runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2008-10-21:
Da vores vanlige integrationsordfører, fru Helle Sjelle, desværre ikke har mulighed for at være til stede, og da jeg lige, idet jeg kom springende ind, hørte, at hr. Morten Østergaard efterlyste De Konservative, er jeg rigtig glad for, at jeg lige kan nå at læse talen, som vores ordfører har lavet, op.
Det har nemlig aldrig været meningen, at Danmark skulle være et sted, forbrydere søger til for at undgå strafforfølgelse.
Derfor er vi Konservative positive over for, at regeringen nu foreslår, at anklagemyndigheden får udvidet sin adgang til oplysninger i udlændingesager - sager, der vedrører forbrydelser med en strafferamme på fængsel i 6 år eller derover.
Ændringen skulle gerne forbedre muligheden for at finde både gerningsmænd til internationale forbrydelser og vidner og ofre for de grusomme forbrydelser.
Vi Konservative støtter også anden del af lovforslaget, der indebærer ændringer, der gør det muligt for Danmark at implementere SIS II-forordningen.
SIS II-forordningen viderefører regler for indberetning fra Schengeninformationssystemet, men den indebærer også, at personer, der er opført på EU's og FN's sanktionslister med rejserestriktioner fremover indberettes som uønskede til SIS II-systemet.
Derudover skal der også fremover være mulighed for at tage fingeraftryk og foto af de personer, der skal indberettes til SIS II, om nødvendigt med magt.
Afslutningsvis skal jeg bemærke, at vi Konservative også støtter forslaget om, at institutionen Ellebæk ved Sandholmlejren på grund af kapacitetsproblemer kan bruges til personer, der er udvist ved dom, og som er varetægtsfængslede.
Alt i alt støtter vi Konservative således forslaget, fordi det gerne skulle være med til at gøre den verden, vi lever i, mere tryg.
Sidsel Homann (SF), 2008-10-21:
Jeg er her igen på vegne af SF's integrationsordfører, fru Astrid Krag, og jeg læser hendes tale op.
L 11 indeholder forskellige forslag.
Mens nogle af delene er konsekvenser af vores internationale samarbejde, som f.eks. implementeringen af SIS II, er andre enten præciseringer eller tekniske ændringer, som vi ikke har så mange kommentarer til på nuværende tidspunkt.
Der, hvor vi har nogle betænkeligheder, er vedrørende mulighederne for overlevering af personoplysninger til Statsadvokaten for Særlige Internationale Straffesager.
Integrationsministeriet bemærker selv i høringsnotatet, at der er tale om en afvejning af hensyn, herunder at en fravigelse af de almindelige videregivelsesregler taler imod lovændringen.
I denne afvejning vil vi se nøje på begge sider af vægten.
Vi vil gerne se på, om forslaget risikerer at forårsage øget usikkerhed og utryghed, når asylansøgerne kommer hertil og får at vide, at deres personlige informationer potentielt bliver videregivet, uden at de har givet samtykke.
Vi frygter, at det vil give anledning til, at asylansøgere fortier oplysninger eller fremkommer med forkerte informationer af frygt for risikoen ved den forringede tavshedspligt.
Derudover finder vi som flere af høringsparterne, at formuleringerne er meget vage.
Vi vil gerne have helt afklaret, hvor vidtgående en adgang der konkret lægges op til.
Når det er sagt, er det selvfølgelig vigtigt, at vi får fanget forbryderne, og at vi ser på de redskaber, som kan bidrage til dette, men da forslaget berører en grundlæggende retssikkerhed omkring fortroligheden af personoplysninger, vil vi gerne have dette belyst grundigt.
Vi forholder os altså afventende til det samlede forslag og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-10-21:
Jeg siger mange tak for debatten; tak for støtten fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti og i øvrigt også for de faldne bemærkninger fra dem, der ikke er helt med, eller som slet ikke er med.
Hr. Henrik Dam Kristensen rejser spørgsmål over for Dansk Folkepartis ordfører om, hvad det nu var for noget, når det blev sagt, at reglerne for udvisning vil komme ved en senere lejlighed.
Det skyldes jo, at den aftale, der er indgået efter Metockdommen, mellem regeringen og Dansk Folkeparti jo også omhandler regler om udvisning, og jeg har fundet det mest hensigtsmæssigt, at det bliver samlet i ét forslag.
I øvrigt forstår jeg, at der er tilslutning fra Socialdemokratiet, og vi har jo også arbejdet sammen om SIS og udveksling af oplysninger, så længe jeg kan huske, så det vil jeg gerne sige tak for.
Dansk Folkeparti var inde på reglerne om tålt ophold.
Der blev sagt, at det er vigtigt, at det er Folketinget, der bestemmer.
Og der kan jeg så sige, at når det drejer sig om reglerne for tålt ophold, er det jo sådan, at de indgår i et lovforslag fra 2002, som vi har været sammen om.
Men jeg er helt forberedt på at skulle svare på nærmere spørgsmål om den sag enten i forbindelse med lovforslaget her eller i en anden forbindelse.
Men der er jo, som det også blev sagt fra Dansk Folkepartis side, tale om grove forbrydelser, der er tale om at beskytte ofrene, og den konservative ordfører sagde det meget klart: Danmark skal ikke være et fristed for forbrydere.
Der er sat nogle grænser i loven, og det kan jo ikke være sådan, at fordi der oprettes internationale domstole og internationale statsadvokater, så kan man slippe udenom, hvis man er international forbryder.
Jeg var selvfølgelig forberedt på, at man fra flere partiers side ville rejse spørgsmål.
Jeg indgår selvfølgelig i en konstruktiv drøftelse af de spørgsmål, De Radikale måtte stille.
Der blev også fra De Radikales side spurgt til noget om Ellebæk, og der kan man jo se i bemærkningerne, at der er tale om en bedre udnyttelse.
Enhedslisten forstår jeg ikke rigtig kunne være med i det.
Jeg forstod også, at SF i hvert fald var interesseret i en drøftelse, og jeg svarer selvfølgelig på alle de spørgsmål, der måtte blive stillet, og er naturligvis navnlig klar over, at vi skal have en drøftelse om udveksling af oplysninger.
Det er altid vigtigt.
Der er altid en balance mellem hensynet til ofrene og hensynet til de kriminelle.
Hvor det balancepunkt er, er jo til syvende og sidst en politisk afvejning.
Men det er jo ikke sådan, at der slet ikke er nogle principper, eller at alle principper er sat ud af kraft.
Vi er alle undergivet forskellige grundsætninger, som også følger af EU-lovgivningen om udveksling af personoplysninger, så der er altså ikke tale om, at man bare overruler alle retsprincipper.
Men der er tale om, at der er oprettet en statsadvokatur, som altså ikke er blevet behandlet i den danske udlændingelovgivning før nu.
Og det finder vi helt rimeligt.
Martin Henriksen (DF), 2008-10-21:
Jamen jeg synes ikke, at der er nogen grund til at trække noget tilbage.
Det kunne være passende, hvis Socialdemokraterne sådan ved nærmere eftertanke trak deres Schengenpolitik tilbage, for
så kunne vi jo komme et stykke i dag; det ville jo være til gavn for mange danskere, og det ville være alle tiders.
Men så vidt kommer vi nok ikke i dag.
Nej, jeg ser ingen grund til at trække noget tilbage, og jeg regner med, som jeg også tror jeg sagde indledningsvis, at der vil komme et forslag, hvor man bl.a. kunne gå ind og kigge på udvisningsregler på forskellige områder, og så kunne det jo være, at der kom en pakke, og at man sagde: Jamen der kan vi så stramme op på forskellige områder, når vi taler om udvisningsregler.
Så det ser jeg ingen grund til at trække tilbage.
Jeg er ikke viceminister, selv om jeg synes, at det er en fin titel at få, men jeg regner med, at der vil komme et lovforslag fra regeringens side, hvor man gennemfører og implementerer det, som oprindelig var i det her lovforslag, men som er blevet taget ud.
Det kan jo være, at man finder noget andet godt og laver en udvisningspakke på et tidspunkt, hvor man gennemgår de udvisningsregler, som vi har på forskellige områder.
Og så kan det jo være, at man kan finde ud af at stramme lidt op på nogle forskellige områder, det skal man jo ikke udelukke.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-10-21:
Hr. Martin Henriksen sluttede med at sige, at det ikke havde så meget med lovforslaget at gøre - og det havde ordførertalen jo stort set ikke.
Det var en harceleren over Schengen, over en tuneser, som burde være et andet sted, end han var, osv. osv.
Men jeg lagde mærke til begyndelsen af ordførertalen, og det fik mig til at tænke på, om vi sådan officielt har fået indført et viceministersystem.
For jeg forstår, at hr. Martin Henriksen annoncerede, at der kommer et andet lovforslag i stedet for det, der nu er taget ud, om skærpelsen i forbindelse med at kunne udvise.
Er det Dansk Folkeparti, der kommer med et lovforslag på det her område, eller var det viceministeren, som trådte i karakter og på regeringens vegne nærmest proklamerede, at der kommer sådan et lovforslag?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-10-21:
Det er jo det sædvanlige kneb, vi oplever her.
Man tillægger folk intentioner og lægger dem ord i munden, og så drager man en konklusion, som er fuldstændig fejlagtig.
Jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, at det, det handler om, jo er, at før, da vi havde den gamle grænsekontrol i hvert enkelt land, var det ikke sådan, at der ikke blev smuglet narkotika.
Da var det ikke sådan, at der ikke var forbrydelser, som også opererede på tværs af landegrænser; det var der jo dengang også.
Sandheden er jo rent faktisk, at den internationalisering, vi har set af en række meget grove kriminelle handlinger, også kræver, at vi som myndigheder bliver mere professionelle.
Så jeg er simpelt hen grundlæggende uenig med hr. Morten Messerschmidt.
Jeg mener, at den kur, som hr. Morten Messerschmidt anbefaler, nemlig at vi skal genindføre grænsekontrollen i det enkelte land, simpelt hen er en forkert kur.
Nå, men det var bare de meget skråsikre indledende bemærkninger om, at det kommer.
Nu forstår jeg, at det bliver trukket lidt tilbage osv. Kan vi ikke få at vide - for det var sådan set rart nok, når ordføreren starter med at være så skråsikker på regeringens og på ministerens vegne - hvad ordføreren egentlig har at have det i?
Kommer der noget, eller kommer der ikke noget?
Karen J. Klint (S), 2008-10-21:
Spørgeren rejser igen næsten det samme spørgsmål, og jeg kan sige, at der bliver manipuleret lige så godt med det, der er blevet meldt ud, som der blev manipuleret med den overskrift, der var årsag til det, man kan kalde store bededags-krisen.
Det var Karen Klint som person, der sagde noget - en strøtanke - om, at det var den eneste dag, der var til debat, og derfor er der ingen grund til at udvide det og manipulere med det, som om alting er til salg.
For det var ment som en beskyttelse af de helligdage i den kristne kirke, som er fikseret på nogle hændelser.
Og den eneste dag, der ikke er fikseret på en hændelse, er store bededag.
Så jeg tror, at vi er meget mere enige, end ordføreren vil give os lov til at være.
Martin Henriksen (DF), 2008-10-21:
Nu synes Dansk Folkeparti heller ikke, at det positivt, at FN har afskaffet Kristi himmelfartsdag.
Det synes vi ikke på nogen måde.
Men jeg synes bare, at det er sådan en pudsig tankegang, der tilsyneladende er i den socialdemokratiske folketingsgruppe, og måske man kunne få uddybet den tankegang fra Folketingets talerstol - den tankegang, som jeg kan forstå i al enkelhed går på, at hvis der er nogle, der foreslår, at vi afskaffer en helligdag, som betyder meget for folkekirken, så afviser vi det, og så tager vi en anden helligdag ind og siger, at man så kan få den i stedet for.
Og så ville jeg bare høre igen, hvis der er nogle, der foreslår, at man afskaffer julen, hvilken helligdag fru Karen J. Klints så mener at man i stedet for skal afskaffe for at imødekomme den muslimske kultur, hvilket jeg forstår er det, som er ærindet for fru Karen J. Klint.
Så hvis hun bare sådan kan redegøre for den dybere tankegang bag den socialdemokratiske politik på det område, ville det jo måske kunne gøre os alle sammen lidt klogere.
Karen J. Klint (S), 2008-10-21:
Jeg havde nær sagt tak for spørgsmålet, selv om det ikke vedkommer lovforslaget.
Jeg har ikke foreslået, at store bededag skal afskaffes.
Jeg gik ud i en protest imod, at FN har afskaffet Kristi himmelfartsdag for deres ansatte her i Danmark.
Og hvis man skulle tale om at bytte rundt på nogle fridage, så er den eneste dag, der ikke er knyttet til en speciel hændelse, store bededag.
Jeg sagde ikke, at det var et forslag, jeg sagde, at det kunne være, at der kunne være en debat om det.
Så det var en meget, meget løst tanke, og det var et forsvar for Kristi himmelfartsdag, som jeg oplever er meget inde i kirkens forkyndelse.
Martin Henriksen (DF), 2008-10-21:
Ja, det kan godt være, at jeg bliver irettesat af formanden, men jeg synes alligevel, at det så fristende at spørge, og derfor kan jeg ikke lade være med at spørge, nu hvor det er fru Karen J. Klint, der står på talerstolen.
Jeg kunne forstå på fru Karen J. Klints ordførertale, at Socialdemokraterne gerne vil modernisere folkekirken, og at man gerne vil have større strukturelle ændringer, og at man gerne vil komme med nogle ændringsforslag.
Og så kan jeg jo ikke lade være med at tænke på, at der jo også er en lang række andre områder, hvor fru Karen J. Klint har sagt, at der er nogle ting, der skal ændres i det danske samfund, bl.a. det her med, at store bededag skal gøres muslimsk.
Så jeg ville høre, om fru Karen J. Klint eller Socialdemokraterne har andre helligdage, som de synes man skal lave om på.
Det kunne være at afskaffe julen eksempelvis eller noget andet i forlængelse af det forslag, som fru Karen J. Klint er kommet med.
Det kunne være sådan rart, nu hvor vi er i Folketinget og fru Karen J. Klint står på talerstolen, at få uddybet, hvad hun egentlig mener med, at man skal gå ind og afskaffe specielle helligdage eller konvertere dem til f.eks. muslimske helligdage.
Kunne vi ikke sådan få en kort forklaring på, hvad Socialdemokraternes politik er på det her område?
Morten Østergaard (RV), 2008-10-21:
… til ministeren
- præcis.
Jeg kunne godt tænke mig at gøre det lidt mere konkret og takker for, at ministeren har lovet at spille konstruktivt med som altid.
Det, jeg gerne vil spørge til, er, om det ikke virker rimeligt nok, at hvis man er inde i en situation, hvor man ønsker at videregive oplysninger fra den danske anklagemyndighed og videre ud, så søges der et samtykke, eller at man i hvert fald som minimum høres, så den pågældende person ved, hvad det er for nogle oplysninger, der florerer.
Og i hvert fald kunne man så i givet fald med hensyn til ofrene måske vælge at gøre lidt forskel og sige, at man ikke sender beskrivelser og oplysninger om ofre og vidner videre ud af landet, uden at de pågældende som minimum er blevet hørt.
Og det vil egentlig være at foretrække med et samtykke - for at det sker uden samtykke, er jo det, som Amnesty International i hvert fald fraråder.
Tilsvarende kan man jo sige, at det vel altid er rimeligt nok.
Jeg ved ikke, hvilke interesser statsadvokaten kan have i at få oplysninger om ofre og vidner, uden at de pågældende ved det.
Jeg synes, at det virker mærkeligt, at de ikke skal involveres i den proces.
Hvilken interesse skulle de have for det modsatte?
Så der kunne man måske overveje at være imødekommende.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-10-21:
Det vil jeg ikke stå og udtale mig om her.
Udgangspunktet er jo efter vores persondatalov, at man skal give samtykke.
Det er udgangspunktet.
Men der kan netop være hensyn til retssikkerheden, nemlig den del af retssikkerheden, der hedder, at forbrydelser opklares, så retssikkerheden håndhæves, og det gør, at det kan man ikke.
Men altså, jeg vil sige til ordføreren: Stil et spørgsmål om det, for jeg vil gerne vende det, men jeg tror nok, at jeg vil lande på at sige, at det måske bliver lidt søgt.
Og netop i de sager kan der faktisk være en glidende overgang mellem, hvornår man er offer, og hvornår man er forbryder.
Og da der jo netop tit er tale om forbrydelser, som planlægges af flere, kan det få meget uheldige konsekvenser, så jeg tror ikke meget på det, men jeg vil da ikke bare afvise det, jeg vil da gerne give det en tanke.
Men jeg tror ikke på, at vi bliver enige om det.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-21:
Det var så her, hvor jeg spurgte til, om ikke det er rimeligt at skelne mellem mistænkte gerningsmænd og ofre eller vidner til sådanne forbrydelser.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-10-21:
Nu skal jeg lige prøve, om jeg kan få det sagt på en pæn måde.
For det her med, at mulige forbrydere selv skulle kunne bestemme efterforskningsskridtene, er måske udtryk for en meget, meget pæn og menneskekærlig tankegang fra spørgerens side, for nu at sige det pænt, ikke?
Det kan man jo altså ikke forestille sig.
Der er tale om ganske alvorlige forbrydelser, det kan ikke være sådan, at politiet skal bede pænt om lov.
Hvad så, hvis der bliver sagt nej?
Det var det første, hr. Morten Østergaard var inde på.
Men det kan heller ikke være sådan, at man smadrer efterforskningen ved at give den slags oplysninger.
Det tror jeg hr. Morten Østergaard har beskæftiget sig længe nok med retspolitik til at kunne forstå, nemlig at sådan kan man ikke efterforske alvorlige forbrydelser.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-21:
Det er åbenbart meget, meget vanskeligt for fru Løhde at forstå, hvad der bliver sagt.
Det er muligt, at fru Løhde er uenig i det, jeg siger, men derfor behøver det, jeg siger, jo ikke være forkert.
Jeg siger netop, at det er uacceptabelt, at man under VK-regeringen har en ventetid på ½ år, og at man over årene har haft en ventetid, der i 2007 var 21,2 uger, altså næsten ½ år.
Det er det, der er lykkedes for regeringen: 21,2 uger.
For vores vedkommende er den politiske holdning, at disse ventetider er uacceptable, og det er derfor, vi har afsat 2 ½ mia. kr. på vores finanslov.
Det har vi diskuteret her i Folketingssalen, og det er alle bekendt med, og jeg håber da også, at Dansk Folkeparti måske kunne støtte det, for så kunne man løse det her problem.
Vi havde ikke fremsat et forslag om at bruge 2½ mia. kr. på at afvikle disse pukler, hvis vi mente, at patienterne skulle vente i 3 måneder.
Det må da være ret indlysende logik.
Sophie Løhde (V), 2008-10-21:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik noget klart svar på mit spørgsmål.
Jeg sidder med den artikel fra Jyllands-Posten i søndags, hvor Bent Hansen udtaler sig meget klart og siger, og jeg citerer: Det er en fordel for patienterne at vente i mere end 3 måneder.
Det er da klar tale, men hvorfor er det så, at ordføreren i dag ikke vil være ærlig over for borgerne og fortælle dem, at det er de og de patientgrupper der, hvis Socialdemokraterne får magt, som de har agt, altså kommer til at vente i mere end 3 måneder.
Hvor mange patienter drejer det sig om?
Er det 20,30, 40 eller 50 pct. at patienterne?
Kunne vi ikke få en form for statistik over, cirka hvor mange vi skal bede om at vente i mere end 3 måneder, hvis Socialdemokraterne får lov til at gennemføre deres sygehuspolitik?
Colette L. Brix (DF), 2008-10-21:
Jeg ved ikke, om jeg hørte rigtigt.
Hørte jeg hr. Mike Legarth sige, at han selv ville blive mistænksom, hvis der stod, at der ikke var en CSR-politik i C-virksomhederne derude?
De store børsnoterede virksomheder har det jo næsten alle sammen, ellers er de inde under Global Compact.
Er det rigtigt, at man ville blive lidt i tvivl og være mistroisk over for de virksomheder, der af en eller anden årsag - som man jo ikke kender - ikke har en CSR-politik?
Hørte jeg rigtigt?
Mike Legarth (KF), 2008-10-21:
Nu kunne vi lige henvise til den finansielle sektor, hvor nogle aktionærer og købere af ydelser i bankerne har ønsket, at man bedre kunne læse, hvad det er for en virksomhed, man støtter - eller i hvert fald køber aktier i og dermed bliver medejer af og har en vis risiko i.
Det er frivilligt, men hvis der ikke står noget, vil jeg faktisk selv betragte det som mistænkeligt, og derfor vil jeg meget opfordre til, at alle gør det.
Colette L. Brix (DF), 2008-10-21:
Jeg vil gerne spørge hr. Mike Legarth - når det nu netop er så godt og så frivilligt: Hvorfor skal de virksomheder, der ikke ønsker en CSR, skrive i årsregnskabet, at de ikke har det?
Mike Legarth (KF), 2008-10-21:
Det vil vi ikke, fordi vi f.eks. allerede nu, inden vi forholdt os til det her, har kunnet se, at mange virksomheder arbejder med socialt ansvar, uden at der er et pålæg, og vi tror på, at det vil komme stille og roligt, hvis vi motiverer dem, og det er det, vi gør med det her forslag.
Det er meget frivilligt, for vi har jo sagt, at det kan skrives i ledelsesberetningen, det kan også lægges frem på en hjemmeside, eller man kan henvise til noget mere specifikt orienteringsmateriale, man har lavet.
Steen Gade (SF), 2008-10-21:
Nu synes jeg, at den konservative ordfører faldt tilbage til talen fra sidste år, da han skulle afvise forslaget fra hr. Frank Aaen, men nu skal De Konservative jo forsvare det her.
Selvfølgelig fører det da til, at der er mere arbejde, når revisoren sidder med arbejdet, og selvfølgelig fører det da til, at nogle virksomheder skal lave de her afrapporteringer bedre, end de har gjort det før.
Det er vel meningen med det; ellers ved jeg ikke, hvad meningen er.
Jeg mener faktisk, at fru Colette L. Brix fra Dansk Folkeparti har lidt ret i, at der er nogle virksomheder, der på en måde bliver presset.
Det er jeg ikke imod, men jeg ville da hellere lave en ren lovgivning og sige: O.k., de skal lave det.
Hvorfor har man ikke taget det skridt at sige: De skal lave det, fordi vi mener, det er godt, vi mener, det er godt for Danmark, det brander Danmark, og de fleste virksomheder ved godt selv, at det har de stor økonomisk fordel af?
Mike Legarth (KF), 2008-10-21:
Jamen det er ud fra en betragtning om, hvordan vi mener at det her samfund skal skrues sammen, og hvilken overordnet vision vi har, og vi vil ikke detailstyre, vi vil ikke tvinge.
Vi tror på det gode, og vi tror på, at vi bedre kommer igennem med vores resultater ved at appellere til, at man beskriver et samfundsansvar, og hvad man har gjort, altså frivillighed.
Det tror jeg faktisk giver noget mere respekt, end at man har sådan et kontrolstyret statsapparat.
Steen Gade (SF), 2008-10-21:
Ja tak.
Det sidste er jo betryggende, og det synes jeg da er godt, for det betyder jo, at revisor faktisk har en rolle, og det synes jeg ikke man skal skjule.
Det får revisor selvfølgelig, for vedkommende skal jo sådan set med sin underskrift attestere, at de ting, der bliver oplyst, så vidt han ved, er rigtige, og hvis han ikke ved det, skal han spørge ind til det.
Så på den måde får det selvfølgelig en betydning, og det er faktisk det gode ved, at det kommer ind i årsregnskabsloven.
Men mit spørgsmål til De Konservatives ordfører går på, hvorfor man i virkeligheden foretrækker at presse virksomheder til at lave det her i stedet for rent ud at sige: O.k., det er ikke frivilligt, men vi synes, det er en god idé.
For det har jeg forstået at De Konservative synes.
De store virksomheder vil også kunne det, og de fleste af dem har fordel af det - siger de selv.
Mike Legarth (KF), 2008-10-21:
Vi er naturligvis altid villige til at debattere hvad som helst, som hr. Jens Christian Lund eller andre måtte fremsætte i udvalget - også det her.
Men med hensyn til små og mellemstore virksomheder vil jeg sige, at de jo med vilje er friholdt, fordi vi dér har en anden dagsorden, hvor vi siger, at vi gerne vil friholde dem for enhver form for yderligere administrative byrder - og det beviser vi jo med det her.
Det er alene nævnt, at revisoren skal foretage det, man kalder et konsistenstjek.
Det vil sige, at når han i øvrigt reviderer årsregnskabet, skal han lige sikre sig, at det, der står om samfundsansvar, også svarer til det kendskab, han i øvrigt har til regnskabet.
Jens Christian Lund (S), 2008-10-21:
Jeg vil godt takke for svaret, for det er også det, jeg havde fået at vide.
Så håber jeg, vi er enige om, at det måske ikke var helt det samme indtryk, vi fik, da vi hørte en tidligere ordfører.
Men jeg er glad for De Konservatives svar.
Jeg har et spørgsmål med hensyn til revision af dette område: Er De Konservative enige i, at der skal være nogle klarere regler for, hvad det er for noget, revisorer har ansvaret for, og hvor det står i loven, og er De Konservative indstillet på at debattere det i udvalgsarbejdet?