runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2008-02-06:
Med hensyn til selve metodikken i forbindelse med en uvildig undersøgelse vil jeg først sige, at vi jo heldigvis i reglerne i lov om undersøgelseskommissioner fra 1999 har et redskab til at iværksætte sådan en uvildig undersøgelse, hvilket hr. Søren Espersen godt ved.
Det er klart, at sådan en uvildig undersøgelse jo først og fremmest er en undersøgelse af, hvad danske myndigheder og den danske regering har vidst, siden de her programmer blev knæsat.
Det er jo det, det handler om.
Det er klart, at der er en grænse for, hvad man kan få ud af udenlandske efterretningstjenester, det har hr. Søren Espersen fuldstændig ret i, men det interessante er jo også: Hvad har de danske myndigheder og den danske regering vidst, og hvad har man foretaget sig?
Det er sådan noget, som en uvildig undersøgelse kunne afdække, og det håber jeg også at hr. Søren Espersen vil støtte.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-02-07:
Lad os tage plejeboliggarantien.
Helt konkret er det sådan i Brøndby Kommune, at man jo godt ved, man bliver straffet den dag, hvor man ikke kan levere plejehjemspladser nok til de ældre.
Men man ved jo også godt, at hvis ikke man kan bygge inden for lånerammerne, altså inden for det maksimumbeløb, der er, så bliver man også straffet.
Man føler altså, man står i en klemme som en lus mellem to negle, hvor der ikke er mulighed for - bl.a. på grund af grundprisernes himmelflugt og bl.a. på grund af, at byggeomkostningerne er steget på grund af stigninger i lønninger og prisen på materiale.
En lang række årsager gør jo, at man ikke kan bygge inden for de maksimumbeløb, og det er ordføreren jo også udmærket klar over, for ellers ville regeringen jo ikke have taget det initiativ med at hæve maksimumgrænserne på netop plejeboligområdet.
Så at negligere det her problem tror jeg vil være meget forkert.
Og den anden ting er, at Københavns Kommune konkret har tre projekter, man har droppet, som kom op på kommunalbestyrelsens bord.
Igen i Brøndby Kommune har man et oldekolle, der aldrig nåede længere end til skrivebordet.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-02-07:
Jeg vil lige spørge fru Sophie Hæstorp Andersen, om hun ikke er bekendt med, at vi jo netop behandler et lovforslag, der giver muligheder for kommunerne til leje af grund.
Er fru Sophie Hæstorp Andersen ikke glad for det?
Det er da en positiv ting, så vi kan få bygget vores plejeboliger.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-02-07:
Jo, det er altså sådan, at vi for tiden forhandler et lovforslag, der hedder L 44, og som bl.a. indeholder den her mulighed for at bygge på lejet grund.
Men man skal bare huske på, at en lejet grund også kan stige i værdi med tiden.
Og jeg ved ikke, om fru Anita Knakkergaard selv har oplevet at få henvendelser fra mennesker, som i lang tid har boet på lejet grund, og som pludselig oplever, at prisen på det altså også kan stige meget kraftigt, i det øjeblik at grundpriserne bliver vurderet opad, altså i sådan en situation, som vi har lige nu i hovedstadsområdet, i hele Østjylland og omkring alle større storbyer.
Så det er jo ikke en hundrede procents garanti for, at man kan tro, at graven er vel forvaret.
Men det er da klart, at vi skal have nogle forskellige muligheder for at kunne bygge billigt.
Og vi har altså også nogle forslag til, hvordan kommunerne kunne få mulighed for at bygge billigt.
Og der må vi bare konstatere, at det er blevet afvist gang på gang at lade kommunerne give klausuler om, at de kan sælge en grund billigt, mod der til gengæld bliver bygget billige boliger, som folk kan betale.
Anita Knakkergaard (DF), 2008-02-07:
Nu er det jo sådan, at kommunerne jo også selv har grunde.
Og der får man jo en mulighed for at leje de grunde ud til f.eks. plejehjemsbyggeri, og der tror jeg da ikke det bliver ligesom de ting, vi har set førhen, hvor man har private udlejere, der eventuelt på sommerhusgrunde tager en meget, meget høj leje.
Det håber jeg da ikke, for i Dansk Folkeparti er vi i hvert fald meget glade for, at man nu får muligheden for det her i hvert fald.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-02-07:
Som sagt vil det her med at bygge på lejet grund være en mulighed, men hvis det er en mulighed for regeringen, hvorfor skulle der så ikke være en mulighed for, at kommunen også reelt kunne sælge grunden med en klausul og sige, at her skal kun bygges plejeboliger eller her skal kunne bygges ældreboliger, og så ville markedet jo helt automatisk tilpasse sig den efterspørgsel, der er på sådan nogle typer af byggegrunde.
Det er det, vi ikke forstår.
Hvorfor må det ene godt kunne lade sig gøre, når det andet ikke skal kunne lade sig gøre?
Det er jo ret uforståeligt, når en kommune efter vores mening har et helt legitimt krav om, at man kan bygge billigt, således at man har mulighed for at tiltrække borgere.
Tag f.eks. Glostrup Kommune, dér vil det være sådan, at man i de kommende år har brug for at bygge omkring 1.700 flere boliger, hvis man skal leve op til den demografiske udvikling, der sker, ellers vil det simpelt hen være sådan, at kommunen mister borgere og dermed også skatteindtægter til at opretholde en høj velfærdsservice.
Nanna Westerby (SF), 2008-02-07:
SF stemte imod lovforslaget om indførelse af de særligt dækkede obligationer, der trådte i kraft den 1. juli 2007.
Vi var bekymrede for, at de særligt dækkede obligationer ville skade gennemskueligheden på boligmarkedet, men den bekymring er for os at se mindre, når det handler om støttet byggeri, hvor vi formoder at der er tale om professionelle aktører.
Der er brug for mere fleksibilitet i finansieringen af det støttede byggeri, og derfor ser vi gerne, at man laver en samlet finansieringsreform, der også medtænker forlængelse af lånenes løbetid, afdragsfrihed, forhøjelse af maksimumbeløbet og en yderligere øgning af konkurrencen om finansiering af det støttede byggeri.
I den forbindelse ser vi gerne, at KommuneKredit også kommer med i långiverkredsen.
Det støttede byggeri er stort set gået helt i stå, og der er brug for markant mere handling, hvis vi skal gøre noget ved problemerne.
SF er ikke tilfreds med redskaberne i forslaget.
Der skal mere til, og regeringen kan gøre det bedre, som vi selv sagde i valgkampen.
Det gælder ikke mindst, som flere høringssvar også har peget på, at der er fare for, at den øgede risiko for kommunerne kan medføre tilbageholdenhed med byggeriet af almene boliger.
Vi er også meget opmærksomme på, at forslaget ikke må medføre højere huslejer for beboerne, og derfor er vi glade for, at ministeriet påpeger, at det er dets opgave at følge huslejeudviklingen og tage de nødvendige tiltag, hvis forslaget medfører huslejestigninger.
Vi vil gerne understrege, at det er vigtigt, at ministeriet gør det.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen og regner i øvrigt også med snart at se flere initiativer fra ministeren, der kan sætte gang i det stillestående byggeri af almene boliger.
Knud Kristensen (KF), 2008-02-07:
L 62 handler om at udbrede mulighederne for långivere til almene boliger og friplejeboliger, og det er et fantastisk forslag, der rent faktisk går på, at huslejerne skal kunne holdes på et rigtigt niveau.
En større konkurrence på det långivende marked er et fantastisk skridt i den rigtige retning.
Regeringen er blevet kritiseret meget for ikke at have gjort noget for det almene boligbyggeri, men forslaget her understreger i hvert fald, at regeringen virkelig har sat turbo på, og at der skal være muligheder for konkurrence, så vi får en god finansiel løsning for almene boliger og friplejeboliger.
Der skal lovgivning til, hvis kommunerne skal kunne sælge en grund med henvisning til, at der skal bygges almene boliger, og jeg synes, at redskaberne er ved at være mange.
Jeg er en af dem, der erkender, at den almene boligmasse i Danmark i særdeleshed trænger til renovering, og jeg tror, at med hensyn til mange af de ældre, udslidte boligkarreer er det et spørgsmål om, at de simpelt hen skal rives ned og genopbygges.
Her kunne man tænke, at der måske skulle udvikles noget i retning af, at der må bygges med en langt, langt større bebyggelsesprocent på den pågældende byggegrund osv.
Der er mange muligheder, og jeg synes, at med forslaget her lægges der virkelig op til, at man kan komme et skridt videre ad den vej.
Vi skal kunne tilbyde boliger i hele Danmark, så sandelig også i København, som er til at betale med de lønninger, folk tjener.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslag nr. L 62.
Nanna Westerby (SF), 2008-02-07:
Jeg bliver jo lidt bekymret, når vi hører, at med forslaget her er der nu virkelig sat turbo på, for det er virkelig ikke min opfattelse.
Før har vi jo hørt, at regeringen selv har erkendt, at det er et problem, at når man ikke hæver maksimumpriserne og der ikke bliver gjort noget ved den kommunale grundkapital, vil der ikke blive bygget flere almene boliger, men at det også er o.k. af hensyn til overophedningen.
Nu hører vi så fra den konservative ordfører, at der er mange redskaber, og at vi i virkeligheden nærmest ikke behøver at gøre mere, fordi den almene boligsektor bare skal udvikle sig, så jeg vil bare gerne høre, om den konservative ordfører synes, at vi er nået langt nok, og at vi nu har nok redskaber til at gøre noget ved det almene boligbyggeri, eller om den konservative ordfører ikke godt kan se, at der skal mere til.
Knud Kristensen (KF), 2008-02-07:
Nu er jeg jo skruet sådan sammen, at jeg mener, at folkestyret i Danmark skal lave nogle redskaber.
Jeg mener, det er forkert, hvis Folketingets medlemmer og Folketingets partier tror, at de skal udvikle alle mulige detaljer.
Nanna Westerby (SF), 2008-02-07:
Ja, det er klart, at Folketinget ikke kan løse alle problemer.
Men man må da trods alt lytte til nogle af de bekymringer, der kommer fra nogle uden for de tykke vægge her.
Når både velfærdsministeren, boligselskaberne og kommunerne erkender, at det er et problem med de høje byggepriser, og at det, vi gør nu, ikke er nok, men der også er behov for at hæve maksimumpriserne, gør det så ikke indtryk på ordføreren?
Eller synes ordføreren - det fik jeg ikke et helt klart svar på - at der nu er redskaber nok, og at vi har gjort det, vi kunne gøre?
Anita Knakkergaard (DF), 2008-02-07:
Med lovforslaget gives der mulighed for at finansiere almene boliger og friplejeboliger med SDO-lån.
Lovforslaget indeholder følgende elementer: Hjemmel til finansiering af støttet byggeri med SDO-lån, ændrede opgørelser af ejendomsværdien for nybyggede boliger, ændrede garantibestemmelser ved optagelse af nye lån, supplerende statslig garanti ved overgangen til SDO-lån.
Både almene boliger og friplejeboliger finansieres i dag obligatorisk med realkreditlån.
Ved at man ændrer lovene, bliver det muligt for pengeinstitutter at finansiere det støttede byggeri.
Det eksisterende støtte- og finansieringssystem fortsætter uændret, men der sker ændringer vedrørende den offentlige garanti og den eksisterende bemyndigelse til at godkende realkreditinstitutternes satser for gebyrer m.v., der i fremtiden også skal omfatte pengeinstitutterne.
Ved overgangen til SDO-lån foreslås med lovforslaget, at ejendommens værdi baseres på rentabilitetsberegning eller markedsværdi, der lægges til grund ved værdiansættelsen og fastlæggelsen af garantiomfanget for en nybygget støttet bolig.
Ændringerne vil gælde tilsagn til nyt byggeri, som meddeles efter lovens ikrafttrædelse.
Ved SDO-lån stilles skærpede krav til overholdelse at lånegrænsen.
Med lovforslaget foreslår man derfor, at garantibestemmelserne i almenboligloven og friplejeboligloven ændres således, at der ydes garanti for den del af lånet, som på tidspunktet for lånets optagelse har pantsikkerhed ud over 60 pct. af ejendommens markedsværdi.
Den kommunale garantiforpligtigelse vedrørende alment nybyggeri forventes at blive væsentlig større end i dag.
Ifølge finanslovforslaget for 2008 vil det samlede kommunegarantibeløb efter den nuværende ordning udgøre ca. 850 mio. kr. pr. tilsagnsår i det første år.
Dette vil med stor usikkerhed forventes at stige til 1,8 mia. kr. Herefter falder garantien i takt med, at restgælden nedbringes.
Beregningen her er foretaget efter den gældende lånegrænse på 84 pct.
Det forventes ikke at få nævneværdige økonomiske konsekvenser for kommunerne, da indfrielse af ydede garantier forekommer meget sjældent.
Endvidere ydes en statslig mergaranti til
friplejeboliger.
Den udgør 6 mio. kr. pr. tilsagnsår ved 225 lejligheder efter 2008.
Den supplerende statsgaranti antages kun at vedrøre byggeri knyttet til tilsagn fra 2000 til 2007 og anslås at ville udgøre 5 mia. kr. I Dansk Folkeparti mener vi, at det støttede byggeri skal have samme mulighed for SDO-lån som andet byggeri, og er på baggrund af dette til dels positive over for forslaget.
Vi er ved gennemgang af høringssvarene blevet opmærksomme på et svar fra KommuneKredit, hvis bidragssatser er betydelig lavere, nemlig 0,08 pct. af restgælden, hvilket kan betyde en besparelse på huslejen for den enkelte på 200 kr. pr. måned i forhold til realkreditinstitutterne, der tager maks. bidrag på 0,27 pct. af hovedstolen.
Da SDO-lån ikke er groet i Dansk Folkepartis baghave, ønsker vi selvfølgelig også en evaluering efter 1½ år.
Men som sagt: Vi er til dels positive.
Kim Mortensen (S), 2008-02-07:
Jeg kan så forstå, at det skulle gøre en stor forskel, om det var Folketingets flertal, der lagde stemmer til kommissæren, frem for regeringen.
Jeg har hæftet mig ved, at det tit er lykkedes de samme partier, som danner regering, også at besætte vigtige poster som formandsfunktionen i Folketinget, selv om det er Folketinget, der stemmer om det.
Det er faktisk også lykkedes de samme partier - og det er en kvittering - at samle bred opbakning bag de kandidater, man har, men det ændrer jo ikke ved, at det stadig væk er det samme flertal, der også har flertallet i Folketinget, der udpeger regeringer.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren var lidt mere præcis, med hensyn til hvad det er for faglige kriterier, som Dansk Folkeparti lige nu synes der skal skrues op for i Europa-Kommissionen.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-02-07:
Det vil jeg godt slå fuldstændig fast, og derfor er det helt uproblematisk for os at støtte hr. Thor Pedersen.
Men det ændrer jo ikke ved, at kommissæren altså udpeges af regeringerne.
Og hvis regeringen, som jo i Danmark også traditionelt er en mindretalsregering, skulle finde et flertal for en EU-kandidat - så at sige - tror jeg stadig væk, det ville være meget vanskeligt at have en person, som havde et politisk tilhørsforhold.
Det er i hvert fald meget svært for Dansk Folkeparti at skulle pege på en fra Venstre eller Det Konservative Folkeparti til at sidde på kommissærposten.
Jeg tror også, det ville være vanskeligt for hr. Kim Mortensen.
Der er min tanke bare, at lægger man det over til folketingsflertallet, vil det tvinge regeringen til at komme med kandidater, som netop ikke er politiske, men som alene har de faglige kvalifikationer.
Nu har jeg den grundlæggende indstilling til det, at Europa-Kommissionen skal være et embedsmandsudvalg og ikke et politisk udvalg, og derfor vil vi have vægt på de faglige kvalifikationer.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-02-07:
Det tjener et lille land som Danmarks interesser, at det europæiske samarbejde deles af så mange lande som overhovedet muligt.
Albanien er i dag en potentiel kandidat til optagelse i EU-samarbejdet på længere sigt, for der er lang vej fra det Albanien, vi kender i dag, til det Albanien, der forhåbentlig i fremtiden vil få mulighed for optagelse.
Med stabiliserings- og associeringsaftalen er det første skridt på vejen mod et mere stabilt og fremtidssikret Albanien taget, og dermed kommer Albanien tættere på et EU-medlemskab, da det gennem aftaler får mulighed for gradvis at nærme sig forskellige EU-standarder.
Stabiliserings- og associeringsaftalen vil både være til fordel for Danmark og EU, og den vil ikke mindst være en håndsrækning til Albanien, da den skal være med til at sikre, at den positive udvikling, der allerede er i landet, styrkes og fortsættes.
Aftalen fastlægger bl.a. politikker og andre foranstaltninger til at fremme en bæredygtig, økonomisk og social udvikling i Albanien, mens der samtidig fokuseres på, at disse politikker skal være miljømæssigt bæredygtige.
Aftalen vil også på mange punkter være fordelagtig for Danmark, bl.a. giver den mulighed for at samarbejde med Albanien på punkter som bekæmpelse af terror, ulovlig narkotikahandel og hvidvaskning af penge.
På den baggrund mener vi, at denne aftale helt overvejende vil være til fordel for Danmark og det fremtidige EU-samarbejde, mens den samtidig sender et vigtigt signal om EU's velvilje over for Albanien.
Både Venstre og jeg er positive over for beslutningsforslaget, og vi kan kun anbefale, at der indgås en aftale.
Kim Mortensen (S), 2008-02-07:
Socialdemokratiet kan fuldt og helt tilslutte sig forslaget om at tiltræde denne stabiliserings- og associeringsaftale mellem EU-landene og Albanien.
Danmark har som resten af EU-landene en kæmpe interesse i, at mange års uro på Vestbalkan afløses af en udvikling præget af økonomisk stabilitet og internationalt samarbejde.
Indgåelse af aftalerne indebærer, at der gradvis over en periode på 10 år sker en tilnærmelse mellem landene - i dette tilfælde Albanien - og de øvrige lande i EU-samarbejdet.
Aftalerne har med andre ord det formål at bringe landene nærmere en situation, hvor de kan blive troværdige kandidater til et medlemskab af EU engang i fremtiden.
Socialdemokratiet er tilhængere af en gradvis udvidelse af EU-samarbejdet, efterhånden som de nye lande vokser op som stabile, frie og demokratiske samfund.
Det skaber både fred og sikkerhed samt øget velstand i det samlede Europa.
Det er både, når det gælder udviklingen af demokratiske samfund, og når det gælder udviklingen af politisk og økonomisk stabilitet i landene.
Vi har naturligvis en klar interesse i, at respekten for menneskerettigheder, demokratiske principper, internationalt samarbejde og gode relationer til nabolandene er fundamentale principper for kommende medlemslande i EU.
Men denne udvikling sker kun, hvis de samme lande sikres adgang til økonomisk vækst, bl.a. gennem adgang til EU's indre marked med fri bevægelighed for varer, arbejdskraft og tjenesteydelser.
Det vil naturligvis kræve store økonomiske og menneskelige ressourcer at genopbygge de mange lande, som efter års krig og ufred skal etableres som stabile og ligeværdige samarbejdslande, og det vil også tage mange år, men udviklingsprogrammer som denne aftale er et skridt i den rigtige retning.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-02-07:
Der er ingen tvivl om, at forudsætningen for velstand er frihandel.
Der har været gjort alt for mange forsøg i verdenshistorien på det modsatte, og de har alle sammen vist en klar konsekvens.
Derfor er det også for os i Dansk Folkeparti, som ønsker vækst og udbredelse af de grundlæggende frihedsrettigheder til så mange lande på kloden, som overhovedet muligt, helt naturligt at være positivt indstillet over for et forslag, som åbner op for en stabiliserings- og associeringsaftale med Albanien.
Jeg vil dog sige, at der er visse elementer i forslaget, som vi har betænkeligheder over for, bl.a. i forhold til den aftale, der nu indgås om arbejdstagerudveksling.
Vi mener ikke, at frihandel og indvandring hænger sammen.
De kan sagtens stå isoleret.
Vi mener, at frihandel kan være en god idé, men vi vil gerne forsøge at begrænse indvandringen særligt fra Albanien, som jo er kendetegnet ved at være et dybt korrupt land, der i øvrigt ofte fungerer som transitland for en stor del af den narkokriminalitet, som strømmer ind over Østeuropa, og hvor et stort flertal af japartier jo har velsignet os med mangel på grænsekontrol, således at narko og andet strømmer direkte til Danmark.
Derfor vil vi gerne forsøge at begrænse de illegale aktiviteter mellem EU og Albanien, men vi er som sagt grundlæggende tilhængere af frihandel og dermed også grundlæggende tilhængere af det her forslag.
Vi vil under udvalgsbehandlingen stille en række spørgsmål til afklaring af de betænkeligheder, som vi har, men regner med at kunne støtte forslaget.
Helle Sjelle (KF), 2008-02-07:
I Det Konservative Folkeparti støtter vi også stabiliserings- og associeringsaftalen mellem EU og Albanien.
Det er en aftale, som vi forventer kan være med til at støtte landets og regionens videre udvikling.
Det er en aftale, som omhandler alt lige fra en øget politisk dialog til mere samarbejde på retsområdet, hvor Albanien jo bl.a. har store problemer med korruption og organiseret kriminalitet.
Vi håber således, at denne aftale kan være med til at fastholde Albanien på en demokratisk og reformorienteret vej.
Det er derfor, vi støtter forslaget.
Knud Kristensen (KF), 2008-02-07:
Jeg synes jo, at det i forhold til spørgsmålet om projekter, der ikke er blevet til noget, fordi man vil påberåbe sig, at grundtaksten er for lille, kunne være interessant, om ordføreren og Socialdemokratiet kunne være med til at påvirke, at boligforeningerne netop udviklede nogle andre projekter, som er knap så, kan man sige økonomisk belastede, sådan at man kunne få gang i den boligproces.
For vi kan jo ikke diktere alting fra Folketinget.
Jeg mener også, at udviklingen i den enkelte boligforening i samarbejde med rådgivere må spores ind på at lave nogle boliger, der er designet til den økonomiske ramme, der ligger.
Lone Dybkjær (RV), 2008-02-07:
Det er selvfølgelig fristende at komme med en lang række betragtninger om Albanien, men det vil jeg undlade her og virkelig håbe på, at det kan være med til at fremme udviklingen i Albanien, som jo ifølge alle, der har været der, siges at være et meget smukt land.
Per Stig Møller (KF), 2008-02-07:
Jeg kan bekræfte, at det er et meget smukt land, og jeg er meget taknemlig for Folketingets opbakning til den her aftale, den har kastet meget, meget glæde i Albanien, som håber på en fremtid sammen med EU.
Det var en meget stor dag for Albanien, da man skrev den under.
Og derfor er jeg glad for, at der nu er et stort flertal for, at vi nu fra dansk side kan tiltræde denne aftale endegyldigt.
Vestbalkan har været et meget stort problemområde, og Albanien har jo været det land på Vestbalkan, der har været mest mishandlet siden anden verdenskrig, så derfor er det meget betydningsfuldt, at dette land nu bevæger sig så kraftigt og så interesseret ind i Det Europæiske Fællesskab.
Derfor er jeg meget glad for at konstatere dette.
Til hr. Morten Messerschmidt kan jeg bare sige, at det i artikel 47 nævnes, at medlemsstaterne bør give adgang efter de bestående muligheder for albanske arbejdstagere, og det skal være muligheder, som medlemsstaterne indrømmer i henhold til bilaterale aftaler, og der anbefaler man, at de opretholdes, om muligt forbedres.
Så det er en anbefalingsklausul, som bygger på de bilaterale aftaler.
Jeg synes, det er en meget vigtig beslutning, Folketinget har taget, og det er også et lys for det øvrige vestlige Balkan.
Når Folketinget kan gøre det her med Albanien, og når Albanien er klar, så vil de andre lande, som ønsker at komme tættere på os, jo også se, at Danmark er for, at det vestlige Balkan skal integreres i EU.
Så jeg takker for den store opbakning.