runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-03-20:
Det spørgsmål kan besvares på mange måder, for De Konservative mener i virkeligheden, at de bredeste skuldre skal bære de bredeste byrder.
Men det kan også inden for skattepolitikken sammensættes på rigtig mange måder, hvordan man gør det.
Nej, det er ikke i sig selv uretfærdigt, men det er uretfærdigt, når vi alle er nydere af det samme produkt, at der er så mange, der så skal til at betale ekstra, fordi, som jeg sagde, er vi ikke interesseret i, at man hæver licensen.
Og det vil være nødvendigt, da det her ikke skal finansieres over skatten.
Lad mig så sige, at der er stor forståelse for i regeringen, at man skal holde en armslængde til Danmarks Radio, stor forståelse.
Louise Frevert (DF), 2007-03-20:
Umiddelbart kan man jo synes, at Enhedslistens beslutningsforslag er meget sympatisk, fordi det drejer sig om, at personer med en indtægt på under 200.000 kr. ikke skal betale den her medielicens.
For så vidt kan jeg godt forstå, at man kan ønske den her form for differentiering, men efter min bedste overbevisning vil det være urealistisk, eftersom det økonomisk vil have store konsekvenser for den resterende del af licensbetalerne.
Sammenlagt er det et tal, der svæver over 1 mia. kr., og det vil betyde, at licensbetalerne vil få et ordentligt smæk oveni, hvad de nu betaler.
Solidaritet må ellers være et ord, som Enhedslisten kan forstå, og jeg vil egentlig betegne medielicensen som en solidarisk betaling for at kunne opretholde en public service-station som Danmark Radio, hvor alle i Danmark har lige mulighed for at have adgang til stationen.
Nogle spørger, hvorfor det skal være nødvendigt overhovedet at have et Danmarks Radio, og dertil er der kun ét svar: Det er vigtigt, at vi opretholder én medieinstitution i Danmark, der baserer sine værdier på dansk sprog og dansk kultur.
Danmark er jo et lille land med en lille sprogstamme, og derfor er det nødvendigt, at vi har en sikkerhed for, at det danske sprog bliver opretholdt, specielt når det drejer sig om ordentlig nyhedsformidling, dansk musik, dansk drama osv.
Derfor er det vigtigt, at vi bevarer en public service-station.
Vi skal følge med den teknologiske udvikling, og for at være på højde med tiden og have en teknologineutral apparatafgift mener vi også, at det er fint med den nye medielicensordning.
Det vil give en skævvridning, hvis man skal tage ekstra hensyn til nogle grupper i samfundet.
Derfor mener vi, at den ordning, som vi er seks partier, der har indgået et forlig om, er fremtidssikret og den bedste løsning.
Vi kan ikke stemme for Enhedslistens beslutningsforslag.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Jeg vil spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll om, hvordan han tror det påvirker udbredelsen af computere, internet osv. blandt de økonomisk dårligst stillede danskere, at man helt automatisk, hvis man får en computer og har en internetforbindelse af en vis kvalitet, skal betale den her licens.
Jeg ved godt, det ikke er mange mennesker, men det kunne jo tænkes, at der faktisk var mennesker i det her land, som havde en lav indkomst, og som bl.a. derfor havde fravalgt tv og tv-licens for måske at give deres børn mulighed for at bruge internet- og computerforbindelser.
Tror hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det forslag, man har lavet her, vil gavne den slags mennesker?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-20:
Jeg skal ikke afvise, at der i marginale tilfælde kan findes folk, der på grund af udgiftsniveauet fravælger at købe bestemte apparater eller internetforbindelser, men når det er sagt, må man gå ud fra, at selve internetforbindelsen er en langt større udgift end medielicensen, hvis det endelig kommer dertil.
Og når der er nogle virksomheder, der gerne vil sælge det, vil markedsøkonomien sikkert også fungere på den måde, at den måske kan være med til at presse prisen for selve internetforbindelsen for de mennesker, som skal købe det her.
Jeg ved godt, at markedsøkonomi ikke er det, som Enhedslisten gør det mest i, men alligevel.
Og så synes jeg, vi skal holde fast i, at det her forslag, som hr. Per Clausen, så vidt vides, selv har stillet, jo ikke handler om, at den meget lillebittebitte marginale gruppe kunne få en mulighed for at skaffe sig billigere licens.
Det her handler om, at halvdelen af licensen fjernes på et øjeblik, og det vil vi under ingen omstændigheder være med til.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Nej, men forslaget er jo nødt til at være, som det er, for også at rumme den situation, der findes i den virkelige verden, hvor man taler om en enlig forsørger med en indtægt på 180.000 kr. om året f.eks., som nok lige kan få råd til at købe computeren og oprette internetforbindelsen, men hvor det her slår hovedet på sømmet.
Og det er der, jeg mener, at hr. Simon Emil Ammitzbøll i sin iver efter at modernisere licenssystemet glemmer, hvilke alvorlige konsekvenser det her kan få for nogle mennesker, der måske ikke er så mange, men som i forvejen lever et liv, hvor det er svært at følge med i alle de ting, man skal følge med i.
Og jeg mener, at det, der mangler fra hr. Simon Emil Ammitzbøll og også fra de øvrige, der støtter den her medielicens, er en grundlæggende forståelse af den økonomiske virkelighed, som ganske mange mennesker i det her land lever i.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-20:
Jeg synes, at hr. Per Clausen maler et billede af det land, som vi lever i, som er noget anderledes end det, som man ser, hvis bare går uden for dette hus' tykke mure.
Det er faktisk sådan, at ca. 95 pct. af de danske husstande i forvejen betalte licens, da vi indgik det her nye forlig, og nu vil hr. Per Clausen så afskaffe halvdelen af licensbetalernes indbetalinger.
Det må være åbenlyst for enhver, at det her forslag er fuldstændig ude af proportioner med den problematik, som hr. Per Clausen rejser.
Jeg synes, det ville have klædt Enhedslisten at komme med et forslag, som svarer på de spørgsmål, som man selv rejser.
Så ville det jo være lidt nemmere at forholde sig til det.
Det, man gør her, er at rive tæppet fuldstændig væk under DR's økonomi, og det får man altså ikke radikal opbakning til.
Jens Kirk (V), 2007-03-20:
Nu må jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at nul gæld eller lav gæld jo ikke altid er ensbetydende med, at man har det bedre, end hvis man har en vis gæld, og så, kan vi sige, har en god drift.
Det er jo også gældende inden for fiskeriet.
Den, der forstår sine ting, forvalter sit pund godt.
Til det der med, om jeg kan se nogen dårligheder eller ikke, vil jeg sige, at jeg ikke rigtig kan få øje på det endnu, men det er jo også kun knap 3 måneder siden, det er trådt i kraft.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-20:
Det er jo et meget sympatisk forslag, som Enhedslisten har stillet her – det tror jeg der er indtil flere af mine ordførerkolleger der har været inde på – nemlig at fritage personer med en indtægt under 200.000 kr. om året for at betale medielicens.
Det her forslag er imidlertid mindst lige så urealistisk, som det er sympatisk.
Der er tale om, at man vil fjerne næsten halvdelen af Danmarks Radios licensindtægter, og det vil jo efterlade et ualmindelig stort hul i DR's økonomi.
Det er der overhovedet ingen grund til, hverken generelt eller aktuelt med de økonomiske problemer, som Danmarks Radio er ude i.
I sommeren 2006 indgik Det Radikale Venstre sammen med fem af Folketingets øvrige partier et medieforlig, der gælder helt frem til udgangen af 2010.
I forbindelse med det medieforlig blev der ingen ændringer lavet i, hvem der kan få rabat på licensen – ingen ændringer.
Vi har altså videreført den ordning, der hidtil har været gældende for rabat på licensen, og derfor ser vi heller ikke nogen grund til at ændre det her så kort tid efter.
Jeg synes, det er værd at holde fast i, at Danmarks Radio som medie- og kulturinstitution er noget, som vi alle, i hvert fald den brede befolkning, støtter op om, bakker op om og holder af.
DR leverer en enorm nyhedsproduktion, aktualitetsproduktion, kulturproduktion, dramaproduktion, børneproduktion – fantastiske udsendelser af høj kvalitet for både radio, tv, internet og nye medier.
Jeg tror ikke, der er mange, der vil være det foruden.
Blev Enhedslistens forslag vedtaget her i dag, ville vi mangle halvdelen af de indtægter, DR i øjeblikket får via licensen, og dermed ville det være fuldstændig umuligt at gennemføre den public service-kontrakt, som staten har lavet med DR, der handler om at sikre borgerne bedst og mest muligt kvalitets-tv, -radio og -internet.
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-20:
Jeg har et enkelt spørgsmål at stille til fødevareministeren, og det er på baggrund af, at Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, var oppe at sige, at Dansk Folkeparti ønskede et frit fiskeri.
I den forbindelse vil jeg gerne have oplyst, om det er muligt i forhold til EU-reglerne at lave et frit fiskeri for de små både her i Danmark.
Er der nogen ting i forordningen, der gør, at man ikke kan friholde den gruppe?
Hvis det er tilfældet og ministeren kan svare bekræftende på det, vil jeg også gerne høre, om Dansk Folkeparti har fremført det som et ønske.
Da de jo ønsker et totalt frit dansk fiskeri for alle, var det måske muligheden for at kunne starte nede i den her lille ende med de små både.
Derfor håber jeg selvfølgelig, at det som afslutning på debatten her, når det er et stort ønske fra Dansk Folkeparti, som hellere vil have et frit fiskeri frem for en FKA-regulering, er muligt at gå ind og fritage en lille gruppe i dansk fiskeri, for det kan jeg forstå åbenbart er et meget stort ønske fra Dansk Folkepartis side.
Lad os da høre noget om det, og lad os også få at vide, om Dansk Folkeparti har fremført det som et ønske i forhandlingerne.
Hans Christian Schmidt (V), 2007-03-20:
Der har været to korte spørgsmål i debatten, og ellers vil jeg bare sige tak for en god debat.
Det ene gik på udsmid, og til det vil jeg kun sige, at det er klart, at hvis man kan ilandbringe fisk, som er lovlige at fange, så skal man gøre det, og så er det forbudt at lave udsmid.
Og kommissæren, Joe Borg, har jo sagt, at han gerne vil komme med et forslag, som forhindrer, at man overhovedet kan discarde, altså udsmide, og det har jeg sagt at jeg gerne vil støtte.
Det andet gik så på, om man nu kan lave frit fiskeri.
Det er jo sådan, at EU foretager – også på vores vegne – den fælles fiskeripolitik, og der reguleres det selvfølgelig, hvad man kan fange, hvor mange fisk der hvert år bliver tildelt i kvoter, og så er der nogle, som der ikke er kvoter på.
Men sådan hænger det sammen, og det er klart, at vi skal følge de almindelige spilleregler.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Hermed sluttede forespørgslen.
Forslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-20:
Lad mig starte med at sige det helt klart: Regeringen kan ikke støtte Enhedslistens forslag om at fritage alle med en indtægt på under 200.000 kr. for medielicensbetaling.
Partierne bag medieaftalen for 2007-2010, som omfatter samtlige partier i Folketinget med undtagelse af Enhedslisten, besluttede at afskaffe den tidligere gældende sort-hvid-tv-licens og farve-tv-licens fra den 1. januar 2007 og erstatte den med en medielicens.
Formålet var at sikre en teknologineutral licens og dermed fremtidssikre licensfinansieringen af DR og de regionale TV 2-virksomheder.
Beslutningen er gennemført i form af bl.a. en ny bekendtgørelse nr. 1657 af 14. december 2006 om licens, og i overensstemmelse med medieaftalen omfatter medielicensen alle apparater, der er i stand til at modtage og gengive billedprogrammer og tjenester, og medielicensen dækker samtlige licenspligtige apparater i en husstand.
De hidtidige principper for licensopkrævningen er ikke med indførelsen af den nye medielicens blevet ændret.
Det fremgår derimod eksplicit af medieaftalen, at de gældende fritagelser videreføres.
Det vil sige, at der stadig kun er en mulighed for licensnedsættelser eller fritagelse for økonomisk særlig dårligtstillede pensionister samt blinde og stærkt svagtseende.
Alle øvrige seere skal betale licens, hvis man er i besiddelse af licenspligtige apparater.
Vi har dermed fastholdt den ligestilling af seerne, som altid har været gældende.
Regeringen har i forbindelse med forhandlingerne om medieaftalen bl.a. lagt vægt på, at der ikke måtte ske en forskelsbehandling af seerne, således at nogle seere kom til at betale for, at andre kunne benytte public service-tilbuddene gratis.
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten om at fastsætte regler, som sikrer, at personer med en indtægt på under 200.000 kr. om året fritages for at betale medielicens, vil i mine øjne skabe en uacceptabel forskelsbehandling af seerne.
De indkomne licensmidler bruges fortrinsvis til DR, og DR's programmer og tjenester skal være til rådighed for hele befolkningen.
under 200.000 kr., kan modtage DR's tjenester gratis, mens den del af befolkningen, der har en indtægt på over 200.000 kr., skal betale for, at de selv og andre kan gøre brug af DR's tjenester.
Det blev med medieaftalen besluttet, at den nye licensordning skal evalueres efter 2 år bl.a. for at vurdere konsekvenserne for licensprovenuet.
Hvis der på dette tidspunkt viser sig at være behov for ændringer af licensordningen, må vi tage stilling til det i medieforligskredsen på det tidspunkt, men jeg ser ikke ordninger som den her foreslåede etableret i min ministertid.
Jeg kan i øvrigt bemærke, at økonomiske beregninger foretaget af DR viser, at forslaget vil betyde en nedgang i licensindtægterne på mellem l mia. kr. og l,4 mia. kr., og hvis man vil fastholde den nuværende licensindtægt, vil det dermed kræve betydelige licensstigninger for borgere med en indtægt på over 200.000 kr., og det vil regeringen ikke være med til.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Jeg vil godt spørge ministeren om, hvorfor det ikke strider mod princippet om, at alle skal betale lige meget i licens, at pensionister kan fritages for at betale licens.
Jeg kunne forstå, hvis ministeren havde det synspunkt, enten at alle skulle betale, eller at mennesker, der tjener under en vis indtægt, ikke skulle betale, men at pensionister har sådan en særstatus kunne jeg godt tænke mig at høre hvad ministerens forklaring er på.
Mogens Jensen (S), 2007-03-20:
Jamen hvis vi ønsker at have et system, hvor økonomien i bl.a. Danmarks Radio er adskilt fra de almindelige politiske forhandlinger og der dermed er lagt et vist armslængdeprincip ind i økonomien, er licensbetalingen den eneste vej at gå i den sammenhæng.
Det er det, der er hovedargumentet for, at vi har et licensbetalt system i dag, nemlig at vi ikke ønsker nogen direkte sammenblanding mellem finanslovforhandlinger, politiske studehandler og så de bevillinger, der skal gives til public service-radio og -tv.
Så det er den pris, om man så kan sige, man må betale for, at man ikke har den sociale udjævning, som jo selvfølgelig ville kunne ske via skattesystemet.
Det er begrundelsen.
Men som jeg også sagde i mit ordførerindlæg, vil vi gerne, når vi skal evaluere medielicensen, kigge på det rabatsystem, vi har i dag, og se på, om det kan indrettes på en anden måde.
Men udgangspunktet er stadig væk, at der skal være penge nok til at lave ordentlig public service-radio og -tv i Danmark.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-20:
Nu skal vi lige huske, hvad den historiske begrundelse er.
Derfor har det altså været nødvendigt at forholde sig til den potentielle udhuling af licenssystemet, som den teknologiske udvikling lægger op til.
Derfor mener jeg ikke, at vi har indført en ordning, som ikke giver mulighed for at undgå at betale medielicens.
Hvis man ikke har apparater, der kan modtage tv- og radioprogrammer, behøver man ikke betale.
Hvis man har apparater, der kan det, må man betale.
Eyvind Vesselbo (V), 2007-03-20:
Det er svært at holde en lang tale om den her sag, for der er jo indgået et medieforlig, som siger, at medieaftalen omfatter medielicens på alle apparater, der er i stand til at modtage og gengive billedprogrammer og -tjenester, og at medielicensen dækker samtlige licenspligtige apparater i en husstand.
Det er jo klar tale.
Så er det, at Enhedslisten foreslår, at nu skal vi fritage borgere, som har en indtægt på 200.000 kr. eller derunder, for at betale medielicens.
Jeg mener, det er en lidt underlig måde at se situationen på, at folk, der faktisk har apparaterne, og som bruger apparaterne, ikke skulle betale licens.
Derfor kan vi altså ikke støtte det her forslag.
Samtidig ville det jo betyde, som ministeren også meget rigtigt sagde, et provenutab eller en provenumangel på fra 1 mia. kr. til 1,4 mia. kr.
I forvejen har Danmarks Radio jo i hvert fald ikke overskud i øjeblikket.
Så medmindre Enhedslisten ville have, at Danmarks Radio ikke skulle have de her penge, var der altså nogle andre, der skulle betale.
Det ville jo være rimelig uretfærdigt.
Derfor mener vi ikke, at vi kan støtte det her forslag.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Jeg vil godt spørge hr. Eyvind Vesselbo, om han da ikke synes, det lyder forjættende at gennemføre en skattelettelse til mennesker, der tjener under 200.000 kr., på 1,4 mia. kr.?
Det ville da være en herlig ting at gøre og så vel at mærke lade dem, som har de højere indtægter, betale i stedet for.
Ville det ikke være udtryk for den skattepolitik, Venstre har?
Et andet spørgsmål, jeg gerne vil stille hr. Eyvind Vesselbo, er: Synes hr. Eyvind Vesselbo, det er en god måde at modtage udvekslingsstuderende, der kommer til Danmark, på, at de her i Danmark umiddelbart konfronteres med, at her betaler man altså også en afgift for at have en computer og en internetforbindelse?
Eyvind Vesselbo (V), 2007-03-20:
Nu ser jeg ikke Enhedslistens forslag som udtryk for en skattelettelse.
Det her drejer sig om at betale en afgift for at have lov til at se det, der sendes af Danmarks Radio.
I øvrigt er skattelettelser jo ikke nogle, man skal snakke om, det er nogle, man skal gennemføre.
Med hensyn til om udenlandske studerende skal betale afgift, vil jeg sige: Ja, selvfølgelig skal de betale afgift ligesom alle andre, der kommer til det her land, og som kan se de programmer, som bliver sendt.
Der skal jo være lighed for loven.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Lad mig spørge hr. Eyvind Vesselbo, om det slet ikke gør noget indtryk på ham, at det jo efterfølgende er kommet frem, at det kun er en meget lille del af den danske befolkning, som kan se Danmarks Radios programmer via internettet på samme tid.
Synes hr. Eyvind Vesselbo ikke, at det her set i den sammenhæng lugter meget mere af at være en skat på computere og internetforbindelser end at være en videreførelse af en licens for at have mulighed for at se tv?
Eyvind Vesselbo (V), 2007-03-20:
Jeg ser det kun som en følgen med i den teknologiske udvikling, og den her medielicens drejer sig om, at man dækker en licens for alle de apparater, der kan tage de programmer, som sendes fra Danmarks Radio, så jeg kan ikke se problemet.
Per Clausen (EL), 2007-03-20:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om hr. Mogens Jensen og Socialdemokraterne har planer om at indføre tilsvarende finansieringsordninger på andre områder inden for kulturområdet, hvor det er vigtigt at sikre armslængdeprincippet.
Det er sådan set det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om hr. Mogens Jensen ikke på baggrund af, at det nu står helt klart, at det nuværende licenssystem ikke beskytter Danmarks Radio mod politisk pression, hverken i forbindelse med mediepolitiske forhandlinger eller i den daglige drift, mener, at det da var værd at overveje at indføre en finansiering af Danmarks Radio, som var mindre asocial, end den nuværende, og hvor alle uanset indtægt betalte det samme?
Mogens Jensen (S), 2007-03-20:
Vi har i Socialdemokratiet ingen planer om at indføre licensprincippet på andre områder.
Vi synes, det fungerer udmærket at have licensbetaling for radio og tv, som vi har i øjeblikket.
Vi har, som jeg nævnte i min ordførertale, jo altså også haft en større evaluering af det system for så kort tid siden
som i 2004, hvor altså også en lang gruppe eksperter pegede på, at det er den mest fornuftige måde at indrette vores licenssystem eller vores finansiering af public service-radio og -tv på
Det kan vi jo se.
Det er klart og evident i de her dage, men jeg må sige, at presset ville blive langt større i det tilfælde, at det var en forhandling, der skulle ske hvert år i forbindelse med vedtagelsen af finansloven.
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-20:
Jo, men jeg er helt enig med hr. Jens Kirk i, at bankerne nok skal få deres.
Det er ikke deres sag, jeg taler.
Jeg taler om, at når en ung mand skal ind i fiskeriet i dag, kræver det ret store ressourcer, for den måde, Venstre har valgt at fordele fiskeriet på, gør, at det bliver kapitaliseret.
Det kan godt være, der er nogle, der er blevet glade osv., men jeg spurgte bare, om Venstres ordfører i alle de gode ting, man remser op, slet ikke kan se noget sted, hvor det er mindre godt.
Det sker der trods alt ikke noget ved at sige.
Det er heller ikke sikkert, at man kan se det.
Jeg spurgte bare, for jeg har hørt både fra landbruget og fiskeriet, at det største problem er gældsætningen, de er EU's mest forgældede osv., det har man talt om i årevis.
Og hvis gælden nu er steget, så er det vel et problem, er det ikke?
Brian Mikkelsen (KF), 2007-03-20:
Altså, de eksisterende fritagelser er opstået af historiske grunde.
Jeg vil ikke fortabe mig i historiske begrundelser for etableringen af de fritagelser, men blot konstatere, at regeringen og aftalepartierne ikke har intentioner om at ændre på disse fritagelser.
At der af historiske grunde eksisterer visse fritagelser, ændrer ikke ved min opfattelse af, at sociale hensyn primært bør varetages via sociallovgivning eller anden relevant sektorlovgivning.
Derfor er vi altså modstandere af at etablere flere fritagelsesordninger.
Bjarne Laustsen (S), 2007-03-20:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstres ordfører, hr. Jens Kirk, om han slet ikke kan se nogen negative konsekvenser af den reguleringsform, der er kommet her.
Vi har jo alle sammen set i Fiskeritidende, at hr. Jens Kirk har været ved tasterne sammen med ministeren og De Konservatives og Dansk Folkepartis ordførere og fortalt om, hvor godt det går nu.
I den forbindelse vil jeg gerne høre, om man også kan se nogen ulemper i det, man har lavet.
Og så vil jeg gerne høre, om hr. Jens Kirk har et bud på, om gældsætningen i dansk fiskeri er blevet større eller mindre efter indførelsen af FKA-ordningen.
Johs. Poulsen (RV), 2007-03-20:
Nu skal jeg jo ikke tale for Socialdemokratiet.
Det er ganske rigtigt, at de tilsyneladende har tilsluttet sig den samme målsætning.
Det gør det jo ikke nemmere, fordi undersøgelsen, må jeg så gentage endnu engang, viser, at sammenhængen opstår.
Det er jo meget, meget interessant.
Og det er jo et våben, som vi bør anvende.
Jeg kan nu forstå, at det ønsker ministeren ikke at svare præcist på, men at ministeren ønsker at sætte sig ind i hele rapporten.
Jeg kan så love, at det må vi vende tilbage til en debat om, for efter vores opfattelse i Det Radikale Venstre, er det her en af de bedste nyheder, vi har fået meget længe, fordi den jo altså giver nogle kolossale muligheder for det danske samfund, for det danske erhvervsliv, for den danske økonomi, samtidig med vi opnår miljøforbedringer.
Jeg skal derfor afslutningsvis spørge ministeren, om hun i alt fald er indstillet på at indgå i den type diskussion.
Jeg har forstået, at man inden for skattestoppet godt må snakke afgifter.
Men vil ministeren indgå i en diskussion, hvor man også ser på kombinationen af skattelettelser, altså nedsættelse af skatten på arbejde, og afgiftsforhøjelser?