allerede er fundet en balanceret løsning på problemet, og Socialdemokraterne kan på den baggrund ikke støtte forslaget.
Lone Loklindt (RV), 2015-03-27:
Det her beslutningsforslag fra Enhedslisten vedrører ikke, som man skulle tro, når man har lyttet til debatten, kloakering i det åbne land, men handler om påbud om separatkloakering.
Det var, som det tidligere har været fremme i debatten, noget, vi valgte at tage ud eller ikke lade omfatte af den lovgivning, vi lavede her i januar, i forhold til at give mulighed for en låneordning til de økonomisk trængte borgere, som havde fået påbud om kloakering i forbindelse med kloakering i det åbne land.
Der er mange gode grunde til, at kommuner vælger at lave separatkloakering og for den sags skyld også lokale afledninger af regnvand i områder i forbindelse med klimatilpasning.
Vi har jo set, hvordan skybrud og i det hele taget ekstremt vejr har gjort, at vores kloaksystemer mange steder ikke slår til, og derfor er der allehånde løsninger, som kommer i brug, f.eks. også LAR-løsninger, som Enhedslisten er inde på, i særdeleshed når kommuner udlægger nye områder til bebyggelse.
Ellers kan man som almindelig boligejer eller husejer selv vælge at lave en lokal afledning af regnvand på sin grund.
Jeg ved ikke, om grønne tage tæller i den forbindelse, men i hvert fald er regnbede og andre måder at aflede i faskiner muligheder, man har, og som man kan få et bidrag til på den måde, at mange kommuner giver tilbagebetaling af en del af tilslutningsbidraget til kloakken.
Så der findes altså allerede ordninger i forhold til det med LAR-løsninger, men i forhold til separatkloakering gjorde vi jo ved den sidste lovbehandling det, at vi gav den mulighed, at kommuner kan lave abonnementsordninger, sådan at det selvfølgelig er smart at lave separatkloakering, altså adskille regnvand og spildevand, i et helt område.
Det giver jo ikke mening at gøre det ved nogle enkelte huse, man er nødt til at have et helt område med.
Men det ville være en meget stor udgift, hvis man skulle begynde at give tilskud her, og hvor skulle de penge egentlig komme fra?
kan man spørge Enhedslisten om.
En af de muligheder, som kommunerne også har, og som vi har haft meget lidt fokus på, er faktisk, at man fra kommunal side eller fra spildevandselskabets side kan overtage ejerskabet af en del af kloakrørene, nemlig den del, som går fra det fælles system ude i vejen ind til soklen.
Det er jo så noget, som kommuner og spildevandsselskaber i forening kan kigge på dér, hvor det er en mulighed.
Radikale Venstre mener, at det her forslag er overflødigt, og ønsker ikke at støtte det, men er meget opmærksom på, at der naturligvis er brug for mange forskellige løsninger i kommunerne i forhold til at klare klimatilpasningen.
Derfor er det også vigtigt, at vi får en meget bred erfaringsdeling af, hvilke tiltag der egner sig i de enkelte områder.
Steen Gade (SF), 2015-03-27:
Jeg vil sige, at sådan som vi har set på forslaget, synes vi, det egner sig til, at man får fundet ud af, om der kan være nogle huller i det, vi har fået vedtaget, og det vil vi egentlig bruge udvalgsarbejdet til.
Og det vil jo sige, at vi er optaget af, at man faktisk bruger redskabet med separatkloakering i folks huse.
Vi er også optaget af, at man kan få det til at fungere i praksis på en simpel måde – ikke bare når der laves nybyggeri, for der er det jo let nok at gøre, men også i forbindelse med at udtage boligområder, hvor man når frem til, at det sådan set er billigere for samfundet og dermed for borgerne i byen samlet set, at man tager et helt område og der laver separatkloakering.
Den tidligere miljøminister var på et tidspunkt inde på noget, der jo også drøftes i andre lande, nemlig at man sådan set skulle betale for det vand, hvis man havde befæstede arealer, så der ikke sivede så meget vand ned.
Det holdt hun op med, fordi der var så stor modstand mod det.
Men der er jo en lang række diskussioner her, som man sådan set godt kunne kigge på.
For det er jo klart, at for så vidt angår den grundejer, der har befæstede arealer, altså hvor det hele er asfalt – eller det er jo typisk fliser eller sådan noget – er der jo ikke lige så meget nedsivning på den grund, som vedkommende har, som på grunden hos den, der faktisk har et smukt blomsterbed eller en græsplæne.
Så det er ikke, fordi jeg nu vil åbne den diskussion.
Jeg vil bare sige, at vi vil bruge udvalgsarbejdet til at finde ud af, om der er et hul i det, vi har fået lavet her – det redskab, som jeg synes er vældig vigtigt, nemlig separatkloakering, og som er medvirkende til, at regnvandet faktisk ikke går ned i kloakken for en lang række ejendommes vedkommende – altså, så det kan bruges og også kan bruges i store områder.