runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2016-03-31:
I starten elskede venstrefløjen deleøkonomien.
Man forstod, at deleøkonomien skulle redde den vestlige kapitalistiske verden fra sig selv.
Borgerne skulle ved initiativ og ansvarlighed tage over og hjælpe hinanden med at løse udfordringer og problemer, de havde, og på denne måde indrette sig sådan, at der var mere bæredygtighed og mere socialt ansvar.
Mennesker skulle række ud efter hinanden.
Så skete der noget: Pludselig gik det op for den røde fløj, at staten kunne risikere at gå glip af penge, og så vendte vindene.
Pludselig skulle deleøkonomien ikke fordele så meget mellem mennesker; den skulle reguleres, således at de værdier, der skabtes mellem mennesker, ikke gik statens næse forbi.
Debatten om Airbnb ligner debatten om Uber og andre af de tjenester, der bringer mennesker sammen, så de kan hjælpe hinanden med at løse et problem.
Løsninger som Airbnb giver helt almindelige mennesker mulighed for at gøre ting, de ellers ikke ville kunne gøre, f.eks. rejse og komme på ferie.
Både for den person, der udlejer sin bolig, og den person, der kan leje en bolig billigt og nemt og samtidig få et indblik i kulturen i det pågældende land – hvordan lever mennesker her, og hvordan indretter sig? – er Airbnb en kæmpe gevinst.
For Airbnb gælder det, at der for den borger, der udlejer sin bolig, er et bundfradrag, man kan benytte.
Jeg kan forstå på ministeren, at langt de fleste borgere, der udlejer via tjenesten, ligger under dette bundfradrag.
For dem, der ligger over det, gælder der naturligvis det, at de skal overholde loven.
Derfor skal den enkelte borger, der har en indtægt, der er højere end de 24.000 kr., indberette sin indtægt og svare skat af denne.
I virkeligheden ligner denne manøvre meget den måde, man betalte skat på i Danmark førhen.
Man havde en indtægt, og man var selv ansvarlig for at svare skat af denne.
I dag ved de færreste, hvor meget skat de betaler, og hvordan denne skat er sammensat.
Det er et kæmpe problem.
Tilliden mellem staten og borgerne er erstattet af et system, hvor man kan logge ind på sin selvangivelse, og hvis man er mere end almindeligt intelligent og snarrådig, kan man også gennemskue, om denne er sat
rigtigt sammen
Så er den jo ikke så meget længere.
Derfor må vi have tillid til, at danskerne betaler den skat, de skal, og at SKAT kan efterprøve aktiviteterne, hvis de erfarer, at der sker snyd.
Det vil være det rigtige at gøre.
Samtidig må vi glæde os over, at danskerne har taget deleøkonomien til sig, og at de hele tiden løser problemer for hinanden og derved oplever mere frihed og velstand, end de ellers ville have gjort.
Det er i den grad gode nyheder i et land, der lægger verdens tungeste skattebyrder på skuldrene af deres borgere.
Jeppe Bruus (S), 2016-03-31:
Det er jeg ikke sikker på at jeg kan give et kort svar på, hvis jeg skal være helt ærlig.
Når jeg siger »utålmodig«, er det, fordi vi jo kan se – én ting er Uber, som jeg er enig i er noget lidt andet – hvordan udbredelsen af, hvordan de her platforme bliver benyttet, tager fart, og derfor deler jeg sådan set utålmodigheden.
Samtidig, og det anerkender jeg så også at Venstres ordfører lægger mærke til, er det et komplekst område.
Derfor er det da fornuftigt, at man bruger noget tid, og jeg mener sådan set også, at den tid og de ressourcer selvfølgelig skal ligge i ministerierne, på at få kortlagt, hvordan vi skal angribe det.
Men det mener jeg sådan set også vi kan gøre i Skatteudvalget gennem en beretning og dermed også prøve at signalere, hvad det er for nogen områder, vi vil være særlig opmærksomme på.
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-31:
Men jeg synes, det er relevant, når nu hr. Dennis Flydtkjær rejser det spørgsmål, at jeg spørger ude i SKAT, hvor hurtigt de kan gøre det.
Og så kunne det jo være, det var muligt, at vi kunne nå at tage den her drøftelse i efteråret.
Jeg ved, at Erhvervs- og Vækstministeriets undersøgelse – eller rapport, om man vil – ligger klar inden sommerferien.
Jeg tror, SKAT kommer til at kræve lidt længere tid, for noget af skattelovgivningen på det her område kan godt vise sig at være lidt kompliceret, også hvis man skal finde nogle alternative lovgivningsmæssige løsningsmodeller.
Vi kunne se, om det ikke kunne lade sig gøre i efteråret, men det vil jeg tage en snak med SKAT om, og så kan jeg vende tilbage som et led i udvalgsbehandlingen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-03-31:
Tak for det tilsagn, det synes jeg i hvert fald lyder som en god måde at håndtere det på.
Det her forslag virker jo sympatisk, men vil ikke ramme dem, man egentlig gerne vil, altså Airbnb, fordi de ikke har fast driftssted i Danmark.
Men kunne det være noget, man også kiggede på fremadrettet i den her analyse?
Så man er nødt til også at kigge på det med fast driftssted.
Jeg er med på, at det er ret kompliceret og kan have indvirkning på rigtig mange selskabskonstruktioner, men er det noget, man også kigger på i det her arbejde?
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-31:
Generelt udfordres vores danske skattesystem af globaliseringen og den teknologiske udvikling, og der tror jeg at man som lovgiver bliver nødt til at udvise rettidig omhu og på et tidligt tidspunkt overveje, om vi skal lave nogle grundlæggende ting om.
Fast driftssted er en helt grundlæggende ting i det danske skattesystem, og det er et princip, der bliver udfordret.
Derfor vil jeg gerne – det tilsagn kan jeg ikke give her i dag, men ved en anden lejlighed – se nærmere på den problemstilling.
Det er noget, der vedvarende kommer til at være under pres, og derfor kommer der på et eller andet tidspunkt til at være et behov for, at vi måske ser på, om de regler skal ændres.
Men det tilsagn kan jeg ikke helt give i dag til hr. Dennis Flydtkjær.
René Gade (ALT), 2016-03-31:
Tilbage i januar måned, da skatteministeren kom med sit udspil til, hvordan man ville gå i dialog, var vi i Alternativet meget, meget positive, og det er vi stadig væk.
Jeg synes, det er en helt rigtig og meget progressiv måde at gå ind i deleøkonomien på, nemlig at få fundet ud af, hvad det er, der kan gøres, så vi sørger for, vi ikke lægger, jeg kan ikke huske, om det var jer eller os, der sagde gammel, dårlig lovgivning ned over den nye virkelighed.
Det synes jeg er væsentligt.
Omvendt tænker jeg også, at skatteministeren måske kunne svare på, om de virksomheder, der opererer i samme områder som den her deleøkonomi, i forbindelse med den konkurrencesituation, vi så vil have i Danmark, ikke godt kunne forvente, at vi netop sagde ja til sådan et forslag her.
Så må vi tage nogle særhensyn efterfølgende.
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-31:
Jeg tror, man bliver nødt til at se tingene i en helhed.
Jeg har haft et møde med Airbnb og også andre deleøkonomiers tjenester for at sende det klare signal til dem, at der er behov for, at de samarbejder med de danske skattemyndigheder og har en god dialog.
Det signal vil jeg også gerne sende fra Folketingets talerstol her i dag og opfodre Airbnb, Uber og andre til at indgå i en dialog og indgå frivillige aftaler med skattevæsenet.
Hvis man ikke gør det, kommer man jo ud i det, der ligger her i beslutningsforslaget, og det, der i den sidste ende kan blive en lang juridisk kamp.
Jeg ved ikke, om det var svar på hr. René Gades spørgsmål, men det er, hvad jeg kan sige på nuværende tidspunkt.
René Gade (ALT), 2016-03-31:
Jo, det var fint.
Ud over det kunne jeg godt tænke mig, om vi kunne komme den tidshorisont, som Dansk Folkepartis ordfører også kom ind på, nærmere, og om man måske kunne få den med som et ændringsforslag her, sådan at det her beslutningsforslag fra Enhedslisten blev spiseligt, og sådan at man sagde ja til det her ændringsforslag, fordi vi er enige om hensigten.
Det kunne så være, der skulle være en længere indfasningstid, og at der også var skrevet ind, at vi bliver nødt til at tage stilling til den her udfordring med adresserne, der ligger et andet sted.
Jeg mener bare, at hensigten tilsyneladende er så entydigt rigtig for alle partier.
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-31:
Parlamentarisk har man nogle muligheder, afhængigt af hvad forslagsstillerne vil.
Man kan vælge at skrive en beretning, og det er sådan nogle politiske signaler til regeringen, som ikke vil være juridisk bindende, men som jeg som skatteminister selvfølgelig vil følge.
Det er mit klare udgangspunkt i respekt for Folketinget.
Det kunne være en god, blød måde at lande det her på.
Det, jeg i al stilfærdighed appellerer til, er, at vi tager en politisk drøftelse, når vi har et oplyst grundlag, og ikke kun ser isoleret på indberetningspligten, men også på nogle af de andre aspekter af deleøkonomien, så vi kommer i mål med det, jeg fornemmer de fleste partier vil, nemlig at se deleøkonomien blomstre, men at SKAT selvfølgelig også får sin del ned i statskassen til at finansiere vores velfærdssamfund og de mange gode ting, som det indeholder.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-31:
Først vil jeg kvittere for den nuance, som Socialdemokraternes ordfører kommer med: at man nok skal tænke sig godt om på det her område og ikke bare lige slå til det første og bedste forslag, der ligger, fordi det her er temmelig kompliceret.
Det, jeg lige faldt lidt over, var formuleringen om, at Socialdemokratiet også var meget utålmodig på det her område, og at det nu handlede om, at der skulle ske noget.
Det er jo sådan, at Airbnb ikke er noget, der er opstået i løbet af de sidste 9 måneder.
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, hvilke initiativer den socialdemokratisk ledede regering, der sad fra 2011 til 2015, tog for at håndtere de skattemæssige udfordringer i forhold til deleøkonomi, når nu Socialdemokratiet er så utålmodig i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-03-31:
Tak for det.
Først ros til skatteministeren, fordi man har sat gang i det her arbejde med at få analyseret området og finde nogle løsninger på længere sigt, og også fordi man har en dialog med de forskellige parter.
Og selv om jeg godt er klar over, at det her ikke er en ny problemstilling, som lige er dukket op på skatteministerens bord, men at den også har været der tidligere, så har vi trods alt en interesse i at vide, hvornår det arbejde er færdigt, og i, at der ikke skal gå måske 2 eller 3 år, før man finder en løsning.
Så jeg vil egentlig bare høre skatteministeren helt stilfærdigt om, hvornår man regner med at det her er færdigt.
Og så vil jeg i øvrigt kvittere for, at man efterfølgende vil indkalde partierne til en drøftelse af det.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-31:
Så har jeg to korte spørgsmål.
Det ene går på det, skatteministeren siger om, at der har været en drøftelse med Airbnb: Hvad har Airbnb i den forbindelse tilkendegivet over for skatteministeren?
Det synes jeg kunne være interessant at vide.
Det andet spørgsmål er – og nu spørger jeg måske dumt, fordi jeg ikke er skatteordfører
: Vil man i forbindelse med f.eks. dobbeltbeskatningsaftaler og andre af den type aftaler kunne håndtere det problem her, altså at den her lovgivning, hvis vi indfører den, så også bliver gældende for tjenester i udlandet, som står for at formidle boliger i Danmark?
Er der en mulighed for at håndtere det internationalt, sådan at de bliver skattepligtige i Danmark?
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-31:
Til det sidste må jeg være ærlig og sige, at selv om jeg er skatteminister, kan jeg ikke svare på det spørgsmål.
Men jeg vil da opfordre hr. Pelle Dragsted til at stille det skriftligt, og så skal vi komme med et svar.
Man kan jo ikke udelukke, at det kan lade sig gøre.
Men jeg tror også, det var Pelle Dragsted, der sagde, at man ikke skal slå for stort et brød op.
Og jeg ved ikke, når man så skal ind og ændre i dobbeltbeskatningsaftaler, som typisk er noget, der tager flere år at forhandle om, om det er den mest effektive måde at løse problemet på.
I forhold til det andet spørgsmål om mine snakke med Airbnb vil jeg sige, at det jo var en snak med en interesseorganisation, og af respekt for den snak og det rum, den er foregået i, vil jeg ikke referere den her.
Men jeg kan bare sige, at jeg sendte det klare signal til Airbnb, at jeg ønsker et så godt samarbejde med skattemyndighederne som overhovedet muligt.
Jeg fik også det tilsagn, som de også har givet i offentligheden, at man ønsker at betale skat.
Det er et udmærket spørgsmål.
Der er jo bare forskel på de to måder at drive udlejningsbureauer på.
Som jeg forstår rigtig mange danske udlejningsbureauer – også Novasol, som måske er udenlandsk, og det ved jeg ikke, men der må jeg tro på hr. Pelle Dragsteds udsagn – så er det jo udlejningsbureauer, som også udbyder fysiske ting som rengøring og en række andre ting.
Det er lidt svært at flytte til udlandet.
Men Airbnb er i virkeligheden bare en hjemmeside, hvor man formidler en tjeneste, og så aftaler udlejer og lejer tingene individuelt inden for en eller anden ramme.
Jeg tror, der er mange lande, som Airbnb opererer i, hvor de ikke har en eneste ansat, og hvor de ikke betaler en eneste krone i selskabsskat, og det er jo et problem.
Men det er jo også, hvad skal man sige, udtryk for den teknologiske udvikling, og det er derfor, jeg appellerer til, at vi tænker nyt og innovativt også i vores skattesystem for at løse den her udfordring i stedet for at hive gamle kendte redskaber frem, som måske vil vise sig ikke at være virkningsfulde.
For deleøkonomi og teknologi som en driver i deleøkonomi og vores samfund som sådan er noget, vi kommer til at se meget mere til.
Og derfor kan vi lige så godt tage hul på den skattepolitiske diskussion af, hvordan vi så får indrettet skattesystemet, sådan at staten og SKAT får sin del af de indtægter, som retmæssigt hører hjemme i Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2016-03-31:
Jeg synes sådan set, at ønsket om en bredere gennemgang er fint.
Men man skal bare også passe på, at man ikke slår brødet så stort op, at man ikke får løst de problemer, der ligger lige for.
Og beskatningsproblemet er et problem.
Nu har vi snakket Uber, og det opfatter jeg slet ikke som deleøkonomi, skal det så siges, men der står vi med et meget aktuelt, presserende problem, hvor vi har nogle erhvervsgrupper, som bliver udsat for en fuldstændig unfair konkurrence.
Og det er altså lidt det samme, der er tilfældet her, når vi hører hr. Rune Lund fortælle om Airbnb, der jo også formidler sommerhusudlejning, at de ingen indberetningspligt har.
Og så har vi traditionelle danske sommerhusformidlere, som har den byrde, kan man sige, at de har indberetningspligt.
Derfor vil jeg egentlig også gerne lige spørge skatteministeren om noget.
Skatteministeren sagde, at hvis man gennemførte det her som lov, kunne det betyde, at virksomheder så ville flytte til udlandet, men hvad har erfaringen været med den lovgivning, der gælder på sommerhusområdet?
Er det sådan, at de sommerhusformidlere, som er omfattet af det her – og så vidt jeg ved, er nogle af dem faktisk internationale virksomheder, Novasol f.eks., mener jeg uden at have stor viden om det – er flyttet til udlandet for at undgå den her indberetningspligt?
Og hvis det ikke har været tilfældet, hvorfor skulle det så ske i det andet tilfælde?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Tak for det.
Det her er jo ikke en debat om, hvorvidt vi skal bekæmpe ISIL, det er jo en debat om, hvad der virker i forhold til bekæmpelsen af ISIL.
Og der kunne jeg bare godt tænke mig at høre fra Det Konservative Folkeparti, om det ikke er bekymrende, at vi ikke kan få klart frem i det her beslutningsforslag fra regeringen, hvilke grupper Danmark skal støtte i Syrien.
Vi ved jo, at der er meget ekstreme islamistiske grupper i Syrien, der bl.a. støttes af Saudi-Arabien, fordi de ønsker at indføre nogle af de brutale ting, som ordføreren beskrev der sker i Saudi-Arabien.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-01:
Jo, det er der helt bestemt en fare for.
Som jeg sagde, er der store risici ved den her operation, og vi kan ikke være sikre på noget som helst.
Der gives ikke nogen garantier, når man laver den slags ting.
Men det, at man ikke kan handle under hundrede procents sikkerhed, betyder ikke, at man så altid overhovedet skal lade være med at handle og bare forholde sig passivt, for omkostningerne ved ikke at gøre noget kan også være enorme.
Og i det her tilfælde vil det ikke at handle være ensbetydende med, at vi med sikkerhed vil se en fortsættelse af de uhyrligheder, som IS begår, og fortsat også angreb på Vesten.
Jeg kan ikke se, hvordan man fra regeringens side skulle kunne give en garanti for, hvilke grupper vi kommer til at støtte dernede, for det her er jo faktisk ikke en mission for at støtte noget, det er en mission med det formål at slå nogen ned, nemlig Islamisk Stat, som er vores fjende, som begår massemord, kulturudslettelse, voldtægter osv., og som begår angreb mod Vesten.
Så det er en fjende, vi går ud for at bekæmpe, og så skal vi igennem diplomati sikre, at der kommer en mere stabil situation i Syrien, og det er ikke nemt.
Men moralsk kan jeg bare ikke se, at vi kan sidde og lade være med at handle mod det, der foregår dernede.
Jeg kan ikke se nogen dernede, vi kan støtte på den måde.
Jeg mener, at vi kan støtte en demokratisk proces, og det er det, vi gør gennem møderne i Wien osv., vi kan sørge for at få en samling dernede i Syrien, og at syrerne kan sætte sig ned og tale sammen og blive enige om, hvad de skal gøre.
Det kan vi støtte.
Men jeg kan ikke se, vi kan støtte enkelte fraktioner dernede.
Jeg har ikke fået øje på nogen dernede, som jeg har fuld tillid til.
Og derfor ville jeg ikke bryde mig om det, hvis vi begynder at sprede en masse våben ud til folk, som vi ikke ved hvilken retning bevæger sig i.
Der er jeg mere sikker ved, at vi beholder våbnene på vores egne hænder.
Christian Juhl (EL), 2016-04-01:
Så går han selv på talerstolen og siger: Det gør jeg også selv, når det drejer sig om Saudi-Arabien, for dem kan jeg ikke overvinde.
Er det ikke en lidt besynderlig argumentation?
Ordførerens parti har også argumenteret for, at ministre skal tage til Saudi-Arabien, ja, selv kongehuset skal tage til Saudi-Arabien.
Det bliver jo i Saudi-Arabien opfattet som en slags opbakning til styret.
Er det ikke et moralsk dilemma for den konservative ordfører, at man sådan er lidt selektiv og siger: Den her voldtægt skal vi gøre noget ved, men den her skal vi ikke gøre noget ved?
Hvordan i alverden kan det hænge sammen i ordførerens hoved?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-01:
Ro på de billige rækker!
Jeg synes, sjovt nok, at min argumentation har været god.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Jeg mener heller ikke, at vi ikke bør handle.
Spørgsmålet er jo, hvordan man bør handle.
Og jeg synes faktisk ikke, at det er for meget forlangt, at man fra Danmarks side siger: Vi udpeger dem, vi ønsker at give militær støtte.
Det er noget, vi bl.a. ser andre partnere i koalitionen mod ISIL gøre.
Tyrkiet og Saudi-Arabien siger: Vi vil gerne støtte nogle ekstreme islamister, amerikanerne har sagt: Vi vil gerne støtte den her alliance af syriske demokratiske styrker med kurdere, kristne og arabere.
Hvorfor bør Danmark ikke sige, hvem vi vil støtte, og er det ikke farligt ikke at gøre det?
René Gade (ALT), 2016-04-01:
Er det ordførerens opfattelse, at soldaterne og det danske forsvar mener, at det her er det rigtige at gøre?
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-01:
Jeg så gerne, og jeg har flere gange luftet tanken om det, at EU's såkaldte energiunion også kunne bruges til at rasle lidt med den økonomiske sabel over for de regionale stormagter i forhold til at kaste sig ind i fredsprocessen – det er et konkret eksempel.
Men så vil jeg som afslutning på hr. René Gade spørgsmål sige, at for os bør alle de her spor forfølges, uanset om man stemmer for det her forslag eller ej.
Det er ikke et spørgsmål om, at den militære indsats, vi behandler et forslag om her i dag, kan erstatte de andre indsatser.
Der er brug for det hele, og vi ser det komplementært og som en sammenhængende strategi.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-01:
Det er utrolig svært at få sådan noget ud af de danske soldater, fordi de altid er meget, meget loyale over for de beslutninger, der bliver truffet af Folketinget.
Jeg har indtryk af, at mange af dem faktisk ser frem til at komme af sted, ser frem til at komme ud og gøre en forskel og kæmpe for fædrelandet.
Det er egentlig det, jeg møder mest, når jeg taler med dem.
Men som udgangspunkt tror jeg faktisk, at soldaterne glæder sig til at komme af sted.
René Gade (ALT), 2016-04-01:
Jeg tænker, om der er elementer af det, vi for nogle partiers vedkommende stemmer ja til, og som andre partier stemmer nej til, som ordføreren godt kunne have tænkt sig var anderledes.
Jeg går selvfølgelig ud fra, at der har været en tæt dialog om at få tingene passet til, sådan at alle kunne være med – også med det, som ordførereren kommer med nogle betragtninger om her, hvor der jo er nogle ting, bl.a. forsvaret, man kerer sig om.
Er der noget, der ikke er kommet med, men som De Konservative godt kunne have tænkt sig var kommet med?
Magni Arge (T), 2016-04-01:
Nu må jeg erkende, at jeg ikke er med i Det Udenrigspolitiske Nævn, så jeg var ikke orienteret gennem det, der foregik i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Jeg er heller ikke aktiv i Lagtinget, så jeg kan ikke sige med hundrede procent sikkerhed, hvad de er blevet informeret om, og hvornår de er blevet informeret om det.
Jeg sidder her kun som et folkevalgt medlem af det danske parlament, og så hævder jeg nogle ting, som jeg mener er vigtige, og det er netop det, at når man skal inddrage Færøerne i en krigsindsats af en eller anden art, mener jeg, at den danske regering skal tale med den færøske regering om det, og hvis det skal erklæres, at man skal være en krigsførende nation, bør det færøske parlament høres, så de kan træffe en beslutning og sige ja, ligesom det foregår i det danske parlament.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-01:
Det er jo sådan, at det, der står, er: sikkerhedspolitiske spørgsmål af betydning for Færøerne.
Og nu har ordføreren jo selv meget tydeligt inddraget, at Færøerne ikke har noget selvstændigt militær, så man kan hurtigt diskutere, hvordan og hvorledes det er.
Men er det ikke også korrekt, at selv om regeringen har den holdning, som de nu har, har man gjort meget for at inddrage Færøernes repræsentanter, dem, der er her i Folketinget, bl.a. dem, der sidder i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Altså, de har været inddraget, da det var oppe at vende der?
Er det ikke også korrekt, at samtidig er Færøerne blevet informeret på den måde, at så snart det var oppe i Det Udenrigspolitiske Nævn, har man sendt materiale op til Færøerne, så man var informeret på et lige så godt grundlag, som nævnsmedlemmerne var?
Magni Arge (T), 2016-04-01:
Jeg kan læse en anden del af erklæringen, der siger, at for udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål af betydning for Færøerne er det naturligt, at Færøerne medinddrages og har medindflydelse.
Der er tale om en ægte medinddragelse og medindflydelse med sigte på ligeværdighed i alle spørgsmål, hvor Danmark og Færøerne i fællesskab er inddraget.
Så det er et spørgsmål om en tolkning af, hvad du lægger vægt på.
Jeg forstår godt, at Udenrigsministeriet har lagt en anden fortolkning i det, men det er en unilateral fortolkning fra Udenrigsministeriets side.
Det har ikke været igennem en forhandling mellem Færøerne og Danmark om, hvordan man skal forstå de her ting.
Det, jeg påtaler i den her sammenhæng, er, at vi har indgået en aftale i 2005, som ikke bliver overholdt – i øvrigt en aftale, som jeg ikke bifalder særlig meget.
Jeg synes faktisk, at vi skal gå ind og se på, hvordan den udenrigspolitiske aftale fungerer i dag, og give den en bedre udformning, så vi undgår sådan en debat, som vi f.eks. har i dag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-01:
Tak for det.
Jeg trykkede mig nu ind, mens min kære kollega fra Færøerne talte.
Nu har jeg faktisk slået Fámjinerklæringen op – jeg udtaler det sikkert slet ikke korrekt – og der står der: Når sådanne spørgsmål af særlig interesse for Færøerne måtte kræve osv. Af særlig interesse for Færøerne!
Det er jo lige præcis det, der er det vigtige at holde fast i her.
Det, vi diskuterer her i dag, er noget, som er af interesse for Danmark, altså om Danmark ønsker at indgå i en koalition i forhold til at være aktive i Irak og i Syrien.
Jeg kan ikke se, hvordan man kan bruge erklæringens bestemmelse om særlig interesse for Færøerne i det her konkrete tilfælde.