runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2011-11-09:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg ikke er enig med spørgeren i, at det ikke kan lade sig gøre at flytte en meget stor del af den gruppe, der i dag er på kontanthjælp, ind i beskæftigelse.
Det tror jeg på.
Og jeg tror, at vejen derind for manges vedkommende er ordinær beskæftigelse; for andres vedkommende er det en mere virksomhedsnær aktivering.
Jeg tror faktisk på, at det kan lade sig gøre.
Det giver ikke sig selv.
Det bliver svært.
Regeringer før os har forsøgt med gennemgribende reformer af hele arbejdsmarkedet.
Det tror jeg på kan lade sig gøre.
Det giver et enormt løft i forhold til bekæmpelse af fattigdom.
Godt 1.000 af de personer tilhører den målgruppe, som spørgeren her spørger til.
Det vil altså sige, at jo, der er en udfordring for godt 1.000 personer ud af de 16.000 borgere, men det ændrer jo ikke ved, at vores ærinde her først og fremmest er at bekæmpe den fattigdom, som vi ved har store og alvorlige konsekvenser, ikke mindst for børn og unge.
Derefter tager vi fat på gennemgribende reformer af det danske arbejdsmarked, som skal udvide arbejdsudbuddet og sørge for at flytte folk fra passiv overførselsindkomst til beskæftigelse.
Jamen jeg takker spørgeren for at gøre mig opmærksom på udfordringerne.
Jeg synes samtidig, at det er vigtigt at understrege, at perspektivet for den grønne omstilling, også på beskæftigelsessiden, er positivt.
Vi kan bare tage et eksempel, nemlig spørgsmålet om vedvarende energi, hvor Danmark jo tidligere har haft en førerposition, og det har skabt rigtig mange fysiske arbejdspladser i Danmark, bl.a. produktionsarbejdspladser.
Det vil sige, at når vi udvikler nye teknologi, er det ikke kun til gavn for forskere og for højtuddannet arbejdskraft, men så kan det faktisk også være forudsætningen for, at der er arbejdspladser nok i Danmark til både faglært og til ufaglært arbejdskraft.
Det tror jeg er noget både spørgeren og jeg som minister er optaget af.
Så hvis vi tager de briller på, man kan se langt med, kan vi se, at den grønne omstilling kan være det, der gør, at der faktisk bliver ved med at være også produktionsvirksomheder i Danmark.
René Christensen (DF), 2011-11-09:
Der var et formål med at stille ministeren de spørgsmål, som jeg stillede.
Når de i SF anerkender, at den måde, som man påtænker at lave lovgivning på på landbrugsområdet, kan koste job, så synes jeg bare, at det er utrolig vigtigt, at beskæftigelsesministeren er orienteret om, at den politik, der bliver ført andre steder i den nye regering, faktisk koster på ministerens område.
Det er sådan, at dansk landbrug har et utrolig godt brand i udlandet.
Der sker utrolig mange gode ting i landbrugssektoren, og derfor er det vigtigt, at vi holder fast i, at vi har lige konkurrencevilkår.
Jeg er godt klar over, at det er et andet ressortområde, men formålet med spørgsmålet var her at gøre beskæftigelsesministeren opmærksom på, at de ting, der foregår i andre ministerier, jo faktisk har en rigtig stor indflydelse på det, som ministeren arbejder med til hverdag, nemlig at skabe job i Danmark.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-09:
Jeg sad lige et øjeblik og blev sådan helt opløftet, fordi jeg måske fornemmede, at hr. Kristian Pihl Lorentzen var ved at gå ind i nogle overvejelser, altså om han nu ikke skulle overveje at være med i den her meget fornuftige og fremadrettede beslutning, der handler om dels at få færre biler ind i København, dels at generere penge til offentlig transport.
Men o.k., lyset blev slukket lige til sidst, kunne jeg godt høre.
Men det forhindrer jo ikke, at vi hele tiden har været meget præcise med hensyn til, at det her ikke kun handler om, at der er nogle, der skal betale for at komme ind i København.
Det her handler også om, at vi vil have færre biler ind i København og give de mennesker et alternativ, nemlig ved bedre, mere effektiv og billigere kollektiv trafik.
De beslutninger er nogle, der kommer til at række rigtig, rigtig langt frem i tiden, og jeg har desværre nok en fornemmelse af, at det bliver et snævert flertal, som tør træffe den visionære beslutning.
Jeg kan undervejs selvfølgelig blive glædeligt overrasket.
Det vil jeg i øvrigt også gerne arbejde for, men jeg har ikke så meget at have det i på nuværende tidspunkt.
Men bare for at slutte det her: Det handler om også at skabe visioner på området for kollektiv trafik for ikke kun København, men også Storkøbenhavn og for den sags skyld Sjælland i de næste 10, 15, 20 år.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-09:
Jeg har haft den fornøjelse at bruge formiddagen i dag på at deltage i et samråd, hvor ministeren var i samråd i Folketingets Beskæftigelsesudvalg.
Under det samråd understregede ministeren op til flere gange, at ministeren er enig i det, som den tidligere VK-regering sagde, da man lavede dagpengereformen, nemlig at når den er fuldt indfaset, vil 2.000-4.000 ledige risikerer at ryge ud af dagpengesystemet.
Så vidt så godt.
Jeg synes jo, at det er fantastisk og virkelig en landvinding, at vi er nået dertil, at den nuværende regering har erkendt, at den er fuldstændig enig i de oplysninger og det, der var grundlaget for dagpengereformen.
Men det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er det faktum, at ministeren nu siger det samme, som VK-regeringen sagde om, hvor mange ledige der risikerer at ryge ud af dagpengesystemet, for det står jo i skærende kontrast til det, vi hørte fra ministeren og også fra andre ledende socialdemokrater og SF'ere under valgkampen, hvor det blev hævdet, at op imod 38.500 ledige risikerer at ryge ud af dagpengesystemet.
Jeg vil derfor gerne spørge ministeren: Hvad er det for en ny viden, ministeren er blevet bekendt med, så det ikke længere er 38.500, der risikerer at ryge ud af dagpengesystemet, men derimod 2.000-4.000?
Hvad er det for oplysninger, ministeren er blevet bekendt med, som gør, at ministeren og dermed regeringen er fuldstændig enig i det, som den tidligere regering mente på det her område?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-09:
Det her er ikke et spørgsmål om at være enig eller uenig.
Det er et spørgsmål om, hvilket skøn Beskæftigelsesministeriet lægger til grund for genopretningspakkens konsekvenser for afkortelsen af dagpengeperioden.
Når jeg henviser til det tal, er det ikke, fordi jeg er enig med VK, hverken i dagpengereformen eller i måden at anskue det danske arbejdsmarked på, så er det, fordi jeg ikke har nogen grund til at betvivle, at et talmæssigt skøn fra et ministerium er forkert.
Det betvivlede jeg heller ikke, da jeg sad i opposition.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi, ligegyldig hvilken politisk farve vi måtte have, lægger til grund, at ministerierne skønner korrekt.
Kan vi være sikre på, at det skøn holder vand?
Nej, det kan vi ikke.
Det kan vi i hvert fald ikke garantere, for det er jo nødvendigt at understrege, at tallet er skønnet ud fra en normalkonjunktursituation.
I dag er ledigheden højere end i en normalkonjunktursituation, og der er desværre ikke ret meget, der tyder på, at vi er på vej ud af den lavkonjunktur, som vi lige nu befinder os i.
Der er ikke noget, der tyder på, at den europæiske økonomi kan drive dansk økonomi fremad.
Der er heller ikke noget, der tyder på, at udviklingen på vores almindelige eksportmarkeder gør, at vi for alvor får gang i beskæftigelsen.
Derfor foreslår vi fra regeringens side en kickstart af dansk økonomi.
Vi foreslår en række andre initiativer, der skal gavne den gruppe, der i dag er ledige og er i dagpengesystemet.
Men jeg bliver igen nødt til at understrege, som jeg også gjorde det på samrådet, at der er tale om et skøn over det, når reformen er fuldt indfaset, og at det er i en normalkonjunktursituation.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-09:
Jeg synes, at det er rigtig, rigtig fornuftigt af ministeren at holde sig til de tal, som den tidligere VK-regering også brugte og lagde til grund for reformen, og som den tidligere VK-regering i øvrigt også brugte under valgkampen.
Det bringer mig så bare til at stille et meget enkelt spørgsmål: Mener ministeren, at det var ukorrekt under valgkampen at bruge tallet 38.500, al den stund at ministeren nu holder sig til det skøn, som ministeriet er kommet med, nemlig de 2.000-4.000 ledige?
Altså: Mener ministeren, det er ukorrekt at hævde, at 38.500 risikerer at ryge ud af dagpengesystemet?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-09:
Men der er tale om to forskellige tal.
Nu er det partiet Venstre, der i dag i samrådet har fremhævet tallet på de 38.000.
Som jeg forstår det, er tallet på de 38.000 udtryk for det antal personer, der ville kunne falde ud af dagpengesystemet, såfremt ingen af dem enten ville overgå til uddannelse eller komme i beskæftigelse.
Derfor har jeg sådan set ikke noget belæg for at påstå, at tallet er ukorrekt.
Ligesom jeg heller ikke har noget belæg for at konstatere, at skønnet på de 2.000-4.000, når reformen er fuldt indfaset i en normalkonjunktursituation, dvs. efter 2014, hvis konjunkturerne ændrer sig inden da, ikke skulle være korrekt.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-09:
Ja, det er i sandhed to forskellige tal.
Det har ministeren fuldstændig ret i.
Men jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål.
Jeg spurgte, om ministeren mener, at det var ukorrekt at hævde, at tallet er på 38.500, sådan som ledende socialdemokrater, herunder ministeren selv, hævdede i den valgkamp, som vi netop har overstået.
Altså: Var det ukorrekt at hævde, at 38.500 risikerer at ryge ud af dagpengesystemet?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-09:
Er spørgeren helt sikker på, at den nuværende beskæftigelsesminister har hævdet det?
Det er den nuværende beskæftigelsesminister nemlig ikke sikker på at hun har.
Men jeg vil gerne gentage mit svar.
Altså set med mine øjne kan jeg ikke vurdere tallet på de omkring 38.000 til at være ikkekorrekt, for som jeg forstår det, er det det antal, der ville kunne risikere at falde ud af dagpengesystemet, såfremt ingen af dem opnåede anden form for beskæftigelse eller uddannelse.
Men jeg vil gerne gentage, hvad jeg sagde i samrådet.
Jeg blev ikke spurgt om det i samrådsspørgsmålet.
Jeg kender ikke de nærmere omstændigheder bag tallet på de 38.000, men jeg er selvfølgelig villig til at svare på det i et skriftligt spørgsmål.
René Christensen (DF), 2011-11-09:
Jeg vil gerne stille ministeren et spørgsmål.
Jeg var jo så heldig at være på jobcamp her i sidste uge, hvor ministeren også talte for godt 900 af KL's delegerede til mødet.
Der var ministeren inde at tale meget om kickstarten.
Og jeg må sige, at ministeren kom med nogle gode ting, også i forhold til hvad beskæftigelsesministeren havde af tilgange til, hvordan man kunne øge beskæftigelsen i Danmark.
Det var så den positive del af det.
Jeg kan så blive lidt nervøs for, om den nye regering egentlig får talt sammen indbyrdes.
Men vi kan så samtidig se – nu er jeg jo formand for Fødevareudvalget, hvor vi snakker meget om miljø, og vi snakker selvfølgelig også meget med vores egen minister på fødevareområdet – at man arbejder med ting, som netop ikke vil øge arbejdsudbuddet.
Vi kan også se det af de friske tal fra i dag, som siger, at eksporten er faldet i Danmark med 1,8 pct., og at vores import er steget.
Det øger jo ikke beskæftigelsen.
Så det, jeg egentlig vil spørge ministeren om, er, at når man snakker om kickstart, snakker man så kickstart for hele erhvervslivet, også for landbrugssektoren?
Det er sådan, at dansk landbrug jo faktisk står for op mod 20 pct. af den eksport, som vi har fra Danmark.
Så spørgsmålet er: Vil ministeren tage en dialog med miljøministeren og fødevareministeren for at få koordineret det hele i forhold til kickstarten?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-09:
Jeg er altid i dialog med mine ministerkolleger, og det er klart, at når vi tilrettelægger vores samlede erhvervspolitiske profil som regering, er det selvfølgelig med deltagelse af alle regeringens ministre, ligegyldigt hvilket ressortområde man har ansvaret for.
Der bliver spurgt konkret til, om kickstarten også vil handle om landbruget.
Og det gør den ikke.
Den kickstart, som vi foreslår som en del af finansloven, har sit udspring i behovet for at fremrykke offentlige investeringer.
Det vil sige, at den er centreret bl.a. omkring renovering af bygninger, af bygningsmassen i f.eks. kommuner.
Det kan være nedslidte lokaliteter, man kender fra sit lokale velfærdssamfund.
Så er der en del af kickstarten, der handler om trafikal infrastruktur, og der er en del af kickstarten, der handler om renovering af almene boliger.
Man kan beskylde dansk landbrug for meget, men at være til stede i de almene boligselskaber og i den almindelige kommunale velfærd er de ikke. Så kickstarten handler primært om at fremrykke offentlige investeringer, og derfor er der ikke meget landbrug i kickstarten.
René Christensen (DF), 2011-11-09:
Det er jeg sådan set fuldstændig klar over, men det er jo problematisk, at landbruget siger, at de ting, der ligger på bl.a. miljøområdet, og de ting, der også ligger på landbrugsområdet, bringer 13.000 job i fare.
Det er rigtig mange job, som netop beskæftigelsesministeren jo så kommer til at skulle arbejde med i den anden ende.
Det vil sige, at dele af regeringen jo har anerkendt, at det her, man er i gang med i forhold til landbrugssektoren, kan koste job.
Og så spørger jeg bare, om ministeren, som så kommer til at skulle rydde op efter det, kunne have en politisk tilgang til det og sige, at man måske kunne gøre det her på en anden måde i forhold til den situation, vi står i nu.
Det er utrolig vigtigt for dansk landbrug, at vi får nogle rammevilkår, som er lige.
Det er utrolig vigtigt, at vi ikke altid i Danmark skal gå foran og læse EU-direktiver på den strammeste måde af alle lande i EU.
Derfor går jeg jo nu til ministeren for at spørge: Er der ikke andre veje, altså om vi ikke kan lægge pres på miljøministeren og fødevareministeren og sige, at der altså også er andre ting?
Man kan godt være meget grøn, men det koster også i den anden ende, og lige nu har vi måske ikke behov for at bringe 13.000 job i fare.
Er ministeren ikke enig i det?
Mette Frederiksen (S), 2011-11-09:
Jeg bliver nødt til at sige, at hvis det er spørgsmål, der konkret handler om vores landbrugspolitik og vores miljøpolitik, skal jeg henvise til de kolleger, der ressortmæssigt har ansvaret for det.
Men jeg vil samtidig gerne sige, at jeg ikke helt deler pessimismen, hvad angår muligheden for at generere job og beskæftigelse ved en grøn omstilling.
Jeg tror faktisk, det forholder sig modsat, i hvert fald på sigt.
Der er så stor efterspørgsel efter ressourcer, og der er så stor efterspørgsel efter energi, at de lande, der vælger at satse på vedvarende energi og gå væk fra fossile brændsler, som omstiller deres erhvervsliv til noget, der både er klimavenligt og svarer på de udfordringer, som verden står over for, på affaldsområdet, på vandområdet, på energiforbrug, vil vinde den globale konkurrence ad åre.
Derfor er det helt afgørende, både hvad angår dansk landbrug, og hvad angår vores erhvervspolitik i det hele taget, at vi kommer med på den grønne bølge, og at vi også bliver et af de lande, der går i front.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-11-09:
Hvad er ministerens holdning til, at fabrikker opbevarer krudt og sprængstof i større mængder i områder, der ligger tæt på boligområder, og har ministeren overvejet at formulere en afviklingsstrategi for farlige virksomheder i boligområder?
Så lad mig spørge på en anden måde: Jamen har man gjort arbejdet i Miljøministeriet godt nok, når man har været til de her forhandlinger?
Er der nogle ting, der kunne have været gjort bedre, kunne man have været mere opklarende, og kunne man have svaret mere præcist på de spørgsmål, som er stillet i forhandlingsrunden, siden der er nogen, der har den her opfattelse, at det skulle indklages for Europa-Kommissionen?
Ida Auken (S), 2011-11-09:
Vi ser jo, at der er rigtig mange sager, der bliver indklaget for Europa-Kommissionen, og som sagt er det ikke min opgave som miljøminister at stå og spekulere i hypotetiske afgørelser ved Kommissionen, og hvad de kan komme frem til.
Jeg kan jo ikke stille noget op med, at nogen klager.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-11-09:
Jeg havde tænkt mig at spørge ministeren, om man nu ligesom vil prøve at udrede, hvad skal man kalde det, tidsforløbet og sige, at man måske har nogle opklarende svar til Europa-Kommissionen.
Og hvornår forventer ministeren så at der kommer en endelig afgørelse på den her sag, så alle kan få ro i sindet og sige, at det her var godt nok, eller at man skal have en ny proces, hvilket vi jo har prøvet en gang før?
Ida Auken (S), 2011-11-09:
Vi har svaret Kommissionen engang i juni måned første gang, og vi har svaret igen på nogle opfølgende spørgsmål her i november, og som hr. Jørn Dohrmann udmærket ved, kan sager, der har med EU at gøre, trække ud i lang tid.
Vi har travlt, vi skal have Danmark igennem en grøn omstilling, vi skal have skabt arbejdspladser, vi kan leve af i fremtiden, og det er jeg optaget af som miljøminister.
Jeg er optaget af, at vi får et testcenter, så vindmølleindustrien har mulighed for at vise resten af verden, hvad vi er rigtig dygtige til, så de kan udvikle nogle møller, som kan skabe produktionsarbejdspladser i Danmark.
Tina Nedergaard (V), 2011-11-09:
Jeg er glad for ministerens bekræftelse af, at den uddannelsespolitik, der blev ført under den tidligere regering, har haft den meget store effekt, at der netop er blevet optaget endnu flere på studierne igennem de år, end der blev i den tidligere SR-regerings tid.
Derfor er der jo ganske rigtigt rigtig mange flere, der skal betales for.
Men det ændrer sådan set ikke ved, at de jo blev optaget, faktisk inden valget var overstået og dermed under den tidligere regering.
Den har vi jo bl.a. i Nordjylland.
Tak for bekræftelsen af, at ud af de 10.000 lovede uddannelsespladser afsætter regeringen midler til 170 pladser i 2012, og alene på én uddannelse.
Jeg synes, det er interessant, at ministeren siger, at man har valgt at se mere bredt på det at skabe flere uddannelsespladser, men så opretter man pladser alene inden for én uddannelse og så i øvrigt kun 170 pladser.
Historikken bag maskinmesteruddannelsen erindrer ministeren måske nok, altså at det, der foregik ovre i Økonomi- og Erhvervsministeriet ved en tidligere lejlighed, faktisk var udtryk for et bredt forlig.
Men set i det lys må det vel alligevel være skuffende for de studerende, at der ikke bliver skabt nye pladser, men at der alene bliver betalt for pladser, der jo altså er skabt under den tidligere regering. Er ministeren ikke enig i, at der må være skuffede, bristede forventninger derude?
Kan ministeren således her over for Folketinget sige, at det ikke er lovbestemte omkostninger, som tilføres uddannelserne, men at det er nye penge, som man kunne have valgt ikke at betale?
Spørgsmålet lyder: Hvorfor er der med forslaget til finanslov 2012 ikke afsat ressourcer til flere uddannelsespladser ved de videregående uddannelser, sådan som det var blevet stillet de unge i udsigt forud for valget?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-11-09:
Tak, men jeg vil jo gerne have et klart svar fra ministeren på, om man mener, der har været problemer i den aftale, den forrige regering lavede, bl.a. med SF og Dansk Folkeparti, om det her testcenter i Østerild, som man nu er indklaget for i henhold til EU's direktiver.
Det må ministeren jo kunne give et klart svar på.
Har man været i god tro som forligspartner i den her aftale, eller er man af den opfattelse, at her er der måske noget at komme efter?
Jeg vil gerne spørge om ministerens holdning til, at fabrikker opbevarer krudt og sprængstoffer i større mængder i områder, der ligger tæt på boligområder, og har ministeren overvejet at formulere en afviklingsstrategi for farlige virksomheder i og omkring boligområder?
Ida Auken (S), 2011-11-09:
Tak for spørgsmålet.
Reglerne for opbevaring af fyrværkeri er beskrevet i fyrværkerilovgivningen, som henhører under Erhvervs- og Vækstministeriet.
Jeg har derfor forelagt spørgsmålet for erhvervs- og vækstministeren, som oplyser følgende: Når det drejer sig om opbevaring af større mængder fyrværkeri, er det kommunalbestyrelsen i den enkelte kommune, der giver tilladelse på baggrund af tekniske forskrifter.
Forskrifterne stiller en række krav til opbevaring af fyrværkeri, bl.a. indretningskrav og afstandskrav til eksempelvis boligbebyggelse.
Der er således i dag skrappe regler for opbevaring af fyrværkeri.
Efter ulykken i Seest blev reglerne strammet, så alle større fyrværkerioplag blev flyttet væk fra boligområder.
Ulykken i Andst for nylig understreger, hvor vigtigt det er, at reglerne følges.
Hertil kan jeg tilføje, at såfremt der er tale om oplag på mere end 10 t eksplosivt stof, vil en virksomhed desuden skulle godkendes som risikovirksomhed efter skærpede regler, som hører under Miljøministeriet.
Miljøstyrelsen har oplyst over for mig, at det er relativt få.
I 2008 var der syv fyrværkerivirksomheder af den størrelse i Danmark, og ingen af dem ligger tæt på boligområder.
Denne type virksomheder er således afviklet nær boligområder.
En generel fast forbudszone for risikovirksomheder omkring boligområder blev ikke anbefalet af det kulegravningsudvalg, som blev nedsat efter ulykken i Seest.
En landsdækkende fast afgrænset forbudszone omkring boligområder vil ikke være mere sikker for borgere end den grundige konkrete vurdering af den enkelte risikovirksomhed, hvor reglerne i dag kræver, at risikoen for den enkelte virksomhed vurderes i forhold til virksomhedens omgivelser, f.eks. boligområder og natur.
Derfor er der ikke behov for en afviklingsstrategi.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-11-09:
Det, jeg også efterspurgte, var jo ministerens holdning, og ikke det, som nogle embedsfolk har skrevet rundtomkring.
Vi kender alle sammen til, at der er virksomheder, som laver udstyr, hvor der kræves sprængstof for at udløse bestemte mekanismer, og dermed har de fabrikker jo også sprængstof på deres lager.
Derfor spurgte jeg til ministerens holdning til, om de her fabrikker virkelig skulle ligge ved siden af boligområder.
Så er det klart, at der har været nogle ulykker omkring Seest og andre steder, hvor man har haft fyrværkeri.
Men vi må jo erkende, at der ligger en del farlige virksomheder, som oplagrer bl.a. sprængstof; der er nogle steder, hvor man udskiber gas og den slags ting.
Eller har hun ingen holdning til det her spørgsmål?
Ida Auken (S), 2011-11-09:
Det var jo mange spørgsmål på en gang.
Fyrværkerispørgsmål henhører under erhvervs- og vækstministeren.
Som miljøminister kan jeg svare på spørgsmålet om risikovirksomheder og vurderingen af dem.
Spørgeren spørger til, om vi ikke skal have sådan en generel zone for, hvor langt man skal bo fra sådan en virksomhed; hvor langt der skal være til boligområder.
Jeg kan bare sige, at der i øjeblikket er en grundig konkret vurdering ved hver eneste risikovirksomhed, og den er sådan set bedre og sikrere for borgerne end bare at lave en eller anden regel som f.eks. 500 m.
Hvis man lavede den her regel med 500 m, ville der være nogle steder, hvor det er alt, alt for langt, og der ville være nogle steder, hvor det faktisk er for kort.
Så det er meget bedre at gå ind og kigge på den konkrete virksomhed og lave en konkret vurdering, hvis man spørger til min holdning.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-11-09:
Derfor vil jeg jo gerne have en klar besked på, hvor mange boliger man kan etablere ved siden af sådan nogle højrisikovirksomheder.
Vi har alle tilfældet ved Seest i baghovedet.
Det var netop et område, som var et industriområde, der var godkendt til at være i et boligområde.
Så vil jeg bare spørge: Har ministeren slet ingen planer for netop sådan nogle virksomheder, da det jo flere gange har vist sig, at der dér kan ske uheld?
Har man ingen respekt for, at de sådan set i byrådene også kan tage fejl?
Og har ministeren ikke den holdning, at her bør man skride ind?
Ida Auken (S), 2011-11-09:
Det her udvalg af dygtige mennesker, som ved meget om det her, kom frem til, at det er sikrere at foretage en vurdering af hver enkelt virksomhed frem for at lave en eller anden general regel.
Man kan jo spørge ordføreren, om ikke det er meget mere bekymrende at sætte en grænse på f.eks. 500 m, hvis der sådan er nogle, der egentlig har brug for noget meget længere.
Jeg synes, det er bedre at kigge på forholdene og sige: Her er der brug for så langt, og her er der brug for så langt.
For det giver borgerne en større tryghed.