runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Vi støtter op om det her forslag, fordi vi selvfølgelig gerne vil være med til at sige, at man skal skærpe lovgivningen i forbindelse med organiseret kriminalitet, bander, udlændinge, der kommer hertil, og som vil begå kriminalitet.
Skal det være os, som stiller sig på deres side og siger: Nej, vi vil søreme sørge for, at man ikke skal kunne udvises, hvis man begår kriminalitet?
Der er nogle tekniske lovændringer i det her, men når man læser det igennem, fremgår det, at der stadig vil være proportionalitet.
Det er stadig domstolene, der skal foretage en konkret vurdering.
Derfor tror jeg egentlig ikke, at forslaget er så farligt, som fru Marianne Jelved opfatter det som.
Jeg synes, det er vigtigt at sende et signal om, at vi selvfølgelig ikke vil være med til, at det skal gå ud over de almindelige indvandrere, der er i det her land, og at de skal høre for det, hver eneste gang der er en bandeleder, som ikke kan udvises, fordi der er alle mulige ting og sager, der kommer i vejen.
For mig er det vigtigt at understrege, at det her lovforslag lægger op til, at Danmark skal overholde de internationale konventioner.
Det er der ingen tvivl om, de er absolutte, det kan der ikke rokkes ved.
Det skal der heller ikke rokkes ved, og derfor føler jeg mig egentlig meget tryg ved, at når vi står og skal se tilbage på, hvad udkommet har været af den her lovgivning, så vil det vise sig, at det mest af alt bare var sådan, at man nu ændrede på nogle formuleringer, fordi det var det, Dansk Folkeparti skulle have.
Men det reelle indhold tror jeg faktisk vil være ganske begrænset.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Jeg vil sige, at den ordveksling mellem Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet jo meget godt illustrerer, hvor langt Socialdemokratiet egentlig skal forsøge at spænde.
Jeg synes virkelig, at det var en stor omgang fuldstændig kulsort snak, som fru Karen Hækkerup for det første leverer som argumentation for at stemme for forslaget og dernæst forsøger at imødekomme Det Radikale Venstre ved at sige, at det i realiteten ingenting betyder.
Men hvorfor vil Socialdemokratiet så stemme for lovforslaget, hvis Socialdemokraterne inderst inde for at berolige De Radikale mener, at det slet ikke betyder noget, det betyder ingenting?
Altså, hvad mener Socialdemokratiet?
Betyder det her lovforslag noget, eller betyder det her lovforslag ikke noget?
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Det betyder noget for de mennesker, som vi taler om, når vi bla. siger, at man kan begå kriminalitet i Danmark uden at blive udvist.
Så rammer det nogle mennesker.
Der vil altid være nogle, som står og føler, at der bliver set ned på dem, fordi der er nogle andre, der begår noget kriminalitet, og det rammer så også dem, der opfører sig ordentligt.
Også for at komme dem i møde
synes jeg at vi skal sende nogle klare signaler, der hedder, at i Danmark er man velkommen.
I Danmark er der plads.
I Danmark er der mulighed for at være og virke, men der er selvfølgelig en kant.
Kanten er, at hvis man begår grov kriminalitet, kan der risikere at falde en udvisningsdom.
Der er så forskellige regler for, hvor lang tid man skal have været her, og hvor groft det skal have været.
Men jeg synes, det er vigtigt at understrege, at når alt kommer til alt, og når man kommer til at se på, hvad det er, domstolene skal tage stilling til, skal man stadig leve op til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis, som kommer med en hel masse krav.
Når der skal udvises, skal man være sikker på, at der er proportionalitet imellem den begåede kriminalitets art og grovhed.
Man skal tage hensyn til varigheden af den udvistes ophold i bopælslandet; tiden efter den begåede kriminalitet og den pågældendes adfærd i denne periode; den berørte persons statsborgerskab; den udvistes familiesituation, herunder ægteskabets varighed og andre faktorer, der viser familielivets effektivitet.
Der er masser af andre ting.
Det, jeg prøver på at sige, er, at jeg synes, det er rigtigt at sige, at vi ikke har plads til folk, der er her kun for at begå kriminalitet.
Når det så er sagt, at det også vigtigt at understrege, at vores internationale forpligtelser skal overholdes, og det bliver de også med det her lovforslag.
Marianne Jelved (RV), 2011-06-14:
Jeg undrer mig ligesom den tidligere spørger faktisk også over Socialdemokratiets stilling her.
For jeg hører på fru Karen Hækkerups ordførertale, at Socialdemokraterne er trygge ved domstolene og ved, at de vil dømme, som de altid har gjort.
Hvorfor skal vi så have den her lov?
Altså, hvori består fordelen ved den her lov, hvis intet er ændret i forhold til den praksis, vi har haft indtil nu?
Selv om Venstre ikke har sin ordfører på talerstolen, vil jeg gerne tillade mig at spørge, hvad der efter Venstres opfattelse ligger i begrebet med sikkerhed, altså at man med sikkerhed ikke overtræder de internationale konventioner.
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Det forholder sig jo sådan, at i forbindelse med skattereformen, «Forårspakke 2.0», tilbage i 2009, skabte vi et historisk resultat ved at sænke skatten på arbejde med 7,5 pct.
I den forbindelse lyttede vi jo til Skattekommissionen og mange af de anbefalinger, der var fra den, herunder at det ville være en god idé at indføre en multimediebeskatning.
Hvorfor nu det?
Det er for det første, fordi det er et finansieringselement til netop at kunne sænke skatten på arbejde med 7,5 pct., hvilket er et helt og aldeles fremragende resultat – og vi skal videre ad den vej, for det øger Danmarks konkurrenceevne, og det øger beskæftigelsen i Danmark, og i det hele taget sikrer det, at vi kan blive ved med at bevare det servicesamfund, som vi så gerne vil have.
Det er for det andet, fordi vi jo ikke kan appellere til, at vi får et naturaliesamfund, hvor man betaler løn med naturalieydelser, og hvis der ikke skulle betales multimedieskat, skulle der jo sådan set heller ikke betales skat af en firmabil eller betales skat af rejser, en medarbejder har fået af virksomheden.
Så hvis der skal være en eller anden form for symmetri i den beskatning, vi har – og det skal der selvfølgelig – er vi også nødt til at indføre en multimedieskat.
Den koster, for dem, der ikke betaler topskat, 102 kr. om måneden.
Det vil med andre ord sige, at man ikke selv med egne midler kan købe en billigere løsning, for det ville jo altså betyde, at man skulle ud at købe en computer eller en mobiltelefon, opkobling, betaling af abonnement og taletid, reparation, modelskifte osv. osv.
Så det her er en billigere løsning, og det, vi skal appellere til, er, at vi ikke har et samfund, hvor man skal have både en arbejdsmobil og en privat mobil og en arbejdscomputer og en privat computer.
Det ville da være det glade vanvid, at man var nødt til at slæbe rundt på to modeller af hver, fordi det nu engang kunne betale sig.
Og hvis man betaler topskat, er det altså 141-142 kr., man skal tale om måneden for at have det her medie stillet til rådighed.
På mange måder er der jo ingen skat, der er behagelig.
I Det Konservative Folkeparti er vi sådan set helst fri for skatter, i hvert fald vil vi holde dem så lave som muligt, men på den anden side skal det samfund, vi har, også finansieres, så derfor har vi accepteret den her løsningsmodel.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Egentlig kunne jeg godt lide hr. Mike Legarths afslutning, fordi jeg tror sådan set, at hr. Mike Legarth og jeg har en fælles aversion imod det høje danske skattetryk.
Jeg synes sådan set, at det er at tone rent flag, hvis pointen er at sige: Vi kunne ikke lige blive enige om at få en mindre offentlig sektor, så vi måtte finde penge til lavere skatter ved at finde andre skatter.
Vi synes, at den her skat ikke er særlig god, men det var så det, det kunne blive til.
Det er jo sådan set en argumentation, som i hvert fald jeg kan forstå, hvis det er det, der er argumentationen.
Vi har hørt lovsang indtil nu, ikke fra ordføreren her, men fra tidligere ordførere om, hvor fantastisk en idé det er, at man skal beskatte medarbejderes fleksibilitet, overarbejde osv.
Så jeg skal bare høre: Var det rigtigt hørt?
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Jeg er enig i, at man skal sørge for, at der er god konkurrenceevne, og der skal også være fleksibilitet, og det er der også med den her ordning.
Multimedieskatten gør ikke, at man ikke kan have hjemmearbejdspladser, og forhindrer ingen form for fleksibilitet.
Det er noget sludder, fordi prisen er så lav.
Men i den bedste verden var mange skatter ikke til stede, men der skal også være symmetri, der skal være lighed for loven, tingene skal have en sammenhæng, og det er der her.
Så er multimedieskatten jo i øvrigt som sagt sat lavt, men også som et plus dertil har vi på det seneste givet en ægtefællerabatordning – det synes jeg også er glimrende – sådan at vi fuldstændig og i ethvert tilfælde har skabt en ordning, hvor det er billigere at tage imod det her multimedie end at have et tilsvarende privat.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Så fik jeg alligevel ikke helt det svar, jeg havde håbet på, men det skal ikke skille os ad.
Er ordføreren ikke bekymret over, at vi har set, at antallet af virksomhedsbetalte bredbåndsforbindelser til private er faldet med over 20 pct., siden regeringen lancerede ideen om en multimediebeskatning?
En eller anden effekt har det vel haft, og jeg er i hvert fald bekymret over, at den her regering, som fejrede hjemmearbejdspladsdage, og hvad ved jeg, samtidig ser et fald i antallet af reelle hjemmearbejdspladser.
Der kunne det her jo i virkeligheden være en ret logisk forklaring, altså at man har fået multimediebeskatningen og den virak, som det har medført, og herregud…, undskyld, det må man ikke sige.
Når man ser på, hvor lidt den her skat giver, og hvor mange mennesker den generer, synes jeg, at det er svært at se, at de to ting står forholdsmæssigt over for hinanden på en måde, som kan retfærdiggøres over for befolkningen.
Mike Legarth (KF), 2011-06-14:
Jeg er ret overbevist om, for ikke at sige helt og fast overbevist om, at årsagen til, at antallet er faldet, jo er, at det ikke kan betale sig at få stillet en virksomhedsbetalt internetopkobling til rådighed
, fordi hvis det var det eneste udbytte, at man havde den, jamen så kan det godt være, at det ikke kan betale sig, og så har man valgt at have en privat i stedet for.
Men det, der jo er vigtigt, er, at alle har så meget it til rådighed som muligt, og vi har set i andre opgørelser, at intet land er så velfunderet inden for it og opkoblingsmæssigt, som vi er.
Så det er rent faktisk ikke et billede af, at det her virker negativt.
Nu er Det Konservative Folkeparti jo meget optaget af, at vi har så høj konkurrenceevne, så meget beskæftigelse, gode rammevilkår og lav beskatning som muligt, og det plejer vi jo også at være enige med Liberal Alliance om, men da det virkelig gjaldt, da vi forhandlede finanslov sidste gang, og hvor vi jo gav hr. Simon Emil Ammitzbøll og Liberal Alliance 1,5 mia. kr. på en blankocheck, hvor man kunne have valgt at slette multimedieskatten, løb hr. Ammitzbøll og Liberal Alliance ud af døren så hurtigt, så det røg fra skosålerne.
Det synes jeg var skuffende.
Der kunne man jo have været blevet ved forhandlingsbordet og forhandlet nogle gode skattevilkår igennem i stedet for ikke at tage et ansvar.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-06-14:
Det Radikale Venstre har fra starten været imod multimedieskatten, stemt imod den, og vi kan tilslutte os det her forslag, som jo helt flugter med et forslag, Det Radikale Venstre tidligere har fremsat.
Frank Aaen (EL), 2011-06-14:
Vi er i Enhedslisten enige i, at det er en tåbelig skat, som ikke fungerer særlig godt, og som rammer en hel del mennesker, som ikke burde rammes af beskatning, og derfor er vi helt indstillet på at lave en omlægning af den her skat og håber, at der kan blive et flertal for det efter et folketingsvalg.
Vi er dog ikke enige i, at man bare skal afskaffe multimedieskatten, og det er, fordi der er nogle, og særlig dem, der er ansat i toppen af pyramiden tæt ved ejere eller arbejdsgivere, som får stillet enormt store medier til rådighed, og der mener vi, at der er tale om et frynsegode, som burde beskattes, i modsætning til når det er social- og sundhedsassistenten, der bare har et arbejdsredskab stillet til rådighed. Så vi mener, at det er en udnyttelse af lovgivningen, der jo allerede sker i dag, hvor nogle medarbejdere, som typisk er højtlønnet, samtidig så kan få stillet enorme mængder udstyr til rådighed for en meget lav betaling af skat.
Troels Christensen (V), 2011-06-14:
L 210, lovforslaget her, strammer op på mulighederne for udvisning, så udlændinge, der har begået kriminalitet og står til udvisning, kun skal have mulighed for at blive her i landet, hvis udvisningen med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Forslaget er dermed en skærpelse af den gældende ordning, hvorefter udvisning af kriminelle udlændinge kan undlades, hvis udlændingens personlige forhold, herunder tilknytning til Danmark, taler imod udvisning.
Den hidtidige trappestigemodel ændres, så domstolene i forbindelse med en dom for alle lovovertrædelser, hvor der idømmes frihedsstraf, og ikke som i dag kun i forbindelse med de bestemte overtrædelser af straffeloven, skal anvende den her nye skærpede ordning for udvisning, medmindre dette vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Derudover skærpes ordningen med betinget udvisning, så udlændinge, der ikke udvises som følge af Danmarks internationale forpligtelser, altid skal udvises betinget.
Begår udlændinge en ny kriminalitet i prøvetiden, skal der som udgangspunkt udvises.
Sidst, men ikke mindst, foreslås det, at det indgår som en skærpende omstændighed, hvis forbrydelsen er et led i organiseret kriminalitet, især banderelateret kriminalitet.
Udlændinge, der kan og vil bidrage til vores samfund, er mere end velkomne i Danmark, og heldigvis gælder det langt størstedelen af dem, der er i Danmark.
Men det er et faktum, at et lille mindretal af udlændinge vender Danmark og integrationen ryggen.
Det er et mindretal, der ødelægger det positive billede af udlændinge, som danskere ellers ville have.
Udlændinge, der kommer til Danmark for at begå kynisk og skruppelløs kriminalitet, har intet at gøre her i landet.
Integrationsministeriets seneste udvisningsredegørelse fra 2010 viser, at 1.271 udlændinge blev udvist ved dom i perioden fra 2008 til og med første halvår af 2009.
Og i samme periode er 117 udlændinge blevet kendt skyldige i noget strafbart, bl.a. narkokriminalitet, menneskesmugling og særlig alvorlig kriminalitet, men de er ikke blevet udvist, da anklagemyndighedens påstand om udvisning ikke er blevet imødekommet af dommeren.
Med de lovændringer, som lovforslaget foreslår, har vi en forventning om, at alvorlig kriminalitet fører til udvisning fra Danmark under respekt for vores internationale forpligtelser.
Og vi håber på bred opbakning her i Folketingssalen til lovforslaget.
Jeg skal derfor meddele, at Venstre støtter forslaget.
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Jeg er klar over, at hr. Troels Christensen indledte med at sige, at han ikke er ordfører på forslaget.
Så skal man jo normalt ikke komme med korte bemærkninger.
Men jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er fuldstændig uacceptabelt, at Venstre, der har insisteret på, at dette forslag skulle hastebehandles, inden Folketinget går på sommerferie, ikke er i stand til at stille med en ordfører på et forslag, som har så stor en principiel betydning og rejser så afgørende spørgsmål om Danmarks internationale forpligtelser.
Det håber jeg ordføreren vil tage med tilbage til sin gruppe, for jeg synes, det er fuldstændig uacceptabelt, at man blandt de mange medlemmer, som Venstre trods alt har i Folketinget, ikke er i stand til at finde en ordfører, som vi kunne have en politisk debat med om det her væsentlige forslag.
Jeg håber meget på, at man finder en ordfører til anden- og tredjebehandlingen.
Troels Christensen (V), 2011-06-14:
Tak, det tager jeg med.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Det er godt nok meget snak.
Jeg ved ikke, om jeg kunne tyde ud af det, som fru Karen Hækkerup sagde, at det betød noget, og at det så var derfor, at man stemte for det.
Så må Socialdemokratiet og Radikale Venstre så tage den anden diskussion efterfølgende.
Hvis det ikke var det, jeg kunne konkludere på baggrund af udtalelserne, kan ordføreren jo altid rette mig.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan ordføreren vil stille sig, såfremt det måtte ske, at regeringsmagten vil skifte og Det Radikale Venstre og Enhedslisten og nok også dele af Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti vil synes, at det her godt nok er lidt for slemt.
Socialdemokratiet har jo også før været ude at sige, at nu kan man ikke stramme mere, så hvis det kun var Socialdemokratiet, der havde haft flertallet nu, var det her jo aldrig nogen sinde kommet frem, for man kunne jo ikke stramme mere.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad man vil gøre, hvis det kommer som et krav – det gør det jo nok – fra Det Radikale Venstre og Enhedslisten, såfremt regeringsmagten vil skifte, at det her er nogle af de ting, man skal rulle tilbage, fordi det trods alt er for skrap kost.
Hvor stor vægt vil Socialdemokratiet så lægge på, at det her selvfølgelig er noget, der skal blive ved med at fungere?
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Med den form for argumentation ville grænsen for de offentlige kasser vist være bundløs, kan man sige, for så skulle der udbetales penge i alle mulige sammenhænge.
Det, det her handler om, er selvfølgelig at sikre, at kommunerne finder det relevant at gøre det stykke arbejde, det er at tilrettelægge et repatrieringsforløb så godt som muligt for udlændinge, og det er det, vi har ønsket at signalere med det her forslag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-06-14:
Nu overlader man det jo faktisk ikke til kommunerne at lade dem vurdere, om de finder det relevant – man pålægger jobcentrene, at de skal vejlede om repatriering.
Så det med at finde det relevant er vist ikke så passende i denne sammenhæng.
Men jeg synes egentlig ikke, ministeren svarede.
Hvis det er rigtigt, hvad man skriver i høringsnotatet, er målet ikke at få flere til at forlade Danmark, men at få en afklaring.
Hvis målet er en afklaring, hvorfor er det så kun den afklaring, der fører til udrejse, der belønnes?
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Nu er det jo ikke hensigten med det her lovforslag at skabe en mulighed for kommunerne til at spekulere i at tjene penge.
Det her er en kombination af at skabe et fornuftigt repatrieringsforløb for en udvandrer, om jeg så må sige, samtidig med at kommunerne skal have et fornuftigt incitament til at foretage det.
Den pengemaskine, som fru Johanne Schmidt-Nielsen vil etablere i kommunerne, tror jeg vi vil afstå fra at understøtte – det vil jeg i hvert fald.
Troels Christensen (V), 2011-06-14:
Lovforslag nr. L 212 skærper de eksisterende regler for udenlandske studerende, og hovedpunkterne i forslaget er jo en forhøjelse af beløbet til selvforsørgelse, det er en skærpelse af dokumentationskravet og en udvidelse af rækken af uddannelser, hvor der stilles krav om dokumentation for selvforsørgelse.
Med forslaget her hæves beløbet til selvforsørgelse fra 4.200 kr. til 5.486 kr., altså svarende til den højeste SU-sats, og de studerende skal med kontoudskrift eller med en bankudskrift så løbende kunne bevise at have det her beløb.
I modsætning til i dag skal den studerende nu ved indgivelse af en ansøgning vedlægge dokumentation for at have bestået en anerkendt sprogtest.
Generelt kan man sige, at dygtige udenlandske studerende er en gevinst for Danmark, de kommer hertil med nye ideer, nye tankesæt, de bringer inspiration, de bringer innovation.
Derfor har Venstre siden 2006 arbejdet for at tiltrække flere dygtige studerende fra udlandet, og det vil vi fortsat gøre.
Det er kun fair, at vi stiller krav til, at de studerende kan forsørge sig selv, og når vi stiller det her krav, er det også logisk, at vi beder de studerende om at kunne dokumentere det.
Når de studerende kommer til Danmark for at følge undervisningen, kræver vi, at de behersker sprogene dansk og engelsk på et bestemt niveau, men vi kræver også dokumentation for, at de studerende rent faktisk kan det her på det niveau, ellers snyder vi jo både den studerende og os selv.
Siden 2001 har Venstre stået for en fast og fair udlændingepolitik, og det er min opfattelse, at punkterne i dette forslag er udtryk for netop fasthed og fairness, og jeg er sikker på, at forslaget vil være med til at sikre, at vi får dygtige og mere motiverede udenlandske studerende og på længere sigt også mere og dygtigere arbejdskraft.
Venstre støtter forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Det er der jo altid mulighed for at stille spørgsmål til, når jeg kommer op på talerstolen.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre om logikken i Socialdemokraternes linje her.
Den socialdemokratiske ordfører brugte jo som argument for at stemme for den del af lovforslaget, der omhandler sprogkrav, at det var vigtigt, at de studerende var i stand til at forsørge sig selv.
Det har jo sådan set ikke noget at gøre med sprogkravet, det har jo noget at gøre med den del, der omhandler forsørgelseskravet.
Man siger, at man fra socialdemokratisk side har erfaret, at der er problemer med studerende, der kommer til Danmark og f.eks. arbejder illegalt – det må de jo så gøre, fordi de ikke er i stand til at forsørge sig selv – men hvorfor vil man så ikke stemme for den del, der omhandler en skærpelse af forsørgelseskravet, når man bruger i sin argumentation, at der er nogle, der kommer til Danmark og arbejder illegalt?
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at de gør det, fordi de skal ud og have nogle penge til deres forsørgelse.
Jeg forstår det bare ikke.
Maja Panduro (S), 2011-06-14:
Vi mener, at når man kommer hertil for at studere, så skal man studere.
Derfor vil vi gerne være med til at skærpe sprogkravet, så vi sikrer, at man rent faktisk har det sproglige niveau, der er forudsætningen for, at man overhovedet kan tage uddannelsen.
Og derfor har vi også tidligere – det var faktisk det allerførste lovforslag, som jeg selv var ordfører på tilbage i efteråret 2009 – været med til at bemyndige ministeren til at stille aktivitetskrav til de studerende, således at man fra uddannelsesinstitutionernes side kan sikre sig, at de studerende rent faktisk deltager i uddannelsen og netop ikke løber rundt og arbejder på grillen eller lignende.
Det tror jeg er den rigtige måde at gøre det på.
Så glæder jeg mig meget til at høre Dansk Folkepartis forklaring på det andet, og jeg er også vældig spændt på … nu løber min tid ud.
Jeg stiller spørgsmål til ordføreren, når han kommer på, for jeg er jo også spændt på at høre hans reaktion på Finansrådets høringssvar, angående om det overhovedet er praktisk muligt at foretage de her ændringer, der betyder, at man nu skal have en dansk bankkonto.
Hvordan gør man det, når man først kan få en dansk bankkonto, efter man har fået et cpr-nummer, og man skal have været her i 14 dage og skal indgive ansøgningen før osv.?
Det synes jeg er ganske spændende.