runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at der er et behov for, at vi indretter os på det danske arbejdsmarked, så der er plads og brug for alle.
Jeg vil samtidig gerne sige – og nu kigger jeg så meget direkte på spørgeren, for spørgeren inddrog sin egen person i spørgsmålet – at det jo altså ikke er sådan, at fordi man bliver 55 år, er man nødvendigvis nedslidt.
Og det er jo ikke sådan, fordi man bliver 55, at man ikke stadig væk har et langt og aktivt arbejdsliv foran sig.
På den ene side har vi et behov for at få skabt et arbejdsmarked, hvor der er plads og rum; på den anden side skal vi altså også som samfund bevæge os væk fra at se seniortilværelsen som en skrøbelig del af livet.
Vi har heldigvis rigtig mange mennesker i Danmark, som har rundet de 55, og som stadig væk har rigtig, rigtig mange gode og måske også aktive år foran sig på det danske arbejdsmarked – heldigvis!
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-10-12:
Jeg kan stort set love, at Enhedslisten vil gå ind i finanslovaftalen, og vi vil gerne gøre så meget som muligt for at undgå, at tilbagetrækningsreformen medfører de katastrofer, som vi har sagt, og som Socialdemokratiet og SF også har givet os ret i før valget.
Derfor tror jeg, at det bedste nok er, når beskæftigelsesministeren siger noget om en seniorpolitik, at man, hvis man virkelig skal gøre noget for de ældre mennesker på arbejdsmarkedet – ligesom mig – så sørger for, at de kan få et tilbud om et arbejde, som de både kan og vil udføre.
For jeg synes, det værste er, at folk, der er over 55 år i dag, når de bliver arbejdsløse, aldrig får et arbejde igen.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Vores vigtigste opgave – ligegyldig hvilken politisk farve vi måtte have i det her Folketing – er at få gang i beskæftigelsen igen.
Det er rigtigt, når spørgeren siger, at der er en andel af de mennesker, der i dag overgår til efterløn, der kommer fra ledighed.
Hovedparten kommer fra beskæftigelse, men den gruppe, der kommer fra ledighed, skulle vi gerne have i arbejde, og noget af det, jeg glæder mig allermest til i det år, vi går ind i efter nytår, er, at vi kommer i gang med at kickstarte dansk økonomi.
Jeg håber på, at vi i de kommende forhandlinger om finansloven, hvor vi jo selvfølgelig også håber på, at Enhedslisten kommer til at spille en aktiv rolle, i fællesskab kan fremme dansk beskæftigelse, bekæmpe ledighed og få etableret flere danske arbejdspladser til gavn for det samlede arbejdsmarked, men selvfølgelig også til gavn for nogle af de seniorer, som jeg med al mulig forståelse kan høre at Enhedslisten er meget, meget optaget af.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-10-12:
Det er sådan, at i dag kommer ca. 15 pct. af dem, der går på efterløn, direkte fra ledighed.
Det er en stor del af dem, og hvad gør man med dem, når man nu udskyder efterlønnen?
Når man har nedskåret dagpengeperioden, vil de på et tidspunkt mangle indtjening, og hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved det?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Det er lagt til grund, også for de økonomiske forudsætninger, at en del af borgerne, kan man sige, vil få tilkendt den nye seniorførtidspension, og at der også vil være en gruppe, som vil være i en gråzone mellem seniorførtidspension og det ordinære arbejdsmarked.
Heldigvis, kan man sige, er der allerede i dag på vores arbejdsmarked en række ordninger, som vil kunne tilgodese de mennesker.
Mit håb er, at så mange som overhovedet muligt af de borgere, der berøres af tilbagetrækningsreformen, kan blive i ordinær beskæftigelse, eventuelt med de hensyn, man er i stand til at tage, enten via overenskomster eller på den enkelte arbejdsplads.
Men jeg er, som jeg sagde det før, meget villig til som beskæftigelsesminister at gøre, hvad jeg kan, for at fremme et seniorarbejdsmarked, hvor folk kan få lov til at arbejde med de forudsætninger og med de muligheder, som alderen og et måske langt arbejdsliv har givet dem.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-10-12:
Jeg vil næsten tro, at man har snakket lidt om det, for tilbagetrækningsreformen har et udgangspunkt, som betyder, at der i 2020 vil være et arbejdsudbud på 65.000 flere mennesker på arbejdsmarkedet – og det kan være meget godt.
Men forligspartierne skriver jo i tilbagetrækningsreformen ikke bare om arbejdsudbuddet, men at beskæftigelsen øges med godt 65.000 personer, og det vil sige, at tilbagetrækningsreformen som udgangspunkt betyder, at alle de mennesker, der ikke har kunnet gå på efterløn, alle sammen kommer i arbejde.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren giver dem ret i det.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Vi har allerede været igennem en række spørgsmål, der relaterer sig til det her emne, og som jeg tror at både spørgeren og jeg som minister er helt bekendt med, har danskerne med åbne øjne sammensat Folketinget sådan, at der er flertal for tilbagetrækningsreformen her efter folketingsvalget.
På den baggrund har vi jo, som det er helt bekendt, indskrevet tilbagetrækningsreformen som en del af vores regeringsgrundlag.
Det har partierne i forligskredsen vurderet er rimeligt.
Når det er sagt, er jeg opmærksom på, at fra juli 2014 vil efterlønsalderen være mere end 60 år, og der vil være nogle i den gruppe, som ufrivilligt mister deres arbejde, eller som er for nedslidte til at kunne fortsætte med de arbejdsopgaver, som de har i dag, uden nødvendigvis at være så nedslidte, at de vil kunne få en seniorførtidspension.
Det er derfor – og det bliver lidt en gentagelse af det, jeg også svarede til en tidligere spørger i dag – jeg synes, at der nu påhviler Folketinget et utrolig stort ansvar for at få tilrettelagt en egentlig seniorpolitik i Danmark sådan, at de mennesker, der får forringet deres efterlønsvilkår, faktisk får en mulighed for at forblive på det danske arbejdsmarked.
Som jeg også antydede tidligere i dag, forventer jeg egentlig, at de partier, der oprindelig lagde grundstenen til tilbagetrækningsreformen, selvfølgelig vil indgå i arbejdet med det her med samme engagement og iver, for det giver selvfølgelig ikke megen mening at forringe efterlønnen, hvis ikke vi samtidig er i stand til at sikre, at der er et arbejdsmarked, hvor man kan være, også når man har nået en vis alder, og når man har gjort en rigtig, rigtig stor indsats. Så jeg er meget optaget af, hvordan – og gerne i samarbejde med arbejdsmarkedets parter – vi kan sikre, at der er arbejdspladser til de mennesker, som spørgeren spørger meget interesseret til her.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-10-12:
Spørgsmålet lyder: Vil antallet af personer, der i dag har ret til efterlønsordningen, og som enten får forringet eller fjernet deres efterløn eller ender på dagpenge, indgå i regeringens overvejelser om en gennemførelse af tilbagetrækningsreformen?
Vil antallet af personer, der i dag har ret til efterlønsordningen, og som enten får forringet eller fjernet deres efterløn eller ender på dagpenge, indgå i regeringens overvejelser om en gennemførelse af tilbagetrækningsreformen?
Peter Christensen (V), 2011-10-12:
Da Socialdemokratiet lancerede løfterne til befolkningen om, hvor stor væksten skulle være i kommunerne, var det jo med viden om den aktuelle økonomiske situation for vort land, og hvis man tager udgangspunkt i den situation, der var, hvor meget forventer finansministeren så at væksten skal være i kommunerne fremover?
Ulla Tørnæs (V), 2011-10-12:
Også jeg vil gerne starte med at sige tillykke til ministeren med den nye post.
Jeg glæder mig meget til at samarbejde med ministeren.
Vi står jo i fællesskab over for store udfordringer omkring det danske arbejdsmarked.
Men til spørgsmålet i dag, som lyder sådan: Hvor mange ledige forventer ministeren vil falde ud af dagpengesystemet den 1. juli 2012 under de nugældende dagpengeregler?
Hvor mange ledige forventer ministeren vil falde ud af dagpengesystemet den 1. juli 2012 under de nugældende dagpengeregler?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Man siger jo, at håbet er lysegrønt, og jeg vil tillade mig at lægge til grund, at når et flertal af Folketingets partier har kunnet fremlægge en tilbagetrækningsreform af den kaliber, som der er tale om, så vil man selvfølgelig med samme engagement kaste sig over udviklingen af det danske arbejdsmarked, så der reelt bliver brug for alle og også plads til alle dem, der nu skal blive nogle flere år på arbejdsmarkedet.
Christian Juhl (EL), 2011-10-12:
Jeg vil da sige, at jeg beundrer beskæftigelsesministerens optimisme over for de forligspartier, der er der, og jeg ønsker hende held og lykke.
Ellers må vi prøve at se at finde et andet flertal, og jeg vil gerne sige tak for beskæftigelsesministerens svar.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Der er i tilbagetrækningsreformen ikke lagt op til at fokusere på udviklingen af et nyt seniorarbejdsmarked og sikre, at folk faktisk kan blive på arbejdsmarkedet.
Det er til gengæld noget, der ligger den nye regering rigtig meget på sinde, at de mennesker, der af forskellige årsager ønsker at blive eller nu skal blive på arbejdsmarkedet, faktisk også får muligheden derfor.
Det, vi måske kan lune os en lille smule ved, er, at når man bevæger sig rundt på de danske arbejdspladser, møder man jo faktisk ret ofte seniorer eller folk, der nærmer sig en senioralder, og hører, at de faktisk ønsker at blive på arbejdsmarkedet, hvis vi som samfund ellers evner at indrette arbejdspladser, der er så rummelige, at alle kan få lov til at blive.
Som jeg sagde før, regner jeg sådan set med, at de partier, som oprindelig har udtænkt en tilbagetrækningsreform, vil udvise samme iver og samme samarbejdsånd for at sikre, at de mennesker ikke bliver ladt i stikken.
For det kan vi selvfølgelig ikke være bekendt.
Christian Juhl (EL), 2011-10-12:
Her er så et sidste spørgsmål: Jeg forstår, at vi er enige om, at der er tale om en reel forringelse for de folk, der mister deres efterløn og så måske slet ikke kan få en seniorførtidspension i stedet for.
Jeg er jo glad for at høre, at de så måske kan få en ny mulighed.
Er det muligt at sige, hvor mange ministeriet tror vil blive ramt af den her regel, og i givet fald om initiativet til at få seniorerne ud på arbejdsmarkedet bliver en del af tilbagetrækningsreformen eller en særlig lov?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Jo, det vil der givet være, og jeg forstår også forligspartierne sådan, at det er tænkt ind i den aftale, der er, altså at der vil være en stor gruppe mennesker, som sikkert vil kunne opnå tilknytning til arbejdsmarkedet, og så vil der være en lille andel, der vil kunne få en seniorførtidspension, og som har behov for det, og så vil der være en gruppe derimellem, og det er en gruppe mennesker, som ligger mig meget på sinde, og som jeg håber at et samlet Folketing vil bruge kræfter på at finde løsninger for.
Jeg antager, at det er sådan, at når en række partier kan lave en tilbagetrækningsreform, kan de samme partier også bakke op om en aktiv arbejdsmarkedspolitik, der sikrer, at seniorer faktisk kan blive på det danske arbejdsmarked.
Min egen holdning er den, at der er et uopdyrket land for det, man kan kalde seniorjob og et reelt seniorarbejdsmarked.
Jeg tror, det er vigtigt, at man ikke nødvendigvis skal have særlige vilkår, fordi man når en vis alder.
Masser af mennesker kan godt arbejde, også selv om de når en vis aldersgrænse.
Men der er selvfølgelig mennesker, for hvem en bliven på arbejdsmarkedet nødvendiggør, at vi tager nogle særlige hensyn, og det glæder jeg mig til diskussionen af her i Folketinget.
Christian Juhl (EL), 2011-10-12:
Men er det ikke rigtigt forstået, at der sandsynligvis vil være et eller andet antal mennesker, som mister deres efterløn, og som ikke vil kunne få en seniorførtidspension?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil indledningsvis sige, at hvis hr. Christian Juhl ønsker at kalde mig arbejdsminister, er spørgeren meget, meget velkommen til det.
Man plejer jo at sige, at kært barn har mange navne, og derfor kan jeg sagtens fungere med forskellige titler.
Men som det er spørgeren bekendt – og det har allerede været belyst i ét spørgsmål her i dag – har valgresultatet udartet sig på den måde, at der er et flertal i det nyligt sammensatte Folketing for den tilbagetrækningsaftale, der blev indgået mellem den tidligere regering, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti.
Det fremgår af tilbagetrækningsaftalen, at forligspartierne er enige om, at der skal indføres en seniorførtidspensionsordning.
Ifølge aftalen skal mennesker, der er nedslidt efter et langt arbejdsliv, således sikres en enkel og hurtig adgang til førtidspension, når de er mindre end 5 år fra folkepensionsalderen.
Forligspartierne har ønsket, at der skal være tale om en mere simpel sagsbehandlingsprocedure for tilkendelse af førtidspension.
Kommunen træffer afgørelse ud fra en socialfaglig vurdering af, om arbejdsevnen er væsentligt og varigt nedsat.
Selve kriteriet for tilkendelse af førtidspension er derfor uændret.
For de mennesker, der ikke vil kunne tilkendes en førtidspension – også i fremtiden – er der jo stadig væk mulighed for visitation til fleksjob eller ansættelse i særlige seniorjob, hvor udgangspunktet er, at ansættelsen sker til overenskomstmæssig løn.
Christian Juhl (EL), 2011-10-12:
Først tillykke til ministeren med det nye job.
Jeg kunne dog godt ønske mig, at fru Mette Frederiksen var blevet arbejdsminister og ikke kun – i gåseøjne – beskæftigelsesminister.
Sproget har jo mange nuancer.
Spørgsmålet lyder: Hvis reglerne for tildeling af seniorførtidspension er identiske med reglerne for almindelig førtidspension, finder ministeren det i givet fald rimeligt, at mange mennesker vil få ødelagt deres økonomi som følge af tilbagetrækningsreformen?
Det er altså underforstået, at nogle så vil ryge ned i det sorte hul.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-10-12:
Jeg vil starte med at sige tillykke til ministeren.
Jeg glæder mig til at arbejde sammen med hende, dog nok ikke, når hun nu har påtaget sig at gennemføre den her tilbagetrækningsreform.
Jeg vil spørge ministeren: Vil det indgå i regeringens overvejelser i forbindelse med en gennemførelse af tilbagetrækningsreformen, at der vil være stor forskel på det samlede beløb, der skal tilbagebetales, ved tilbagebetaling af efterlønsbidrag fra 1998 og ved tilbagebetaling af fuldt bidrag?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Altså, jeg har ingen forudsætninger for at afvise, at der er ting, forligspartierne har overset i deres forhandling.
Det er en antagelse, jeg tror man sagtens kan have.
Men jeg tror ikke, at det ændrer på, at det ikke vil give nogen mening at begynde at diskutere krav om tilbagebetalinger, for så vidt angår de ydelser, der er indbetalt i perioden 1979-1999, fordi man altså i den periode – til forskel fra perioden fra 1999 og frem til nu – ikke har haft en afgrænset indbetaling til efterløn.
Derfor vil det være ualmindelig svært i virkeligheden at bestemme, hvor mange midler der overhovedet er indbetalt til ordningen, altså fordi den på det tidspunkt hang sammen med dagpenge og også andre ydelser.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-10-12:
Jeg vil til sidst bare prøve at stille mit spørgsmål igen.
For i virkeligheden ved man jo – det står sort på hvidt, f.eks. fra det der udvalg i 1979 og også i forbindelse med fornyelse af efterlønsordningen i 1987 – at medlemsbidraget til arbejdsløshedskassen bliver hævet, fordi der er flere udgifter til efterløn.
Så derfor synes jeg, at man måske her fra ministerens side kunne sige: O.k., der er måske noget, som dem, der har lavet den her tilbagetrækningsreform, lige har overset.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig et svar fra ministeren.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Nu er jeg ikke helt bekendt med, hvorledes de to fagforbund vil udforme det, de vil gå til domstolene med, men jeg vil forsigtigt antage, at Beskæftigelsesministeriet kan gå hen og blive part i en sådan retssag, og jeg tror nok, at det, hvis den antagelse viser sig at være korrekt, vil være mest fornuftigt, at jeg ikke udtaler mig om en retssag, som står for at skulle påbegyndes.
Jeg synes egentlig heller ikke, at det er op til mig at vurdere, om de to fagforbund har ret i deres antagelse, eller om de vil få ret.
Jeg har noteret mig, at Institut for Menneskerettigheder lægger til grund, at man ikke vil opnå succes, men det er ikke noget, jeg som udgangspunkt vil have en holdning til.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-10-12:
Jeg tror nok, eller jeg ved faktisk, at ministeren godt ved, at NNF og FOA, to fagforbund i det her land, har adviseret om, at de vil lave en retssag.
Hvorfor vil de det?
Fordi de synes, at deres medlemmer bliver snydt.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren siger til disse to fagforbunds planlægning af en sag, fordi de mener, at folk er blevet snydt fra 1979 til 1999 på baggrund af den tilbagetrækningsreform, som er lavet.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Altså, jeg mener faktisk ikke, at man kan sammenligne det særlige efterlønsbidrag, der blev indført i 1999, med de a-kasse-bidrag, der er indbetalt i perioden 1979-1999.
For de er, som spørgeren også angiver, blevet indbetalt med forskellige forudsætninger.
Den efterlønsordning, der blev indført i 1979 med en afslutning i 1999, var en integreret del af arbejdsløshedsforsikringssystemet.
Således havde man indtil 1999 ret til efterløn alene på baggrund af den tid, man havde været medlem af en a-kasse og således selvfølgelig havde betalt et bidrag til en arbejdsløshedsforsikring.
Det betyder, at de bidrag, som blev indbetalt i årene 1979-1999, blev betalt som medlemsbidrag til en a-kasse og blev opkrævet af alle uanset deres alder, og uanset om de modtog arbejdsløshedsdagpenge, gik på efterløn eller i det hele taget havde ret til efterløn.
De penge, der blev indbetalt i den periode, gik til en fælles kasse – i parentes bemærket: statskassen – og var med til at finansiere en mindre del af de udgifter, der var i den periode, til dagpenge, efterløn og øvrige nævnte ydelser.
Men der var altså i det tidsrum ikke en opdeling af, hvor meget man indbetalte til efterløn, hvor meget man indbetalte til dagpenge eller for den sags skyld andre ydelser, og derfor giver det ikke nogen mening at afgrænse en del af det beløb som henført til efterlønsordningen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-10-12:
Ja, men spørgsmålet er bare, om dem, der har betalt fra 1979 til 1998, har betalt til efterlønnen – ja eller nej?
For i virkeligheden er det jo sådan, at der allerede fra 1979 var et udvalg, som lavede en bekendtgørelse, som viste, at det, at der skulle betales mere i medlemsbidrag til a-kassen, skyldtes efterlønnen.
Så derfor kunne jeg jo prøve at høre, om ministeren ikke kan svare på, om folk ikke, når det står sort på hvidt, at de i virkeligheden har betalt til efterløn lige siden 1979, skal have det tilbage.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Nu vil jeg meget nødig bruge Folketingets tid på at gentage mig selv, men som det også er denne spørger bekendt, er resultatet af folketingsvalget det, at der er et flertal for den tilbagetrækningsreform, der blev indgået før folketingsvalget.
Det betyder derfor, at regeringen har skrevet ind i sit regeringsgrundlag, at vi vil gennemføre tilbagetrækningsreformen.
Ifølge den oprindelige aftale får de personer, der har indbetalt bidrag til efterlønsordningen efter 1998, mulighed for at få bidraget udbetalt skattefrit i en periode på 6 måneder i det kommende år, altså 2012.
Det er derfor alene disse bidrag, som regeringen vil sørge for bliver udbetalt.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-10-12:
Vil regeringen i 2012 kompensere lavindkomstgrupper for afgiftsstigningerne?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-10-12:
Kan ministeren forklare, hvori det socialt ansvarlige ligger i at pålægge danskerne nye tårnhøje afgifter på alt fra fødevarer, vin og øl til tobak og energiforbrug, når vi ved, at disse afgifter vil ramme samfundets laveste indkomstgrupper hårdest?
nr. S 76
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-12:
Alle gode argumenter, også dine, gør naturligvis indtryk, men jeg vil nu fastholde, at regeringen er i sin gode ret til at gennemføre et grundigt forberedelsesarbejde til en meget ambitiøs skattereform.
Jeg tror, at det er helt fornuftigt og også afgørende vigtigt for Danmarks konkurrenceevne, at vi moderniserer vores skattesystem.
Det, jeg i al stilfærdighed siger, er, at regeringen gerne vil have lejlighed til grundigt at analysere og også vurdere forskellige finansieringselementer inklusive en klimaafgift for flytrafikken, inden vi lægger os fast, og forhåbentlig også forhandler med oppositionen om, hvordan et fremtidigt skattesystem skal se ud.
Det er klart, at i forbindelse med en sådan vurdering og analyse, vil man også tage højde for regionale udfordringer, men grundlæggende synes jeg, og det er vigtigt for mig at understrege her, at man ikke på nuværende tidspunkt kan udelukke klimaafgift på flytrafik som et finansieringselement i en kommende skattereform.
Mads Rørvig (V), 2011-10-12:
Jeg undrer mig lidt over, at før valgkampen kunne man garantere forskellige elementer, og når man så er kommet i regering, vil det være usagligt ikke at undersøge det nærmere, inden man introducerer det.
Det er da i hvert fald noget af en erkendelse af ens gamle valgoplæg, nemlig at det var usagligt.
Jeg får ikke noget svar på, om ministeren vurderer, at det har en kvoteeffekt eller ej.
Det, jeg kan oplyse ministeren om, er jo, at hvis man mister kvoterne i Danmark eller bruger dem på noget andet, så forsvinder de jo bare et eller andet sted hen og har ikke nogen miljøvirkning, for den flytter bare et andet sted hen, når man kvotebelægger det.
Så man kan sige, at klimaargumentet ikke er der, når det gælder flyafgift.
Men hvordan forholder ministeren sig til, at hvis man indfører sådan en her, så siger Karup Lufthavn, at de må fyre 30 pct. af medarbejderne, Aalborg Lufthavn skal betale 50 mio. kr. ekstra i passagerafgift?
Gør det slet ikke noget indtryk på skatteministeren med den markante regionale skævhed, der er, når det gælder sådan en flyafgift?
Jamen det er fint, at skatteministeren redegør for, hvad han vil have med i en skattereform, men det var ikke lige det, jeg spurgte til.
Mener skatteministeren, at det vil have en effekt på klimaet at indføre en flyafgift, nu da transportsektoren bliver kvotebelagt i EU-regi?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-12:
Jamen vi har som nævnt peget på, at regeringen vil arbejde med at fremlægge et forslag til en fuldt finansieret skattereform, og det glæder jeg mig naturligvis til at involvere hele Folketinget i.
Kvoterne forventes imidlertid kun at føre til en beskeden forøgelse af prisen på flybilletter, og derfor kan jeg ikke på forhånd sige, at det skulle udelukke en klimaafgift på flytrafikken.
Men når alt det her er sagt, vil jeg igen bare sige, at vi ikke har lagt os fast på finansieringselementer i forbindelse med en skattereform.
Det, vi har lagt os fast på, er følgende: Den skal være fuldt finansieret, den skal have en rimelig social balance, og den skal sænke skatten på arbejde markant.
Mads Rørvig (V), 2011-10-12:
Jamen jeg kan forstå, at det skal nærmere undersøges nu, om regeringen vil indføre en passagerafgift på 75 kr. pr. billet.
Og det kan jo undre lidt i forhold til det, man gik rundt og sagde i valgkampen, hvor det var helt støbt i beton, at der skulle være en afgift på 75 kr. pr. billet.
Kan skatteministeren så ikke fortælle, hvilken klimaeffekt det vil have at lave sådan en afgift på 75 kr., nu da transportsektoren på EU-plan bliver kvotebelagt?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-12:
Jeg vil ikke på stående fod kunne afvise, at det vil have en vis adfærdsregulerende betydning, hvis man indfører sådan en afgift, men som sagt vil alle disse forslag skulle underkastes en grundig vurdering og analyse, før vi kan vurdere, om de kan kandidere som finansieringselementer i forbindelse med en skattereform.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-10-12:
Spørgsmålet lyder: Vil regeringen i 2012 kompensere lavindkomstgrupper for afgiftsstigningerne?