runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-03:
Mange tak.
Grundlaget for samarbejdet om udenrigspolitikken er jo som sagt selvstyreloven, og noget af det, man lægger vægt på, er at fremme ligeværdighed.
Noget andet, jeg også synes er enormt vigtigt i samarbejdet om udenrigspolitikken, er, at det er et konstruktivt samarbejde.
Som sagt synes jeg, at der er en lang række af de her anbefalinger, som er rigtig interessante.
En af dem er, at man sammentænker handelspolitikken og udenrigspolitikken i langt højere grad, end man gør på nuværende tidspunkt, og det synes jeg er rigtig positivt.
Der peges jo bl.a. på en arktisk investeringsfond – noget, som jeg også har arbejdet rigtig meget for, og som der også er bred politisk opbakning til i Grønland; noget, som i virkeligheden også er et erklæret mål for den grønlandske regering, naalakkersuisut.
Så selv om ansvaret for erhvervsområdet er et hjemtaget område for Grønland, synes jeg også, der er en fælles forståelse for, at man er nødt til netop også at samarbejde, for selv om vi er verdens største ø, har vi en rigtig lille befolkning, og vi er nødt til at se på, hvem vi kan indgå partnerskaber med.
Er statsministeren – ministeren for rigsfællesskabet – enig i, at der er behov for en etablering af en arktisk investeringsfond?
Vi ser jo, at det er noget, som det grønlandske parlament, den grønlandske regering og erhvervslivet i Grønland og Danmark og ikke mindst pensionskasserne er positivt stemt over for.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Må jeg ikke først sige, at jeg er glad for, at der bliver taget positivt imod den her tanke om at samtænke handelspolitikken med de andre udenrigspolitiske værktøjer.
Det mener jeg også selv der er et stort potentiale i, og det er jo en af grundene til, at jeg allerede har signaleret, at vi skal forfølge den tanke, der er i udredningen, om at lave et udenrigspolitisk forum i regeringen, som netop kan sikre, at også fagministerier forfølger den overordnede strategi, der er lagt, og at vi får mest mulig spredning og effekt af f.eks. vores eksportindsats.
Jeg er helt åben, som jeg også var det, da jeg var statsminister sidst, over for at have et tættere samarbejde med både Færøerne og Grønland i de her sammenhænge, hvis der er et ønske om det.
Det er i virkeligheden også indgangsbønnen til det næste.
For initiativer må tages på Grønland, og jeg er endnu ikke fra naalakkersuisut blevet mødt med noget ønske om at etablere en fælles dansk-grønlandsk erhvervsfond eller andet.
Så det må jo bero på, at man i Grønland gør sin stilling klar.
Jeg har meget øje for – og har også haft lejlighed til at diskutere det med Kim Kielsen her de seneste dage – de strukturelle udfordringer, Grønland står over for.
Mange af dem minder om vores med en demografi, der udvikler sig skævt, og den slags ting, og vi vil også gerne understøtte det, men det er jo med respekt for, at områder er hjemtaget.
Så skal der være en drøftelse konkret om det, må det simpelt hen bero på, at der officielt fra Grønlands side tages et initiativ.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-05-03:
Mange tak.
Det kan vi jo kun være enige om, så opfordringen til naalakkersuisut, den grønlandske regering, om at tage et større initiativ og være lidt mere proaktiv i forhold til det her bliver hermed sendt videre.
Et andet område, som udredningen fokuserer på, er forsvarsområdet.
I dag er det jo meget begrænset, hvor mange grønlændere der bliver inddraget i forsvarets opgaveløsning, og derfor synes jeg egentlig, at nogle af de anbefalinger, som peger på et frivilligt beredskab, er rigtig interessante, og det er også en sag, som Inuit Ataqatigiit har kæmpet for i mange år, og som der også er politisk opbakning til i Grønland.
Grønlænderne har jo et kendskab til sproget, og de har et kendskab til området, til naturen og geografien, så man kan sige, at det giver rigtig god mening at lave et frivilligt beredskab.
Noget andet, der bliver peget på, er at styrke sikkerheden til søs, og det er også etablering af satellitovervågning i forhold til at overvåge grønlandske farvande.
Nu har jeg kæmpet for, at de grønlandske folketingsmedlemmer også kan deltage i relevante forlig, og jeg synes jo, det er helt oplagt, at vi har mulighed for at deltage i f.eks. forsvarsforliget.
Jeg kunne godt tænke mig at høre statsministerens holdning til det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Jamen det fokus, der er i udrederens rapport på det her område, er jeg helt enig i, og det vil også være blandt de første ting, som regeringen agter at følge op på.
Vi er tæt på at færdiggøre et bud på en fremtidig forsvarsforankret opgaveløsning i Arktis.
Der blev historisk sat et arbejde i gang – jeg tror, det var tilbage i 2014 – som har trukket ud både på grund af folketingsvalget i Danmark, men også på grund af valg på Færøerne og ikke mindst i Grønland.
Men det er min forventning, at vi i løbet af foråret her kan følge op på det.
Jeg har noteret mig både Peter Taksøe-Jensens overvejelser i så henseende og også det, spørgeren her spørger ind til, og jeg har også haft lejlighed til at diskutere det med landsstyreformand Kim Kielsen.
Jeg skal jo ikke foregribe konklusionerne endnu, men der er ingen tvivl om, at der er behov for en styrket opgaveløsning, og ligesom vi i Danmark har en god tradition for at trække frivillige kræfter ind over beredskabet, mener jeg sådan set som udgangspunkt også, at det er en mulighed, der skal efterprøves i forhold til Grønland.
Vi vender tilbage med et konkret udspil i løbet af foråret, altså inden Folketinget går på sommerferie.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-05-03:
Hverken Grønlands eller Færøernes regeringer eller selvstyreordninger nævnes med et eneste ord – heller ikke i kapitlet om selve Arktis.
Er statsministeren enig med Peter Taksøe-Jensen i, at det ikke bør være en kerneopgave fremadrettet for den danske udenrigstjeneste også at repræsentere grønlandske og færøske interesser udadtil?
Og hvem foreslår statsministeren så skal gøre det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Men jeg er ikke enig i præmissen for spørgsmålet.
For det er sådan, at udenrigspolitikken i henhold til grundloven jo er en udenrigspolitik på vegne af Kongeriget Danmark, som omfatter Færøerne og Grønland.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-05-03:
Grønland har direkte forhandlingsret på det udenrigspolitiske område, for så vidt angår hjemtagne sagsområder.
Men når det drejer sig om udenrigspolitikken udadtil, kan jeg se, at Danmark i henhold til Peter Taksøe-Jensens udredning nu skal til at agere som arktisk stormagt og udvise internationalt lederskab, også i Arktis.
Arktisk Råd er en naturlig fælles platform med alle otte arktiske nationer.
I rapporten nævnes Arctic 5 med et enkelt ord.
Ellers nævnes det overhovedet ikke – Arctic 5, som er Rusland, USA, Canada, Norge samt Danmark og Grønland i fællesskab.
I forbindelse med Ilulissaterklæringen samt Itilleqerklæringen nævnes det ligeledes ikke, hvordan de grønlandske myndigheders rolle bliver i den her sammenhæng.
Hvordan forestiller statsministeren sig at styrke rigsfællesskabet, når Grønland og det grønlandske folk i henhold til udredningen ikke medinddrages i selve implementeringen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Jeg ved ikke, om vi er ved at tale forbi hinanden her.
Altså, jeg synes, at der er to dimensioner i den her diskussion.
Den ene handler om, hvordan Kongeriget skal positionere sig internationalt.
Det er jo det, den her udredning har fokuseret på: Hvordan skal vi prioritere vores udenrigspolitik?
Hvad er Kongeriget Danmarks interesser?
Så er der en anden dimension, der handler om, hvordan vi så i Kongeriget Danmark skal træffe vores beslutninger, fintune vores positioner.
Og der siger det sig selv, at vi har brug for et tæt samarbejde mellem de tre dele af rigsfællesskabet.
Der har vi jo historiske aftaler med hinanden om, hvordan der skal ske forudgående inddragelse, hvis der skal træffes udenrigspolitiske dispositioner, som i særlig grad påvirker Grønland og/eller Færøerne.
Vi har, som det også rigtigt bliver sagt, den mulighed, at Grønland og Færøerne på vegne af Danmark indgår internationale aftaler der, hvor de internationale aftaler særlig fokuserer på Grønland og/eller Færøerne.
Så er der de generelle udenrigspolitiske dispositioner, som så at sige har den samme effekt på hele rigsfællesskabet – f.eks. når vi her for nylig har besluttet at øge vores styrkebidrag til kampen mod ISIL.
Og hele det arbejde med at have en god dialog mellem de tre dele af rigsfællesskabet er jeg meget fokuseret på.
Vi drøftede det så sent som på rigsmødet, og vores embedsmænd mødes den 26. maj, tror jeg, for bl.a. at se på den her DFG-ordning, altså »Danmark, for så vidt angår Færøerne og Grønland«, for at se, om den model kan fintunes, gøres mere smidig, gøres mere dynamisk.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-05-03:
Forsvarets strategiske interesser fylder meget i selve Peter Taksøe-Jensens udredning.
Som vi ved, er amerikanerne til stede i Grønland, oppe i Thule Air Base, men i selve udredningen bliver amerikanernes tilstedeværelse i Grønland ikke nævnt og heller ikke behandlet.
I forhold til søopmålingsopgaverne i Grønland er det således, at selvstyret i Grønland og den danske regering har en fælles samarbejdsaftale om, at over så og så mange år skal så og så meget søopmåling være foregået.
Men man kommer ikke til at leve op til den aftale, eftersom man har flyttet arbejdspladserne herfra til Jylland, hvilket har gjort, at de fleste ansatte har sagt deres stillinger op.
Når Danmark skal til at være stormagt i det arktiske område, men ikke kan leve op til sine forpligtelser, hvad angår søopmålinger, hvordan kommer det så til at hænge sammen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Må jeg ikke først sige helt generelt om, hvad der står og ikke står i den udredning.
Der står jo det, der står, og jeg har ikke lavet udredningen.
Og udredningens formål er jo at give et afsæt til en udenrigspolitisk diskussion, som jeg også gerne vil invitere fru Aleqa Hammond til at deltage i, og det gjorde jeg jo også i mine åbningsbemærkninger.
Det, vi har brug for nu, er jo at få alle – altså Folketinget, erhvervslivet, organisationer, ngo'er og andre – til at spille bold op ad det plankeværk, Peter Taksøe-Jensen så at sige har sat op, og der er vi selvfølgelig lydhøre.
I forhold til det konkrete spørgsmål om produktion af søkort er det jo desværre rigtigt, at der er et produktionstab i forbindelse med udflytningen af arbejdspladser.
Det har regeringen jo fra starten helt overordnet været åben om.
Vi ønsker at sprede statslige arbejdspladser – jeg ved, at det også er en diskussion, der pågår i Grønland – med det formål at understøtte regional vækst.
Vi har fra starten sagt, at det godt kan have en betydning i en overgangsfase.
Det skal vi så tilrettelægge på en sådan måde, at vi ikke kompromitterer sikkerheden til søs – og det er også et emne, jeg diskuterede med landsstyreformand Kim Kielsen her i weekenden.
Vi gør, hvad vi kan, for at efterleve de ambitioner, vi har, om at øge såkortproduktionen
bedst muligt.
Magni Arge (T), 2016-05-03:
Tak, fru formand.
Jeg synes, det er et udmærket tiltag at sætte fokus på udenrigspolitikken med Taksøe-Jensen-udredningen, og jeg skal indrømme, at jeg ikke er kommet til bunds i mine studier endnu.
Men jeg kan kort konstatere, at rigsfællesskabet kun sjældent omtales, og fred være med det, men et andet synonym for trekløveret Færøerne, Grønland og Danmark optræder hyppigt i alle dele, der omfatter den arktiske supermagt – det hedder nu Kongeriget.
Anbefalingerne handler bl.a. om, at man skal styrke de tre nationers position i Arktis som en samlet supermagt, for man står langt stærkere som en samlet enhed end hver for sig i den arktiske fremtid.
I andre kapitler handler rapporten, som statsministeren har bestilt og skrevet kommissorium til, kun om Danmarks udenrigspolitiske interesser, Danmarks værdier og Danmarks rolle i verdenssamfundet.
Det undrer mig, at rapporten ikke med et ord nævner den alvorlige handelskrig for et par år siden mellem Færøerne på den ene side og EU og Danmark på den anden side om rettigheder til pelagisk fiskeri.
Mit spørgsmål til statsministeren i dag går på, om han på baggrund af Taksøe-Jensen-rapporten har til hensigt at indbyde til en trepartsdrøftelse af udenrigspolitiske anliggender med Færøerne og Grønland, så alle tre lande får lejlighed til at diskutere udenrigspolitiske anliggender ud fra egne interesser og præmisser.
Jeg tror, det vil være gavnligt for alle parter, for den danske regering og Folketinget bør hellere før end senere anerkende det faktum, at Færøerne og Grønland ikke altid har de samme udenrigspolitiske interesser som Danmark.
Jeg behøver blot at nævne den kendsgerning, at begge lande står uden for EU, mens Danmark er medlem af EU, og at Taksøe-Jensen anbefaler, at EU fortsat bliver omdrejningspunktet i handelspolitikken, som er en væsentlig del af udenrigspolitikken.
Disse åbenbare modstridende interesser kan ikke bare graves ned, som om de aldrig har eksisteret – de ligger stadig væk og ulmer latent.
Nationerne i Nordatlanten har brug for alle de udenrigspolitiske værktøjer, der findes, for at forsvare kernen i vores økonomi, som er adgang til fiskeressourcer og adgang til markeder, hvor vi kan afsætte vores varer.
Tilbage til spørgsmålet: Har statsministeren til hensigt at indbyde til en reel trepartsforhandling om de udenrigspolitiske udfordringer, prioriteringer og råderum?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Den rigtige økonomiske politik?
Altså, den rigtige økonomiske politik er en politik, som fremmer vækst som forudsætning for velstand som forudsætning for velfærd.
Det er sådan set derfor, vi har fjernet nogle af de skatter og afgifter, der var en byrde for vores erhvervsliv, var hindrende i forhold til jobskabelse.
Det er derfor, vi har investeret i, at små håndværksmestre, der har en stor opgave med at løse praktikpladssituationen, får noget aktivitet.
Det er derfor, vi er i gang med at liberalisere planloven, og jeg håber på, at det ender med en aftale, der også omfatter Socialdemokratiet, sådan at der kan komme noget aktivitet derude.
Det er derfor, vi har sat gang i et trepartsforløb, som, efter at det var lagt i graven under den sidste regering, allerede har vist sine første resultater, og det bliver de første af flere resultater, som kan understøtte, at vi har den rigtigt uddannede befolkning i fremtiden, for det er jo grundlæggende en forudsætning for vækst.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-05-03:
Tak for det, og tak til statsministeren for indledningen – for vel en 40-45 minutter siden – men ikke desto mindre var det jo den brede pensel, statsministeren brugte i sin indledning i dag.
Han talte selvfølgelig helt berettiget om vækstudsigterne, der ikke er helt så prangende, som vi godt kunne tænke os, om den granskning af udenrigspolitikken, som er gjort osv.
Men statsministeren havde jo også mange ting at kunne nævne, for det er et stykke tid siden, vi har haft sådan en spørgetime her sidst.
En af de ting, der er sket, siden vi sidst havde en spørgetime, er jo, at der er indgået en trepartsaftale, som statsministeren også selv berørte, også her senest i sit svar til fru Mette Frederiksen.
Det er den trepartsaftale, der giver mig brug for at stille et principielt spørgsmål til statsministeren.
For når man ser på den trepartsaftale, er det jo slående, at den går efter at gøre flygtninge til indvandrere fra dag et.
Det fremgår af trepartsaftalen, at man faktisk allerede i den periode, hvor man undersøger folks asylberettigelse, skal gå i gang med at afklare jobmulighederne.
Hvor asylsøgeren så skal placeres kommunemæssigt, skal være efter, hvor vedkommende kan få job.
Man skal jo kunne komme ind med en lavere løn i forhold til andre.
Virksomhederne skal have bonus, hvis de ansætter en, og man skal fra dag et optjene dagpengeret.
Jeg må erkende, at når jeg læser den trepartsaftale, så er der intet sted, jeg kan finde noget som helst om at understrege den midlertidighed, som flygtningepolitik jo burde handle om.
Der er intet, som handler om, hvad det er for nogle kompetencer, folk har brug for på det tidspunkt, hvor de skal vende hjem igen og forhåbentlig jo hjælpe til med f.eks. at bygge deres lande op der, hvor de kommer fra.
det, jeg har brug for at spørge statsministeren om i dag, er: Har statsministeren fuldstændig forladt den grundlæggende tilgang, at der er forskel på flygtningepolitik og indvandringspolitik; at flygtninge er nogle, der må flygte fra krig og elendighed, og som i en midlertidig periode skal hjælpes, til de vender tilbage, mens indvandrere er folk, man integrerer?
Det synes jeg der er behov for at få afklaret.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Ja, vi har sådan set taget en stribe initiativer.
For jeg tror, at man i al fairness må sige, at den position, som vi sammen indtog i Danmark i efteråret og hen over efteråret og hen over vinteren, omkring de initiativer, hvor vi strammede op, både på opholdsvilkår, på midlertidighed og andet, var initiativer, som ikke var – hvad for et udtryk skal jeg bruge – sådan comme il faut eller mainstream, da vi tog dem, og som jo har bidraget til at få banket noget fornuft ind i den her debat, også i en række andre lande.
Man kan jo kigge sig rundt, og så kan man se, hvad det er for initiativer, der efterfølgende er taget i Norge, i Sverige, i Tyskland i nogen udstrækning, i Østrig.
Samlet set har det jo medvirket til, at der er en helt anden realisme i den europæiske debat om, hvordan vi håndterer det her.
Samlet set har det jo ført til, at der blev banet vejen for at få lavet en aftale – som så også udfordres fra nogle sider, men alligevel – med Tyrkiet, der netop har det formål, som hr. Anders Samuelsen spørger ind til, og som jeg jo er enig i, nemlig at Europa ikke kan sende et signal om, at Europa er åbent for alle.
Det går simpelt hen ikke.
Og det signal er jo ved at blive sendt.
Vi følger det nøje, og jeg synes, man skal handle, når det er klogt.
Jeg siger, at med de tal, vi har helt aktuelt, er der en slags kontrol over situationen.
Hvis det udvikler sig, skal vi selvfølgelig være parate til at tage yderligere initiativer.
Uffe Elbæk (ALT), 2016-05-03:
Tak for det.
Mit første spørgsmål, nej, faktisk de to første spørgsmål går på udenrigspolitiske emner, så er statsministeren forberedt.
Faktisk vil jeg give statsministeren ros for at have bedt Peter Taksøe-Jensen om at komme med den rapport, han er kommet med.
Det er interessant at få et udefrakommende blik på dansk udenrigspolitik og bruge rapporten til faktisk seriøst at diskutere i Folketingssalen og partierne imellem, hvordan vi synes at Danmark skal agere ude på den store scene.
Der er nogle ting i rapporten, som Alternativet er enig i, og noget, som vi absolut er uenige i.
Vi synes, at det er fornuftigt, at vi bruger vores udviklingsbistand der, hvor den er tiltænkt, og ikke herhjemme.
Så er der noget, som vi er kritiske over for.
Det er det der meget snævre nationale perspektiv, som der ligger i det.
Sikrer det vores sikkerhed, altså sikkerhedsspørgsmålet og det økonomiske spørgsmål?
Vores holdning, når det handler om udenrigspolitik, er, at Danmark ikke bare skal være det bedste land i verden.
Det skal også være det bedste land for verden.
Det tager vi dybt alvorligt, og vi kigger jo ud og ser, hvad de to grundlæggende største udfordringer, vi har globalt, er.
Hvad er det, der skaber allerflest konflikter?
Det ene er selvfølgelig den fuldstændig skævvridende ulighed, der er mellem rig og fattig, altså den globale ulighedsdagsorden er afgørende for os.
Det andet er selvfølgelig klimaudfordringen, og der har jeg meget lyst til at spørge statsministeren om de to helt grundlæggende udfordringer, den globale ulighed og klimakrisen: Hvordan skal det afspejle sig i den danske udenrigspolitik?
Det er det første spørgsmål.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Jeg synes, at det skal afspejle sig på den måde, at det skal være en prioritet, og jeg synes jo ikke, at der er noget disharmonisk mellem på den ene side at have en ambition om at være det bedste land for verden og og på den anden side have en fokuseret udenrigspolitik.
Derfor skal vi jo prioritere.
Det, der jo lægges op til, som jeg grundlæggende egentlig er lidt enig i, er at prioritere ud fra nogle betragtninger om, om der er en supplerende dansk interesse.
Altså, hvis vi gør noget godt for f.eks. klimaet, er det jo godt at gøre noget for klimaet, uanset hvor vi sådan set gør noget godt for klimaet.
Men har man den supplerende overvejelse, om der er en yderligere dansk interesse, om der er en partnerskabsmulighed, om der er andre end os, der løfter?
Hvad sker der, hvis vi ikke er der?
Bliver opgaven så løftet af nogle andre?
Er vi bare et lille supplement, eller er det os, der gør hele forskellen?
Det fører jo så til det tredje: Kan vi gøre en forskel?
Er der impact i det, vi gør?
I det ligger jo også en anden tanke, som jeg selv finder charmerende, nemlig at man i forhold til de nye FN-mål, som jo alle er vigtige, gør sig en dansk overvejelse om, i forhold til hvilke af disse for verden vigtige mål Danmark har den bedste mulighed for at understøtte det.
Og så vil man jo se, at det bl.a. bliver på sådan nogle spørgsmål, der relaterer sig til klimaet, altså om grøn teknologi, om vand, hvor vi har nogle stærke danske kompetencer både på myndighedsniveau, fordi vi har reguleret området, som vi har, men jo også afledt erhvervsmæssigt.
Så synes jeg, at det er rationelt at prøve at sætte det i en eller anden form for system og sige, at så gør vi en forskel dér, hvor vi kan gøre forskellen størst, og i øvrigt gøre det på en måde, hvor det også har en positiv effekt i forhold til os selv.
Uffe Elbæk (ALT), 2016-05-03:
Jeg bliver glad for det svar, statsministeren giver, og håber på, at det ikke bare er gode ord hernede i Folketingssalen, men at man rent faktisk også kan aflæse det i konkret handling bagefter.
Når jeg læser rapporten, savner jeg en vurdering af den globale ulighed, som vi ser i dag, og som er en enorm konfliktskabende faktor på alle niveauer.
Det bliver så selvfølgelig understøttet af den klimakrise, vi også står midt i, men jeg tager det som en oprigtig tilbagemelding fra statsministeren om, at statsministeren også mener, at Danmark ikke bare skal være det bedste land i verden, men også for verden.
Det er jeg selvfølgelig glad for.
Et af de store emner lige nu med hensyn til udenrigspolitik er jo også, hvor Danmark stiller sig i forhold til TTIP-forhandlingerne mellem Europa og USA.
Hvad foregår der inde bag dørene?
I går blev der lækket en masse papirer fra de her forhandlinger, som i hvert fald bekymrer mig og bekymrer Alternativet, i forhold til om vi sælger ud af vores miljøstandard på europæisk niveau, om vi sælger ud i forhold til vores forbrugersikkerhed og også i forhold til arbejdsbeskyttelse og kvaliteten ude på vores arbejdspladser.
: Stiller det TTIP-forhandlingerne i et nyt lys set fra regeringens side?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Uden at jeg kan påstå, at jeg har gjort mig bekendt med alle lækkede papirer, ligesom jeg heller ikke fik læst Ekstra Bladet her til morgen, kan jeg godt sige noget holdningsmæssigt.
Helt grundlæggende er vi positive over for en transatlantisk samhandelsaftale, TTIP.
Og hvorfor er vi det?
Det er jo, fordi hvis man skal – og det er et kort svar – op i helikopteren, må man sige, at noget af det, jeg tror man grundlæggende kommer til at tage stilling til, er, om man vil tilhøre dem, der i fremtiden sætter reglerne, verden skal spille efter, eller om man i fremtiden vil være dem, der spiller efter nogle regler, andre har sat.
Vi står jo altså i en global udvikling, hvor Asien vokser fra, og hvor der vil være en enestående chance – hvis man ser USA og Europa under et med den store økonomi, der knytter sig til det – for at fastholde det privilegium at sætte standarderne i verden.
Jeg vil jo hellere gå ind i det arbejde og være med til at sætte standarder med amerikanerne, som resten af verden skal rette ind efter, end at jeg vil lade USA's økonomi og Europas økonomi hensygne – på et eller andet tidspunkt ude i historien, når jeg selv har forladt den – og leve i en verden, hvor det hele dikteres andre steder fra.
Så helt overordnet er vi positive.
Det er vi så også i en dansk interesse, fordi den danske velstand står og falder med, at vi handler med resten af verden.
Det er det, der har skabt Danmark.
At få adgang til ubureaukratisk et endnu større marked vil være godt for Danmark.